bet · G801SoU22 · 1984-12-31 00:00:00 — Motionärerna vill vidare att förmedlingscentralför texttelefoner skall ha föriängt öppethållande. De anser också att den extrakvartalsavgiften om . som texttelefoninnehavare betalar, skall slopas. SoU1984/85:22 20 I motion 1984/85:1769 av ElisabethFleetwood (m) och (nx) framhålls att användandet av texttelefoninte bör betinga högre kostnader än vad som gäller för hörande abonnenter. I motion 1984/85:384 av m.fl. (c) hemställsatt hos regeringen begär att minst en förmedlingscentral förtexttelefon måste hållas öppen dygnet runt (yrkande 1) samt att televerketövertar finansieringen av texttelefonverksamheten när anslaget viastatsbudgeten går ut (yrkande 2). Vad gäller frågan om förmedlingscentralernas öppettiderkonstaterar utskottet med tillfredsställelse att fr. o. m. den 15mars 1985 har förlängt förmedlingscentralernas öppethållande till hela dygnet.Motion 1984/85:384 (c) yrkande 1 och motion 1984/85:999 (s) är således redantillgodosedda såvitt nu är i fråga. Berättigade att kostnadsfritt erhålla texttelefon ärpersoner, vilka på grund av dövhet, grav hörselskada, dövblindhet ellertalskada inte kan använda vanlig telefon eller kan göra det endast med storsvårighet. I motion 1984/85:999 (s) framställs önskemål om att även anhörigatill dessa kategorier skulle bh bidragsberättigade. Vid tillkomsten av systemet med texttelefon förekom ettlikalydande motionsyrkande. avstyrkte motionen och hänvisade isitt av godkända betänkande SoU 1980/81:41 (s. 5) till att samtalkunde utväxlas mellan abonnent med texttelefon och abonnent nied vanlig telefongenom förmedlingscentralerna. Med hänsyn härtill och till att förmedlingscentralerna nuhar öppet dygnet runt anser utskottet att det inte är erforderligt med en sådanutbyggnad av stödet som föreslås i motion 1984/85:999 (s). Motionen avstyrksdärför i denna del. I motionerna 1984/85:299 (c), 1984/85:999 (s) (delvis) och1984/85:1769 (m) föreslås vidare att kostnaderna för samtal med texttelefonskall anpassas till kostnaderna för vanlig telefon. Motionärerna anser bl. a.att den extra kvartalsavgift om , som texttelefoninnehavare betalar,skall slopas. Enligt vad utskottet inhämtat är frågan om extrakvartalsavgift för texttelefon föremål för överväganden inomteleverket. Texttelefonen utgör alltmer en integrerad del av totalaservice till abonnenterna. överväger därför att låta nyatexttelefoner tillhöra abonnenten. Någon extra kvartalsavgift kommer då inteatt utgå för dessa telefoner. Enligt undersökningar tar ett samtalmed texttelefon än samtal med vanlig telefon. För att i viss månutjämna kostnaderna tillämpar därför även den lägretaxenivån för samtal med texttelefon. Enligt utskottets mening bör abonnentens kostnader förtexttelefon inte överstiga kostnaderna för en vanlig telefon. Utskottetkonstaterar med tillfredsställelse att gradvisblir en alltmer integrerad del i service åt abonnenterna. SoU1984/85:22 21 kvartalsavgiften är föremål för överväganden inomteleverket och tillämpar redan en lägre taxa för samtal medtexttelefon. Någon åtgärd är därför inte påkallad. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motion 1984/85:299 (c), 1984/85:999(s) i motsvarande del samt motion 1984/85:1769 (m). I motion 1984/85:384 (c) (yrkande 2) begär motionärernaatt övertar finansieringen av texttelefonverksamheten när anslagetvia statsbudgeten går ut . 1980/81:181 om förmedling av samtal medtexttelefoner föreslogs att systemet skulle byggas upp successivt och varafullt utbyggt /85. Beträffande finansieringsfrågan sades attverksamheten skulle finansieras genom anslag på statsbudgeten underuppbyggnadsskedet men att finansieringsfrågan därefter kunde komma att tas upptill förnyad prövning. hade i betänkande SoU 1980/81:41 (s. 3-4)inget att erinra mot att finansieringen under uppbyggnadsskedet skedde på sättsom föreslogs men ansåg att starka principiella skäl talade för att ettpermanent system finansierades genom normala avgifter. Ersättningen till för texttelefoner betalasbudgetårsvis i efterskott. Det anslag som nu har att ta ställningtill avser kostnader för /85. Regeringensöverväganden rörande den fortsatta finansieringen torde komma att redovisasnästa år. Det kan erinras om att 1982 presenterade Handlingsprogram ihandikappfrågor (SOU 1982:46, Skr. 1982/83:131 och SoU 1982/83:27) anförs bl.a. följande beträffande texttelefon verksamheten: Sedan uppbyggnadsskedet passerats,kan enligt beslut finansieringen av texttelefonverksamheten, som nusker över statsbudgeten, komma att omprövas. En naturlig lösning för attfinansiera nytillkommande installationer och den framtida förmedlingstjänstensynes därvid vara att kostnader slås ut på kostnaderna för dettotala telefonnätet och att innehavare av texttelefon betalar sammainstallations-, abonnemangs-och samtalsavgifter som övriga abonnenter. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /85:384 (c) i här aktuell del (yrkande 2). Utskottet har inte något att erinra mot medelsanvisningensåvitt avser anslaget G 5 Ersättning till för texttelefoner. Vissa åtgärder för allergiker m. fl. I motion 1984/85:665 av ElisAndersson (c) och () hemställs att uttalar, sig föratt den kontinuerliga utbyggnaden inom handikappområdet skall fullföljas(yrkande 1) och att därvid särskilt beaktas astmatikers/allergikers situation(yrkande 2). Enligt motionärerna är astma/allergisjukdomar ett område där ökaderesurser måste sättas in. SoU1984/85:22 22 Motionärerna pekar bl. a. på förebyggande insatser iförskolan och skolan, forskning och födoämnesallergier bland barn. I motion 1984/85:1006 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom nödvändigheten av förslag för ätt förbättra allergikernas situation i samhället.Enligt motionären behövs bl. a. en kraftigt utbyggd forskning, översyn ochregler för utformning av offentliga lokaler och utbildning av och informationtill personal i barnomsorg och skolor. I motion 1984/85:1007 av MargaretaPersson m.fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om möjlighet för allergiker som måste sanerasitt hem, att få bosättningslån. Enligt motionärerna kan människor som får svåraallergier tvingas göra sig av med en stor del av sin hemutrustning. För mångakan behovet av en helt ny möbel- och textilutrustning bli ekonomiskt omöjligtatt klara av. För de allergiker som tvingas totalsanera sitt hem skulle enligtmotionärerna möjligheten att få bosättningslån vara av stor betydelse. Utskottet har tidigare behandlat motioner om åtgärder motallergisjukdomar och åtgärder för allergiker, senast i sitt av riksdagengodkända betänkande SoU 1983/84:14. Utskottet redogjorde därvid för olika utredningsprojektinom området samt uttalade bl. a. följande (s. 23-24): Som utskottet tidigare uttalat ärdet av största vikt att man gör allt vad som rimligen kan krävas frånsamhällets sida för att olägenheter för personer med allergiska/astmatiskabesvär skall elimineras eller i vart fall så långt möjligt minskas. Helasamhället berörs av detta problem, och det finns i stort sett inte någotsamhällsområde som är undantaget. Detta leder i sin tur till krav på samverkanmellan flera organ på olika nivåer. På riksnivå berörs bl. a. ,, livsmedelsverket och arbetarskyddsstyrelsen. Som exempel påframgångsrik samverkan på allergiområdet kan nämnas arbetarskyddsstyrelsens ochsocialstyrelsens allmänna råd om begränsning av tobaksrökning i lokaler avgemensamhetskaraktär (AFS 1983:10). Det är enligt utskottets mening angelägetatt fortsatta ansträngningar görs i fråga om att förbättraallergikers/astmatikers situation varvid särskih bör framhållas behovel av ökadkunskap om allergi/astmasjukdo-mars uppkomst och mekanismer. Sådan kunskap ären förutsättning för verksamma förebyggande åtgärder och för utveckling aveffektivare läkemedel. Utskottet vill i övrigt hänvisa till det ovanredovisade programarbete som pågår på allergivårdens område och som kan väntasinom kort ge bättre underlag för samhällets insatser på såväl central som lokalnivå. Arbetsgruppen för barnallergifrågorpublicerade 1983 betänkandet De allergiska barnen i samhället (Ds S 1983:3).Arbetsgruppen föreslog bl. a., att kommunerna skulle kartlägga och utarbetahandlingsprogram vad gäller arbetet mot allergiframkallande faktorer.Arbetsgruppen föreslog vidare att skulle leda ari)etet medinformation, och. I betänkandet togs också upp frågor om forskning,djurhållning, rökning, skolmiljöer m. m. SoU1984/85:22 23 Utskottet har inhämtat attsocialstyrelsen har beslutat att ta upp arbetsgruppens förslag såvitt avsersocialstyrelsens ansvarsområde i syfte att förslagen skall förverkligas. Inom pågår vidare arbete med att utarbetaett vårdprogram beträffande astma hos barn. Arbetet beräknas bli klart i april1985. En rapport om allergivården i stort beräknas bli klar under sommaren1985. Utskottet vill åter framhålla angelågenheten av att man påolika områden gör allt vad som rimligen kan krävas från samhällets sida för attolägenheter för personer med allergiska/astmatiska besvär skall elimineraseller i vart fall så långt möjligt minskas. Utskottet vill särskilt betonabehovet av ökad kunskap om dessa sjukdomars uppkomst. Sådan kunskap är enförutsättning för verksamma förebyggande åtgärder och utvecklande aveffektivare läkemedel. Utskottet vill i övrigt hänvisa till det arbete sompågår på allergi/astmaområdet. När det gäller den allmänna utbyggnaden påhandikappområdet kan dessutom erinras om regeringens skrivelse 1982/83:131 omhandlingsprogram i handikappfrågor, vari redovisades regeringens övervägandenmed anledning av betänkandet (SOU 1982:46) Handlingsprogram i handikappfrågor.Regeringen anförde bl. a. att satsningarna inom handikappområdet skullefortsätta och att handikappfrågorna skulle få en hög prioritet även i detrådande läget med en ansträngd samhällsekonomi. konstaterade isitt betänkande 1983/84:27 med anledning av skrivelsen att det rådde en bredpolitisk enighet om handlingsprogrammet. Med det anförda får motion 1984/85:665 (c) och motion1984/85:1006 (s) anses besvarade. De avstyrks därför. Möjligheten att få statligt bosättningslån upphörde den 1januari 1982. I det av godkända betänkandet 1982/83:25 (s. 12)uttalade socialutskottet att statliga bosättningslån hade en klart socialfunktion och behövdes som ersättning för andra mindre förmånliga krediter.Enligt utskottet borde det ankomma på regeringen att närmare övervägaomfattning och villkor för en sådan lånegivning. Med anledning av riksdagensbegäran infördes fr. o. m. bestämmelser som skall underlättaför ungdomar att få lån till bosättning. Till allemanssparandet har sålundaknutits en lånerätt för ungdomar mellan . Rätten till lånförutsätter att sparande här skett. Arbetsgruppen för vissa boendefrågor rörande äldre ochhandikappade har i betänkandet Bo på egna villkor (SOU 1984:78) behandlatfrågan om bostadsanpassningsbidrag för allergisanering. Arbetsgruppenkonstaterar att bostadsanpassningsbidrag inte lämnas för lösa inventarier. Vadgäller allergisanering lämnas bidrag för att byta ut sådant material sominnehåller allergiframkallande ämnen, t. ex. heltäckningsmattor och tapeter,men inte lösa inventarier som t. ex. möbler. Enligt arbetsgruppens bedömningkan behov föreligga även för andra handikappade, t. ex. rörelsehindrade ochsynskadade, att behöva byta ut möbler och vissa inventarier. SoU 1984/85:22 24 somär förknippade med att kunna bedöma det faktiska behovet i det enskilda fallettalar enligt arbetsgruppens mening för att bidrag liksom inte skalllämnas för utbyte av lösa inventarier. Enligt arbetsgruppen bör socialtjänstenhär erbjuda ekonomiskt bistånd i den mån en handikappad person saknarekonomiska möjligheter att inreda sin bostad på ett tillfredsställande sätt. Utskottetkonstaterar att allergiker som tvingas sanera sitt hem kan få bidrag tillutbyte av heltäckningsmattor och tapeter. När det gäller utbyte av lösainventarier delar utskottet arbetsgruppens bedömning att svårigheterna att idet enskilda fallet avgöra det faktiska behovet talar mot en utvidgning avbidragsrätten. Enligt 6 § socialtjänstlagen har emellertid den enskilde rätttill bistånd av försörjning och sin livsföring i övrigt,om hans behov inte kan tillgodoses på annat sätt. Med stöd av socialtjänstlagenkan därför den enskilde få ekonomiskt bistånd att byta lösa inventarier om haninte har ekonomiska möjligheter att själv bekosta det. Utskottet vill dessutomtillägga att många av de personer som här avses är vuxna med fasta inkomster avförvärvsarbete eller pension, vilka ofta bör ha möjlighet att uppta lån i bankpå i huvudsak samma villkor som skulle få uppställas vid ett statligt lån.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion 1984/85:1007 (s). I motion 1984/85:431 av m. fl. (vpk)begärs en utredning av små handikappgruppers förhållanden, varvid berördahandikapporganisationer bör ges möjlighet till deltagande i utredningsarbetet(yrkande 1) samt att utredningsarbetet särskilt bör beakta nödvändigheten avatt höja kunskapsnivån om de berörda handikappgruppernas förhållanden hosolika myndigheter, att uppnå en likvärdig behandling hos olika myndigheter ocholika delar av landet, att studera och föreslå åtgärder med anledning avförekommande diskriminerande och inhumana bestämmelser och praxis, att vidbehov utarbeta förslag till allmänna rekommendationer för behandling ochrehabilitering, att utarbeta förslag för att förbättra de berörda gruppernassociala och ekonomiska situation och att utarbeta förslag till ekonomiskt stödtill de små handikapporganisationerna i syfte att trygga deras arbete (yrkande2). De handikappgrupper motionärerna avser är blödarsjuka, ileo-, colo- ochurostomiopererade, laryngéktomerade, kronisk njursvikt, cystisk fibros,epilepsi och celiaki (glutenintolerans). Imotion 1984/85:1290 av () framhålls behovet av ett bättrekunskapsunderlag om situationen för vissa handikappgrupper. Motionären anföratt () 1984 avgivna rapport nr 41 omhandikappades levnadsförhållanden redovisar situationen för rörelsehindrade,synskadade, hörselskadade och personer med höggradigt nedsatt arbetsförmåga. De små handikappgrupperna omfattas inte av SoU1984/85:22 25 Eftersom kunskaperna om dessa grupper ärbristfälliga vore det enligt motionären naturligt att motsvarande kunskaper,som de ger, tas fram också för de små handikappgrupperna. Utskottet avstyrkte föregående år en motion likalydandemed motion 1984/85:431 (vpk). I sitt av godkända betänkande SoU1983/84:14 (s. 20) anförde utskottet bl. a. följande: Utskottet vill till att börja medframhålla att de grupper som motionärerna nämner och som drabbas av angivnafunktionsnedsättningar har samma rättigheter som övriga medborgare att få sinabehov av social och medicinsk vård och service tillgodosedda. Erfarenheten atthandlägga de speciella medicinska, psykologiska och sociala problem som ärförknippade med dessa handikapp är emellertid ofta otillräcklig. De olikagrupperna skiljer sig dock i flera avseenden. Sålunda varierar typ avfunktionsnedsättning och kunskapen härom. Även behovet av forskning ochytterligare resurser för medicinska och sociala åtgärder varierar. mening finns det mot bakgrund härav otvivelaktigt behov av attinventera de olika gruppernas problem och behov så att man får en bättreutgångspunkt för planering av olika insatser. Ett särskilt problem är att despecifika vårdbehov det här är fråga om inte så lätt kan tillgodoses inom t.ex. en alltmer decentraliserad hälso- och sjukvård. Detta aktualiserar bl. a.frågan om en idébank och informationscentral för tillgodoseendet av olikaservice- och vårdbehov. Utskottet hänvisade vidare till attdet pågick insatser på området och avstyrkte under hånvisning till dessamotionen. för handikappfrågor sammanställer förnärvarande på uppdrag en redogörelse för små handikappgrupper ide nordiska länderna. Nämnden framställer en guide som beskriver ett 20-tal småhandikappgrupper. Guiden innehåller en medicinsk beskrivning, en redogörelseför nordiska organisationer och en sammanställning av informationsmaterial.Guiden ingår som ett led i nämndens fortsatta arbete på området, vilketinriktas på informationsspridning. Nio av de små riksförbunden i har bildat enkanslikartell inom (). Genomkanslikartellen har förbundet fått ökade möjligheter att bevaka sina gruppersintressen. Två ombudsmän och en sekreterare är anställda på kartellen. Viktigamålgrupper för kartellens informationsinsatser är handikappråden på läns- ochkommunnivå. Enligt vad utskottet inhämtat ingår i socialstyrelsensverksamhetsplanering ett projekt att kartlägga de mindre handikappgrupperna.En pilotstudie skall genomföras . Avsikten är att i samarbetemed berörda organisationer utifrån en helhetssyn beskriva små handikappgruppersproblem med boende, fritid, arbete m. m. Kartläggningen skall användas delsför att öka egen kunskap på området, dels för att kunna spridainformation till olika samhällsorgan om de små gruppernas förhållanden. () har gett ut enrapport (nr 41) om handikappades levnadsförhållanden. Den handlar om människorsom är SoU1984/85:22 26 rörelsehindrade, har nedsatt syn eller hörsel eller som pågrund av något annat handikapp fått sin arbetsförmåga kraftigt nedsatt. FrånSCB har utskottet inhämtat att urvalet i grundmaterialet omfattat alltför fåpersoner från de små handikappgrupperna för att man skulle kunna redovisa ävendessa. SCB har planerat att 1988-1989 göra en ny s. k. ULF-undersökning, dvs.en sådan undersökning av svenska folkets levnadsförhållanden på vilket bl. a.rapporten om de handikappades levnadsförhållanden bygger. Utskottet vill starkt framhålla betydelsen av attsituationen för de små handikappgrupperna bättre uppmärksammas. En kartläggningav de små handikappgruppernas särskilda problem och behov är angelägen.Utskottet konstaterar därför med tillfredsställelse att socialstyrelsenplanerar att genomföra en sådan undersökning. Även insatser på andra hållpågår. Det kan t. ex. erinras om den kartläggning av detekonomiska stödet till handikappade som genomför. Inomramen för den kan även de små handikappgruppernas svårigheter belysas. Detnordiska arbetet kan också bidra till att rikta uppmärksamheten på de småhandikappgruppernas problem. SCB:s rapport om vissa större handikappgrupperslevnadsförhållanden ger viktig information. Om SCB i framtida liknandeundersökningar finner det möjligt att utvidga urvalet till att omfatta ävenvissa mindre handikappgrupper kan även detta bidra till att höja kunskapsnivån. Utskottet är med hänvisning till det anförda inte berettatt förorda något initiativ från sida. Motion 1984/85:431 (vpk) ochmotion 1984/ 85:1290 (s) avstyrks således. I /nollon 1984/85:2462 av KarinSöder (c) och () begärs snabba åtgärder för att förbättra dedövblindas situation i fråga om tolkservice, utbildning, sysselsättning ochutbildningskonsulenter. Enligt motionärerna föreligger stora brister i arbetetför de dövblinda. De saknar bl. a. erforderlig tolkservice, tillräckligt medtekniska hjälpmedel och utbildningskonsulenter. har genomfört en storundersökning Dövblinda i . Undersökningen har gjorts för att ta reda påhur många människor i landet som är dövblinda och hur deras förhållanden serut. Projektet har varit inriktat på att spåra upp samtliga dövblinda ochintervjua dem om deras situation. Intervjuerna visar på ett stortotillfredsställt behov av tolkservice, utbildning och sysselsättning. Utskottethar inhämtat att avser att kompletteraundersökningen med ett program innehållande förslag till åtgärder.Handikapprådet genomför ett projekt angående dövblindas boende. Dövblinda är en grupp handikappade vilkas förhållanden detär angeläget att särskilt uppmärksamma. Den dövblinde kommer i kontakt-med sinomgivning med hjälp av en tolk. Genom tolken får den dövblinde de intryck. SoU1984/85:22 27 som förmedlas till andra genom syn och hörsel. mening måste de dövblindas behov av tolkservice tillgodoses så långtdet är möjligt. Även andra insatser för de dövbhnda behövs, enligtundersökningen från . Utskottet noterar emellertid attstatens handikappråd avser att i det fortsatta arbetet med projektet anvisa närmare åtgärder för att förbättra de dövblindas situation. Iavvaktan härpå finns inte skäl för någon åtgärd med anledning avmotion 1984/85:2462 (c). Kartläggning av funktionshindrade ungdomars och vuxnacp-skadades situation m. m. I motion 1984/85:1784 av BörjeNilsson (s) och () hemställs att hos regeringen begären kartläggning av funktionshindrade ungdomars behov av kompletterandesamhällsåtgärder. Enligt motionärerna har funktionshindrade ungdomar svårt attleva integrerat i samhället. Det är därför enligt motionärerna angeläget attfrågan om hur funktionshindrade ungdomar skall få del av samhällets lokalaservice kartläggs i ett utvecklingsprojekt. Det bör kunna ske genomkartläggning av ett antal kommuner och utvärdering av problemen, anförmotionärerna.. I motion 1984/85:861 av m.fl. (s) begärsen kartläggning av de cp-skadades situation i (yrkande 1) och attriksdagen hos regringen anhåller om rikthnjer för kommunernas uppsökandeverksamhet för att cp-skadade skall kunna erbjudas service från (yrkande 2) samt att uttalar sig för överläggningar mellan staten,och kommunförbundet med syfte att få till stånd ensamordnad habilitering för cp-skadade (yrkande 3). Motionärernaerinrar om att till följd av bl. a. bättre förlossningsvård föds endastca 140 barn, som får cp. fungerar habiliteringen bra, menefter denna ålder blir enligt motionärerna så gott som aUa cp-skadadeutestängda från habiliteringsmöjligheter. Motionärerna vill att man kartläggerde vuxna cp-skadades situation. Kommunerna måste aktiveras så att de bedriveren uppsökande verksamhet för att nå glömda cp-skadade. fungerar när det gällerflerhandikappade som en särskild handikappberedning. Rådet samlar in ochsprider information till kommuner och landsting i syfte att initiera insatserför flerhandikappade. Bland rådets pågående projekt ingår den tidigare nämndakartläggningen av det ekonomiska stödet till handikappade. I uppdraget ingåratt utreda olika handikappgruppers och oUka åldersgruppers stöd i ekonomiskthänseende.. har kartlagt kommunernas handikappomsorg.Syftet med kartläggningen var att ge en överblick av vadkommunerna gjort och planerar att göra på området. Kartläggningen harredovisats i rapporten (PM 47/83). Rapporten utgörett led i utarbetandet av allmänna råd vad gäller handikappomsorgen. SoU1984/85:22 28 allmänna råden skall täcka samtliga samhällssektorer, bl.a. utbildning, fritid, arbete och övergången från skola till vuxenliv. har på olika håll genomförtsundersökningar av flerhandikappades situation. Ett exempel är projektetFlerhandikappade i , som presenteras i rapporten 1983:9. I rapporten lämnas en redogörelse för hur man gjort enfullständig inventering av flerhandikappade, hur habiliteringsarbetet kanutvecklas och hur samverkan mellan staten, landsting och kommuner byggts upp. belyste de flerhandikappades situation ibetänkandet Vissa frågor rörande flerhandikappade (SOU 1980:16). I betänkandetOmsorger om vissa handikappade (SOU 1981:26) behandlade omsorgskommittén olikasamverkansfrågor när det gäller barn, ungdomar och vissa vuxna handikappade.Bl. a. föreslogs en särskild habiliteringsorganisation. Styrelsen för vårdartjänsi har skaffat sig en ansenligsamlad erfarenhet av svårt handikappades dagliga livsföring, studiesituation, problemoch behov. Styrelsen har i samråd med handikappforskningen i tagitfram redogörelser för unga handikappades skolsituation i samhället och bl. a.kartlagt rörelsehindrade elever i årskurs 9 inför övergången till gymnasium.Handikappforskningen i har även publicerat en rapport om situationenför svårt rörelsehindrade med ofullständig skolgång och uppföljningsrapportenVad finns det för framtid - försöksverksamhet för svårt rörelsehindrade medofullständig skolgång. Det presenterade Handlingsprogram ihandikappfrågor (SOU 1982:46) behandlade bl. a. frågor om habilitering. Enligtden beredningsgrupp, som utformade programmet, prioriterades deyngre handikappade.