bet · G801FiU25 · 1984-12-31 00:00:00 — De har i och för sig inteheller några invändningar mot att denna information nu vidgas till en allmänsparupplys-ning även om de anser att det i första hand inte är en uppgift förstaten att bedriva sparpropaganda. Deras avslagsyrkande grundas i stället påden omständigheten att den föreslagna anslagshöjningen inte motsvaras av någonminskning av annat anslag. Såsom också framhålls i propositionen har det under senareår skett kraffiga förändringar i de sparformer som hushållen har att väljamellan. Allemanssparandet har införts. Vinstsparandet har förts över ibankernas regi och olika förändringar har genomförts i syfte att göra dennasparform mera attrakfiv. Obligafionsfonder har startats och dragit fill sigbetydande belopp. Intresset för privata kapital- och pensionsförsäkringar harökat. Aktieplaceringar har givit ökad avkastning. Bankernas inlåningsräkningarhar förändrats m. m. De snabba förändringarna av hushållens sparformer har ökatbehovet av information och utbildning, om vilka villkor som är förknippade medde olika sparformerna och vad som passar hushåll i olika ekonomiska situafionerbäst. Det finns också ett ökat informations- och utbildningsbehov om frågor som FiU 1984/85:25 12 rörsparandets roll i hushållsbudgeten och sparandets betydelse för bosättningetc. Motdenna bakgrund finner utskottet regeringens förslag om ökad satsning på sparinformafionbåde nödvändig och välmotiverad. Utskottet tillstyrker att 15 milj. kr. anvisastill sparfrämjande åtgärder under /86. Dettaställningstagande innebär att utskottet avstyrker motionerna 2980yrkande 1 och 3055, I en framlagd proposition ombosparande för ungdomar och om andra sparfrågor aviserade regeringen ettförslag om ändringar i beskattningen av de till allemanssparandet knutnakapitalsparfonderna (prop. 1984/85:51 s. 34 ff). Del angavs attkapitalsparfonderna borde helt befrias från skattskyldighet förrealisationsvinster på aktier och obligationer. Kapitalsparfondernaär liksom aktiefonder i övrigt befriade från skattskyldighet förrealisationsvinst på aktier som innehafts (7 § 12 mom. lagen(1947:576) om statHg inkomstskatt, SIL). Däremot är kapitalsparfonderna somvanliga aktiefonder skattskyldiga för realisationsvinster på aktier sominnehafts i mindre än samt för realisationsvinster på obligationer. Iproposition 129 föreslås nu att kapitalsparfonderna skall befrias frånskattskyldighet för all annan inkomst än inkomst av fastighet eller rörelse.Förslaget föranleder en ändring av 7§ lagen (1947:576) om statlig inkomstskattoch av lagen (1983:891) om skattelättnader för allemanssparande. Denföreslagna åtgärden tillst;/rks i motion 2980 (m). Motionärerna anseremellertid att en sådan förändring dessutom bör omfatta aktiesparfonderna vilkabör ges samma möjligheter som allemansfonderna att bedriva en aktivplaceringspolitik. Imotion 2981 (vpk) avvisas däi emot förslaget att befria kapitalsparfondernafrån realisationsvinstskatt. I stället behövs enligt motionärernas mening engenerellt sett skärpt kapitalbeskattning som ett led i en omfördelning avskattetrycket till förmån för låg- och medelinkomsttagare. Utskottetgör för egen del följande bedömning. Nuvarande regler för kapitalsparfondernasrealisationsvinstbeskattning hämmar i viss utsträckning fondernas möjlighetertill mer kortfristiga placeringar. Det är också önskvärt att olika former avallemanssparande behandlas likvärdigt i beskattningshänseende. Utskottettillstyrker därför propositionens förslag i denna del och avstyrker kraven imotion 2981 (vpk). Såsomframhålls i motion 2980 (m) bör denna förändring dessutom omfattaaktiesparfonderna, som visserligen inte tar emot nya insättningar men som ändåunder har att förvalta insatta medel. De bör då ha samma möjlighetersom allemansfonderna att bedriva en aktiv placeringspolitik. Utskottet delaralltså motionärernas uppfattning att även aktiesparfonderna bör befrias frånrealisationsvinstskatt och tillstyrker motion 2980 yrkande 2 (m). FiU1984/85:25 13 Lönsparande m. m. beslöt i slutet av år1984 att statens premiering av vinstsparandet skall avvecklas (prop.1984/85:51, FiU 1984/85:7, rskr 1984/85:59 och 60). Bankerna har emellertidgivits möjlighet alt överta denna sparform och driver den sedan årsskiftetvidare i egen regi. De svarar också själva för vinstutloltningarna somfinansieras genom att viss del av sparandets avkastning tas i anspråk. Enligt gällande övergångsbestämmelser skall staten påsedvanligt sätt bekosta utlottningarna samt desparpremier som utfaller per . Någon av staten finansieradvinsluflolt-ning kommer däremot inte att hållas . Medelsbehovet för vinstutlottningen ochför sparpre-mieringen vid utgången av året har i proposition 1984/85:100,bilaga 9, punkt F 6 Lönsparande m. m. beräknats till 168 milj. kr. Utskottettillstyrker att det angivna beloppet anvisas på anslaget. Bostadssparandet m. m. Under allmänna motionstiden i århar i partimotioner lagts fram olika förslag som syftar till att främja ettökat bostadssparande. I motion 2247 (c) begärs en skyndsam utredning av ettförslag till bostadssparande som bygger på systemet med privatainvesteringskonlon dvs. på utgiftsskattens principer. Den som bosparar skallsålunda berättigas till en skattereduktion av insatt belopp. I motsatstill utgiftsskattens övriga principer skall emellertid uttag som görs förbostadsändamål inte beskattas. Å andra sidan skall varje sådant uttag resulterai att det lånebelopp som berättigar till räntebidrag reduceras med ett beloppsom är lika stort som uttaget. Statens kostnader för räntebidrag skulle därmedsjunka. Insatta sparmedel skall enligt förslaget kanaliseras till en särskildobligationsfond av vilken bostadsfinansieringsinstituten kan låna upplångfristigt kapital med låg ränta. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden avsnarlik innebörd, senast i ett framlagt och av riksdagengodkänt betänkande om bosparande för ungdomar och om andra sparfrågor (FiU1984/85:7). Utskottet har i dessa sammanhang framhållit att ett system medprivata investeringskonton skulle få till omedelbar effekt att statsbudgetenförsvagades med . Även om det innebar att en skatteskuldskulle skjutas , har utskottet inte ansett det möjligt att irådande läge införa ett system med sådana statsfinansiella effekter. Utskottethar därför avstyrkt motionärernas tidigare yrkanden. Det förslag som mofionärerna nu redovisar skulle leda ytterligare försvagning av statsbudgeten eftersom den uppskjutnaskatteskulden helt skrivs av. Till viss del skulle denna skatteeftergiftbalanseras av att statens utgifter för räntebidrag minskar, eller alternativtatt underskottsavdragen FiU 1984/85:25 14 minskar,vilket medför ökade skatteintäkter för stat och kommun. Vissa andra fördelarskulle också kunna uppnås genom systemet. Kvar står emellerfid det förhållandetatt förslagets budgelmässiga effekter blir mycket betydande. Utskottet finnerdet därför inte möjligt att i nuvarande stalsfinansiella läge införa ettbosparsystem enligt den av motionärerna förespråkade lösningen. Motion 2247 (c)avstyrks. Imotion 2709 (m) föreslås att det till allemanssparandet knutna bosparan- det för ungdomarskall avvecklas. I stället skall staten premiera bankernas egna bostadslånesystem.Premien skall vara skattefri och utgå med ett belopp motsvarande av denbehållning som stått inne , dock med Sparformenskall stå öppen för alla oavsett ålder. Riksdagenhar så sent som beslutat om formerna för ungdomens bosparande.Något skäl att , så efter beslutet, ompröva denna sparformföreligger enligt utskottets mening inte. Utskottet anser därför att riksdagenbör avslå motion 2709 (m). Liknande invändningar kan resas mot vad som försfram i motionerna 2802 och 2803 yrkande 2 (fp). Enligt motionärernasuppfattning är det viktigt att stimulera ungdomars regelbundna sparande förbostadsändamål liksom för andra syften. Ett bättre alternativ än bosparandetinom allemanssparandet är därvid, anser motionärerna, att införa en stimulansför ungdomars bostadssparande i bank. Stimulansen skall ha formen avskattefrihet för avkastningen på sådant sparande. Utskottetvill erinra om att avkastningen på allemanssparandet är helt skattefri. kan sättas in i denna sparform. För annat sparande medges vidtaxeringen ett avdrag under inkomst av kapital på . (för makar . )Sedan motionen väckts har regeringen i proposition 1984/85:180 om förenkladsjälvdeklaration föreslagit att sparavdraget skall individualiseras ochfördubblas. Om detta förslag genomförs kommer motionärernas förslag tillstimulans att få endast begränsad betydelse i och med att det ger effekt förstnär sparandet är av sådan omfattning alt avkastningen överstiger . Dettamotsvarar en sparad behållning på i runt tal . Motdenna bakgrund kan utskottet inte finna att motionärernas förslag ger ungdomardet incitament som erfcirdras för alt få till stånd ett ökat sparande.Utskottet avstyrker därför motionerna 2802 och 2803 yrkande 2. I motion 2352 tar () och Maj-LisLööw (s) upp frågan om de bosättningslån som avskaffades . Det tillallemanssparandet knutna systemet med bosparlån för ungdomar anser motionärernavara en bra och ändamålsenlig reform. De ifrågasätter emellertid om dettasparsystem tillräckligt underlättar för de ungdomar som är i särskilt stortbehov av lån för bosättning. Många ungdomar saknar fast inkomst och har därmedbegränsade möjligheter att deha i programmet. En ny och förenklad form avbosättningslån kan enligt mofionärerna vara en lösning för dessa personer. FiU1984/85:25 15 Utskottet vill med anledning häravframhålla följande. Såsom påpekas i motionen har statens förluster för detidigare bosättningslånen varit små och förhållandevis få lån har behövtsskrivas av. En av anledningarna till detta är att dels hade enomsorgsfull prövning av låntagarnas återbetalningsförmåga, dels bedrev ochalltjämt bedriver en noggrann bevakning av lån som förfallit till betalning.Den som saknade eller som inte bedömdes kunna få betalningsförmåga beviljadessåledes inte lån. Högsta lånebelopp var . som normalt skulle amorteraspå , dvs. Systemet med bosparlån för ungdomar börjar fungera fulltut då lånerätten inträder. Några praktiska erfarenheter av hur dennalåneform fungerar har därför ännu inte kunnat vinnas. Såsom motionärernapåpekar kan ungdomar som är i särskilt behov av stöd hamna vid sidan avsystemet. Utskottet anser därför att regeringen noggrant bör följa utvecklingenoch ta de initiativ som kan visa sig erforderliga. Vad utskottet här anfört börges regeringen fill känna. Stimulans av aktiesparandet och andra sparfrämjandeåtgärder I motion 2181 av ()diskuteras behovet av att stimulera till ett brett folkligt sparande i aktier.Hushållens ande) av det samlade börsvärdet har minskat kraftigtfill förmån för det institutionella ägandet. Detta är, anser motionären, enföljd av att hushållen är diskriminerade i förhållande till insfitulionernanär del gäller akfiebeskattning och formerna för akfiehanlering. För attmotverka detta bör ett antal åtgärder vidtas. Förmögenhets- ocharvsbeskattningen av akfier bör lindras. Trippel-beskattning av akfier böravvecklas och i avvaktan på alt så sker bör skatteavdraget återinföras föraktieutdelningar på . Regeringen bör också utveckla förslagtill nya sparformer, inte minst för hushållens fortsatta sparande i aktier. Även i motion 2345 av () uttalas oro för dendominans som de stora aktieägarna har fått på aktiemarknaden. Motionärenefterlyser åtgärder som stärker ett ökat enskilt hushållssparande i aktier. Bl.a. anser motionären att man bör motverka det korsvisa ägandet och begränsauppbyggnaden av stora ägargrupper på aktiemarknaden. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärangeläget all uppmuntra hushållssparandet i aktier och att även på annat sättöka förelagens tillgång på riskkapital. Om riksdagenställer sig bakom finansutskottets förslag beträffande kapilalsparfondernasbeskattning kommer såväl avkastning som värdeökning på akfier i allemanssparandetatt bh helt befriade från skatt. Allemanssparandet i aktier uppgår till ca 2miljarder kronor , och i denna sparform har på mindre än närmare540000 konton öppnats. Ett betydande tillskott av riskkapital lämnas också avlöntagarfonderna som varit verksamma . Enskiltakfiesparande gynnas även av andra skatteregler. FiU1984/85:25 16 beskattas inte avkastning i form av värdeökning på aktierannat än om akfierna avyttras, och när så sker beskattas endast en del avvinsten. Vissa förslag till ytterligare lättnader i realisationsvinstbeskattningenav aktier återfinns i propositionen om förenklad självdeklarafion. a. att ett nytt avdrag på . skall få göras mot vinster vidförsäljning av aktier som innehafts mindre än . Såsom skatteutskottet konstaterar i sitt av riksdagennyligen godkända betänkande om realisationsvinstbeskattningen m.m. (SkU1984/85:45) erbjuder skattereglerna för aktier avsevärda fördelar jämfört rhedvad som gäller för vanligt banksparande. Dessutom beskattas arbetsfriainkomster väsentligt förmånligare än arbetsinkomster. har medhänsyn härtill avvisat krav på en ytterligare lindring avaktievinslbeskaltningen. instämmer i den uppfattning somskatteutskottet givit uttryck åt i denna fråga. Enligt finansutskottets meningär det från fördelningspolitiska utgångspunkter inte rimligt att i nuvarandestatsfinansiella läge lindra förhållandena för aktieägare vilka under senareår har kunnat tillgodoräkna sig en betydande förmögenhetstillväxt samfidigt somandra grupper tvingats visa återhållsamhet och göra uppoffringar för attbalansen i ekonomin skall kunna återställas. Utskottetavstyrker mofionema 2181 och 2345. De invändningar som kan resas motde båda föregående motionerna kan med än större styrka riktas mot förslagen imotion 2350 av m.fl. (m). I syfte att stimulera hushållssparandetoch öka ägarspridningen föreslås i motionen dels att ett nytt bosparlånesysteminförs, dels att aktiebeskattningen lindras i en lång rad avseenden. Förslagettill bosparlånesystem är detsamma som förs fram i partimotionen 2709 (m) ochsom utskottet redan har avstyrkt i det föregående. Vad beträffar de i vissaavseenden mycket långtgående förslagen fill lättnader i aktiebeskattningenfinner utskottet dem inte bara fördelningspolifiskt utmanande. De rimmardessutom illa mot motionärernas egna uttalanden. I mofionen sägs nämligen i första hand bör vidta åtgärder som främjar nysparande och engagerar nyagrupper i regelbundet sparande. Utskottet kan dock inte finna annat än attaktieägare med redan uppbyggda tillgångar i första hand skulle gynnas av deskattelättnader som motionärerna pläderar för. Med det anförda avstyrks motion2350. I motion 2979 av ()och () föreslås en höjning av sparavdraget vid taxenngen såatt det motsvarar avkastningen på ett basbelopp. Förslaget innebär attsparavdraget på grundval av nuvarande basbelopp skulle uppgå till . Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden av snarlikinnebörd med hänvisning till att ett indexanknutet sparavdrag skulle medföraett administrativt komplicerat förfarande. Med den föreslagna lösningen skullesparavdragets storlek dessutom kunna fastställas först mot slutet av beskatt- FiU1984/85:25 17 Förslaget strider dessutom mot strävandena attförenkla deklara-fionssystemel. Utskottet vill i detta sammanhang också erinraom att regeringen i proposifion 180 bl. a. föreslagit att nuvarande sparavdragunder inkomst av kapital i princip skall fördubblas. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 2979. 1. beträffandeanslag till sparfrämjande åtgärder attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:129 moment 4 och med avslag påmotionerna 1984/85:2980 yrkande 1 och 1984/ 85:3055 till Sparfrämjande åtgärderför /86 under sjunde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagav . 2. beträffandekapitalsparfondernas beskattning attriksdagen med avslag på mofion 1984/85:2981 saml med bifall till motion1984/85:2980 yrkande 2 antar i proposifion 1984/85:129 momenten 1 och 2framlagda förslag till a) lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt med den ändringeri att 7 § 6 och 12 mom. erhåller i bilaga fill detta betänkande som Utskottets förslag betecknade lydelse, b) lagom ändring i lagen (1983:891), om skattelättnader för allemanssparande, 3. beträffandeanslag till lönsparande m. m. attriksdagen med bifall fill proposifion 1984/85:100 bilaga 9 punkt F6 fillLönsparande m.m. för /86 under sjunde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , 4. beträffandeutredning om bostadssparande att avslår motion 1984/85:2247, 5. beträffandepremiering av bankernas bostadslånesystem att avslår motion1984/85:2709, 6. beträffandestimulans för ungdomars bostadssparande i bank attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2802 och 1984/85:2803 yrkande 2, attriksdagen med anledning av motion 1984/85:2352 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 8. beträffandestimulans för sparande i aktier attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2181 och 1984/85:2345, 9. beträffande stimulans förhushållssparande och ökad ägarspridning via lån och beskattning allriksdagen avslår motion 1984/85:2350, FiU1984/85:25 18 10. beträffande höjning av sparavdraget att avslår motion 1984/85:2979. Närvarande: (), (), (), (), (), (c), (), (), (), (), Karl-AndersPetersson (c), (), () och (vpk). , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 10 börjar med "Utskottet har" och på s. 12 slutar med"och 3055" bort ha följande lydelse: Utskottet har i olika sammanhanguttryckt stor oro över denna utveckling. Enligt utskottets mening är en välavvägd ekonomisk politik som ökar tillväxten och därmed hushållens disponiblainkomster avgörande för möjligheten att öka hushållens sparande. Förutom ökaderealinkomster krävs också en höjd realavkastning efter skatt på sparande. Enhöjd lönsamhet förutsätter i sin lur en nedgång i inflationen och sänktamarginalskatter. Utskottet anser att staten bör bedriva en aktiv politikför att stimulera enskilda människors ägande. Målet bör vara att hushållenskall ha ett sparkapital som motsvarar den genomsnitfiiga årslönen för enindustriarbetare. Att staten stimulerar till enskild förmögenhetsbildning kanses som ett led i en politik syftande till att flytta en del av ansvaret förden framtida tryggheten från det allmänna till de enskilda hushållen. Sparinformation m. m. I årets budgetproposition harföreslagits att ett reservationsanslag av 7 milj. kr. skall anvisas tillinformation om allemanssparandet för /86. Regeringen föreslår nualt ytterligare 8 milj. kr. anslås för sparfrämjande åtgärder. Såsom påpekas imotion 2980 av FiU1984/85:25 19 m.fl. (m) är del enligt utskottets mening inte i förstahand en uppgift för staten att bedriva sparpropaganda. Utskottet förutsätteratt banker och andra institutioner för sparmedel informerar om sina tjänster.Beträffande allemanssparandet är staten huvudman, och utskottet kan därförgodta att medel motsvarande del ursprungligen föreslagna beloppet på 7 milj.kr. anvisas för delta ändamål. Skulle budskapet inom denna ram vidgas tillallmän sparupplysning, har utskottet i och för sig ingen invändning mot ensådan lösning. Den föreslagna anslagshöjningen motsvaras emellertid inte avnågon minskning av annat anslag. Uppräkningen med 8 milj. kr. strider därmedmot de budgetpolitiska riktlinjer som på förslag av utskottettidigare har lagt fast. Utskottet kan därför inte godta den föreslagnauppräkningen. dels utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse: 1. beträffande anslag till sparfrämjande åtgärder attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:2980 yrkande 1 och 1984/85:3055saml med avslag på på proposition 1984/85:129 moment 4 till Information omallemanssparandet för /86 under sjunde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagav , , , , , och (alla s) anser all dels den del av utskottets yttrandepå s. 12 som börjar med "Såsom framhålls" och slutar med"yrkande 2 (m)" bort ha följande lydelse: Vad gäller den i motion 2980aktualiserade frågan om att även aktiesparfonderna bör befrias från skatt villutskottet erinra om följande. Den föreslagna ändringen av kapitalsparfondernasrealisationsvinstbeskattning har sin grund i att man vill åstadkomma enfullständig neutralitet i beskattningshänseende mellan å ena sidanallemanssparande på rikssparkonto och å andra sidan allemanssparande ikapitalsparfond. Motsvarande neutralitetsaspekter kan enligt utskottets meninginte läggas på skattesparandel. Detta sparsystem utgick nämligen frånprincipen alt sparande i aktier skulle erhålla en större skallereduktion änsparande i bank. Då dessutom skattefondsparandet är under avveckling anserutskottet all det inte är påkallat med någon ändring av aktiesparfondernasrealisationsvinstbeskattning. Ulskotlel avstyrker således motion 2980 yrkande2 (m). dels utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse: 2. beträffande kapitalsparfondernas beskattniitg attriksdagen med avslag på motionerna 1984/85:2980 yrkande 2 och 1984/85:2981antar i proposition 1984/85:129 momenten 1 och FiU1984/85:25 20 2 framlagda förslag till a) lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskall, b) lag om ändringi lagen (1983:891) om skattelättnader för allemanssparande, (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 12 som börjar med "Utskottet gör" och slutar med "yrkande2 (m)" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i den bedömningsom görs i motion 2981 (vpk). Enligt utskottets mening bör sålundakapitalbeskattningen skärpas för alt man skall få till stånd en omfördelningav skattetrycket till förmån för låg- och medelinkomsttagare ulankapitalinkomster. Utskottet avvisar därför den föreslagna skaltelindringen förkapitalsparfonderna liksom den i motion 2980 (m) förordade skattebefrielsen föraktiesparfonderna. dels utskottels hemställan under 2bort ha följande lydelse: 2. beträffande kapitalsparfondernas beskattning altriksdagen med med avslag på motion 1984/85:2980 yrkande 2 samt med bifall tillmotion 1984/85:2981 avslår i proposition 1984/85:129 momenten 1 och 2 framlagdaförslag till ändringar i lagen (1947:576) om staflig inkomstskatt och(1983:891) om skattelättnader för allemanssparande. Bostadssparandet m. m. (), (),(), (c), (), Karl-AndersPetersson (c) och . (fp) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 13 börjar med "I motion 224T' och på s. 14 slutar med "2803yrkande 2" bort ha följande lydelse: I motion 2247 (c) begärs enskyndsam utredning av ett förslag till bostadssparande som bygger på systemetmed privata investeringskonton dvs. på ulgiflsskaltens principer. 1 motion 2709(m) föreslås alt staten på visst sätt skall premiera bankernas egnabostadslånesystem. Liknande synpunkter förs fram i motionerna 2802 och 2803yrkande 2 (fp). Enligt motionärernas uppfattning bör det införas en stimulansför ungdomars bostadssparande i bank. Stimulansen skall ha formen avskaltefrihet för avkastningen på sådant sparande. Utskottetvill med anledning härav framhålla följande. FiU1984/85:25 21 har kunnat erbjuda sparlån och bosparformermed likvärdiga eller bättre villkor än de som lämnas i det tillallemanssparandet knutna bosparandet. Utskottet finner det naturligt attstimulanser av ett bosparande ges inom ramen för dessa redan existerande"spara/låna till bostadssystem". Någon krånglig och helt onödigkoppling via allemanssparandet behöver därmed inte ske. De eftersträvadestimulanserna kan åstadkommas exempelvis genom alt avkastningen på bosparandetblir skattefri genom en särskild premie eller genom privata investeringskonton.Då vinner man samma fördelar som med bosparandet inom allemanssparandet menundviker dess nackdelar. I ett sådant system skulle dessutom de sparade medlenstanna kvar i banken och liksom bilda grunden för bankens utlåningtill bospararna. Härigenom skulle en enligt utskottets mening viktig kopplingmellan sparande och bostadsanskaffning uppnås. Regeringen bör ges i uppdrag att för framläggaett nytt förslag om stimulans av bosparandet i enlighet med vad utskottetanfört.