bet · G801FiU29 · 1984-12-31 00:00:00 — om kommunalekonomiska frågor (prop. 1984/85:150 bil. 1,delvis) Utskottet redovisar i dettabetänkande sin syn på utvecklingen av kommunernas ekonomi och på de förslag somläggs fram komplelleringsproposition på det kommunal-ekonomiskaområdet. Utskottet delar regeringens uppfattning att volymökningeni den kommunala konsumtionen bör begränsas till en årlig ökning på föråren 1986 och 1987. Mot denna bakgrund godtar utskottet förslaget till entemporär finansiell indragning från kommunerna på sammanlagt 4,5 miljarderkronor. Utskottet har ej heller något att erinra mot att bidraget tillkommunerna för avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen reducerasmed 250 milj. kr. för /86. Utskottet godtar förslaget till lag omskatleutjämningsavgifi, som avses gälla endast för . Lagförslagetinnebär all ökningen av skatteuljämningsbidragel för finansieras genomen särskild avgift för samtliga kommuner, som en progressiv avgiftåläggs de kommuner som har en skattekraft som överstiger den högstagrundgarantin i skatteutjämningssystemel. Intäkterna från den sistnämndaavgiften skall utnyttjas för stöd till de kommuner som har de högstaskattesatserna och på så sätt bidra till alt utjämna de mest extremautdebileringsskillnaderna. Företrädarnaför moderata samlingspartiet, och delar majoritetensuppfattning att den ekonomiska aktiviteten i kommunerna måste dämpas. Denföreslagna likviditetsindragningen anses emellertid vara en felaktig metod. Ireservationer till betänkandet anvisas alternativa vägar för att åstadkomma enfinansiell indragning. De borgerliga partierna avvisar förslaget att införa enprogressiv avgift. kommunisterna godtar lagen omskatteutjämningsavgift men framhåller i en reservation att man efter år 1986måste överväga att införa en statskommunal enhetsskatt. Vänsterpartietkommunisterna kan inte acceptera en åtstramning av kommunernas ekonomi ochavvisar den föreslagna indragningen av medel från kommunerna. I betänkandet behandlas även tolv motioner från allmännamotionstiden, som lar upp olika kommunalekonomiska frågor. Motionerna avstyrksav utskottet. Huvudparten av de yrkanden som tas upp i dessa motioner hartidigare behandlats av . 1 1984/85. FiU1984/85:29 2 I detta betänkande behandlar utskottet dels proposition 1984/85:150 rnedförslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /86, m. (kompletteringspropositionen i vad avser bilaga 1 momenten 911, 13, 14 och 17, dels de med anledning av proposition 150 väckta motionerna 1984/85:3201 av m. fl. (m), i vad avseryrkandena 3,4,5 a och 6, 1984/85:3202 av m. fl. (fp), i vad avseryrkandena 3-5 och 7, 1984/85:3203av m. fl. (vpk), i vad avser yrkandena 7 och 9, 1984/85:3205av (), 1984/85:3206av m. fl. (c), i vad avser yrkandena 4-9, dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna 1984/85:941av () om statsbidragen till kommunerna, 1984/85:946 av Per m.fl. (m) om fördelning avvinsterna på vatlenkraftsanläggningar, 1984/85:1144 av m. fl. (c) omtilläggsdirektiv till skatleuljämningskommitlén, 1984/85:1490 av m.fl. (s) om kommunernassocialbidragskostnader, 1984/85:1574 av () och ()om generella statsbidrag till kommunerna, m.m., 1984/85:1575 av m. fl. (s) om utjämning avskillnaderna i kommunalskatt, 1984/85:1577 av () om skattemässigkompensation till kommuner med omfattande fritidsbebyggelse, 1984/85:1579 av 'yr (m) om redovisning avregeringspropositioners kostnadskonsekvenser för kommuner, 1984/85:1581 av m. fl. (vpk) om ekonomiskutjämning mellan kommunerna, 1984/85:2254 av () omskatteutjämningsbidrag till , 1984/85:2344 av m.fl. (m) om den kommunalaredovisningen m.m., 1984/85:2810 av m.fl. (vpk) om medel förläckande av kostnaderna för vård av drogmissbrukare. De i proposition 150 framlagdalagförslagen återfinns i bdaga 1 till betänkandet. Utskottet har inhämtat yttrandeöver motion 2344 från . Yttrandet återfinns som bdaga 2till betänkandet. FiU1984/85:29 3 Representanter för kommunhar inför utskottet redovisat sina synpunkter på propositionens förslag omskatteutjämning och även överlämnat en skrivelse i ärendet. I proposition 100 bilaga 9() har regeringen under Litt. E Bidrag och ersättningar tillkommunerna föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, för /86 dels till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m.beräkna ett förslagsanslag av , dels till Bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala förelagsbeskattningen beräkna ett förslagsanslagav . I proposition 150 bilaga 1 () harregeringen efter föredragning av statsrådet dels föreslagitriksdagen att 9. bemyndiga regeringen att för utge extraskatteutjämningsbidrag i enlighet med vad som förordats i propositionen, 10. till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m.m. för /86 under sjunde huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av , 11. till Bidrag till kommunerna medanledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen för budgetåret1985/86 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , delsföreslagit att anta vid propositionen fogade förslag till 13. lagom skatleutjämningsavgifi, 14, lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighels utdebitering av skatt, m.m., dels berett tillfälle att ta del av vad somanförts i propositionen om 17. denekonomiska utvecklingen i kommunsektorn m.m. I motion 3201 av m. fl. (m) hemställs 6. altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom den kommunala ekonomin. I motion 3202 av m. fl. (fp) hemställs 3.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom den kommunala ekonomin. FiU1984/85:29 4 I motion 3203 av m. fl. (vpk) hemställs 9. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omden kommunala ekonomin. I motion 3206 av m.fl. (c) hemställs 4. att beslutar godkänna vad som i motionenanförts om inriktningen av den kommunalekonomiska politiken. I motion 3201 av m.fl. (m) hemställs 5 a) attriksdagen avslår propositionens förslag om lag om skatteutjämningsavgift. I motion 3202 av m.fl. (fp) hemställs 7.alt antar förslag till Lag om skatteutjämningsavgift med de ändringarsom redovisas i motionen. I motion 3205 av ()hemställs att avslår förslaget om skatteutjämningsavgift. I motion 3206 av m.fl. (c) hemställs 7. att beslutar avslå regeringens förslagtill lag om skatieutjäm- ningsavgifl. I motion 1575 av m.fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna attprovisoriska åtgärder i syfte att utjämna skillnaderna i utdebitering snarastbör vidtagas. I motion 1581 av m. (vpk) hemställs all som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om införandet av en progressiv statskommunal enhetsskatt. Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna I motion 3201 av m. fl. (m) hemställs 3. att avslår regeringens begäran ombemyndigande alt för utge extra skatteutjämningsbidrag. I motion 3202 av m. fl. (fp) hemställs 4. all ej bemyndigar regeringen att för år 1986utge extra skatteutjämningsbidrag. I motion 3206 av m.fl. (c) hemställs 8. alt riksdagenbeslutar avslå regeringens begäran om bemyndigande (yrkande 9 i revideradefinansplanen) att för utge extra skatteutjämningsbidrag i enlighet medvad som förordals i propositionen, 9. att riksdagenbeslutar att till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. för budgetåret1985/86 under sjunde huvudtiteln anvisa ett i förhållan- FiU1984/85:29 5 de till regeringens förslag med 575 milj. kr. Anslag till Bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen I motion 3201 av m. fl. (m) hemställs 4. alt till Bidrag till kommunerna med anledningav avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen för /86 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . I mofion 3202 av m. fl. (fp) hemställs 5. att till Bidrag till kommunerna med anledningav avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen för /86 under sjunde huvudtiteln anvisar ell förslagsanslag av . I motion 3203 av m. fl. (vpk) hemställs 7. alt till Bidrag till kommunerna med anledningav avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen för /86under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . I mofion 3206 av m.fl. (c) hemställs 6. att beslutar avslå regeringens förslag tillBidrag till kommu nerna med anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskatt ningen. I motion 941 av ()hemställs att hos regeringen begär att en förutsättningslös samladöversyn av de specialdestinerade statsbidragen till kommunerna görs och attutredningen bör vara oförhindrad att föreslå de ändringar i systemet som denkan finna rationella. I motion 1144 av . (c) hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion 1984/85:1143 - 1. att beslutar ansluta sig till enmålsättning för vissa grupper om sänkt marginaleffekt i skatte- och bidragssystemet genom utökat skatteutjämningsbidrag, 2. att beslutar hos regeringen begäratilläggsdirektiv till skatteut- jämningskommittéri i syfte all överföra stora delar av kommunernas specialdestinerade statsbidrag till ett generellt statsbidragssystem. I motion 1574 av () och ()hemställs 1. att riksdagenbeslutar alt hos regeringen begära förslag om generellt statsbidrag i huvudsakenligt de riktlinjer som redovisas i motionen, 2. att riksdagenansluter sig till de riktlinjer för avtal med kommunerna/ landslingen somredovisas i motionen. FiU1984/85:29 6 3. att begär attregeringen utifrån dessa riktlinjer upptar förhandlingar med kommuner ochlandsting om den praktiska utformningen av avtal och bidrag samtövergångsbestämmelser. I motion 2810 av m. (vpk) hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion 1984/85:2809 allriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att förslag bör utarbetas omöverföring till kommuner och landstingskommuner av medel frånalkoholbeskallning för täckande av vårdkostnader. I motion 3206 av m.fl. (c) hemställs 5. all ger regeringen i uppdrag alt föreslå enminskad finansiell överföring till kommunerna i enlighet med vad som anförs imotionen. Bidrag till vissa kommuner eller kommuntyper I motion 946 av Per m.fl.(m) hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna att en snabb utredning bör ske i syfte att ge berörda kommuner en skäligdel av de vinster som vattenkraftsanlägg-ningarna ger svenska staten. 1 motion 1490 av . (s) hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion 1984/85:1489 -att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om behov av ett temporärt specialdestinerat bidrag för läckande avsocialbidragskostnader. I mofion 1577 av ()hemställs att hos regeringen begär en utredning orn hur s.k.fritidskommuner skall lillgodofö-ras en rättmätig del av det kommunalaskatteunderlaget i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 2254 av () hemställs med hänvisning till motiveringen.i motion 1984/85:2253 attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs omLandskronas finansiella situation och behovet av ökat skatteutjämningsbidrag. Kostnadsanalyser av förslag i propositioner och kommunalredovisning I motion 1579 av ()hemställs att hos regeringen begär att propositioner, som direkteller indirekt medför kommunala kostnadsökningar, skall redovisa dessa i formav såväl konsekvensbeskrivning som kostnadsanalys. I motion 2344 av m. fl. (m) hemställs 1.att begär att regeringen vid sin föreslående prövning skall beaktavad som i motionen anförts vad gäller en ny redovisningsmodell ochdärmed sammanhängande frågor. FiU 1984/85:29 7 2. att hos regeringen begär utredning ochförslag rörande effektivisering av den kommunala revisionen i enlighet med deriktlinjer som anförts i motionen. Den särskilda arbetsgruppen om kommunernas ekonomi() har utarbetat en kalkyl som beaktar de förutsättningar som följer avbefolkningsutveckling, statliga beslut, planer samt vissa andra bindningar.För kommuner och landsting sammantaget visar denna kalkyl på enkonsumtionsvolymökning på såväl för som för år 1987.Befolkningsförändringar svarar för 0,. Dessa prognoser brukar emellertidunderskatta den förväntade konsumfionsökningen och i propositionen har därförantagits en årlig ökning av den kommunala konsumtionen på för åren 1986 och1987. Detta ger en årlig ökning av sysselsättningen med 10000 personer.Förslagen i propositionen beräknas för kommunernas del få effekter som rymsinom den angivna ökningen. Ipropositionen understryks alt om antiinflationspolitiken skall lyckas är detnödvändigt att minska likviditeten i kommunerna. Tre åtgärder föreslås. Enallmän indragning av likviditeten i samhällsekonomin, som för kommunernainnebär en indragning på (förslaget om enlikvidiletsindragning behandlas i FiU 1984/85:30). Statenkan inte öka transfereringarna till kommunerna. Ökningen avskatteutjämningsbidragen det ordinarie och det extra utjämningsbidraget bördärför finansieras genom att en särskild skatleutjämningsavgifi tas ut på dettotala skatteunderlaget (0,./skr). Föratt motverka den ökning av totala statsbidragen till kommunerna , somHkväl beräknas ske, föreslås att bidraget med anledning av avskaffandet av denkommunala företagsbeskattningen reduceras med /invånare eller totalt 250milj. Anslagetfill Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. föreslås höjt till 11,5miljarder kronor. Ipropositionen framhålls vidare att spännvidden mellan de kommuner som har högstresp. lägst sammanlagd kommunalskatt har ökat på ett sätt som inte kanförklaras av skillnader i ambifionsnivåer eller effekfivitet. Syftet medskatteutjämningssystemet är att ge kommuner och landsfingskommuner ekonomiskaförutsättningar för att kunna bedriva en likartad verksamhet. Trots attutjämningsbidragets omfattning ökat väsentligt reform harskillnaden i skattesatser ökat. I skatteutjämningskommitténs direktiv ingår bl.a. att försöka finna metoder för att kunna bidra till att utjämna skillnaden iskattesatser. Kommittén avslutar sitt arbete /86.1propositionen understryks emellertid att dessa problem blivit så betydande attdet är nödvändigt alt vidta åtgärder även på kort sikt. FiU1984/85:29 8 Därför bör utöver den föreslagna skalteuljämningsavgifienför en särskild avgift erläggas för att utjämna de mest extremaskillnaderna i ekonomiska förutsättningar mellan kommunerna. Denna avgift ut på den del av skatteunderlaget som överstiger avmedelskattekrafien och göras progressiv. Detta berör en ligt taxeringendast tre kommuner . Denna åtgärd skall vidare kombineras med ett riktat stödtill kommuner som har en hög utdebitering för att därigenom möjliggöraför dessa kommuner att sänka skattesatsen för . Bidraget finansieras medde medel som frigörs via den progressiva avgiften. Regeringen begär ettsärskilt bemyndigande att utge dessa extra skatteutjämningsbidrag. I propositionen föreslås också en ändring av de administrativarutinerna i avsikt att minska likviditelsanhopningen vid utbetalning avkommunalskatt och att förenkla avräkningsförfarandet om taxeringsändringarnaför inte beaktas vid utbetalning av kommunalskatt. Båda förslagenkräver lagändringar. I motion 3201 (m) framhålls all destatliga bidragen till kommunsektorn bidrar till obalansen i den offentligasektorn och i den svenska ekonomin. De stora transfereringarna tillkommunsektorn ökar statsskulden och statens upplåningsbehov, som högkommunal likviditet erfarenhetsmässigt leder till ökad konsumtion ochminskade krav på kommunala rafionaliseringar och höjd produktivitet. Den totala neddragningen av kommunsektorns finansiellautrymme i regeringens resp. moderata samlingspartiets förslag uppgår båda tillca . De två besparingsförslagen har dock på något längresikt helt olika effekter. All som regeringen genomföra likviditetsindragningaroch ta ut /skr i skatteutjämningsavgift och höja statsbidragenleder till en helt onödig finansiell rundgång mellan stat och kommunseklor.Del är, enligt motionärerna, i alla avseenden bättre att direkt minskabidragen. Det understryks därvid att en minskning av de specialdestineradebidragen inte behöver påverka kommunalpolitikernas prioritering mellan olikaverksamhetsområden utan endast det finansiella utrymmet för kommunens totalaverksamhet. Att hävda något annat bottnar, menar motionärerna, i bristandekunskap om den kommunala beslutsprocessen och om ekonomi. Moderata samlingsparfiet är starkt kritiskt till deföreslagna provisoriska förändringarna i skatteutjämningssystemel och anförföljande. Den föreslagna avgiften, som enligt taxeringåläggs tre kommuner, skall användas för att ge extra skatteutjämningsbidragfill de tretton kommuner som har högst kommunalskatt. Detta innebär attkommuner med låg kommunalskatt och låg skattekraft diskrimineras i förhållandetill FiU1984/85:29 9 kommuner med hög kommunalskatt och i vissa fall enförhållandevis god egen skattekraft. Kommuner som vinnlagt sig om en rationellkommunal verksamhet och låg skatt bestraffas om de har en högskattekraft. Syftet med dessa regler sägs vara att "utjämna variationer iskattesatser". 1 klartext innebär detta ett ställningstagande till attkommunalskatten skall vara hög i alla kommuner. Förslaget har lagts fram ulannågon egentlig utredning och, menar motionärerna, mycket talar för att deföreslagna reglerna strider mot grundlagens bestämmelser vad gäller beskattning.Det är därför anmärkningsvärt att regeringen inte låtit lagrådet granskaförslaget. I motionen föreslås all de specialdestineradestatsbidragen till kommunsektorn minskas med netto . Deltabör kombineras med en översyn av skatteutjämningssystemel. Utöver dettaföreslås alt kompensationen för borttagandet av skatteunderlag från juridiskapersoner avskaffas helt som ett lagsladgat kommunalt skattestoppskall införas. Ett sådant skaltestopp måste, understryker motionärerna, förenasmed en radikal avveckling av den statliga styrningen av kommunerna. Sammanfattningsvis avstyrks regeringens förslag omlikviditetsindragningar liksom förslaget om en särskildskatleutjämningsavgifi. Likaså avvisas förslaget om en progressiv avgift på dendel av skatteunderlaget som överstiger av medelskattekraften. Ökningen avskatteuljämningsbidragel med 997 milj. kr. I motion 3202 (fp) anförs allexpansionen i den kommunala sektorn är alltför snabb. Detta återspeglas, enligtmotionärerna, av att den kommunala sysselsättningsökningen svarar för närahälften av den totala sysselsättningsökningen samtidigtsom prognosen för pekar mot en underliggande sysselsättningsökning påmer än 12000 personer. Den i propositionen föreslagna skatteutjämningsavgiftenförefaller, sägs det i motionen, till stor del hämtad från folkpartietstidigare molionsförslag. Delta innebär att de statliga utgifterna förstatsbidragen till kommunsektorn skall minskas genom t. ex. en avgift påkommunernas och landstingens skatteunderlag. Den konstruktion som denna avgiftgivits i propositionen med en kraftig progressivitel avvisas emellertid helt.Del är menar man utomordentligt besynnerligt att ulan föregående diskussionermed de berörda kommunerna och ell halvt år innan en sittande statlig kommittéskall avge förslag just om förbättringar i skatteutjämningssystemet lägga framen provisorisk lösning för ett kalenderår. Än mer anmärkningsvärt är förslagetalt pengarna skall delas ut till vissa kommuner på grundval av derasprimärkommunala utdebiteringssals. Förslaget om likvidiletsindragning anser varafelaktigt. Eftersom pengarna även fortsättningsvis tillhör kommunerna ochdessa kan antas räkna med att senare återfå dem, i nses den åtslramningseffektsom uppträder bli enbart temporär. I stället bör målet vara en permanentminskning av kommunernas inkomster. FiU1984/85:29. I avvaktan på ett fullständigtförslag från skatteutjämningskommittén som behandlar både de specialdestineradestatsbidragen och skatteutjämningsbidragen föreslås att den nödvändigabegränsningen av kommunernas inkomster sker med den metod tidigareanvisat, nämligen en avgift på kommunernas skatteunderlag. Avgiften bör uppgåtill per skattekrona. Vad gäller kompensationen för avskaffandet avföretagsbeskattningen menar motionärerna alt man självfallet inte nu underlöpande kommunalt budgetår kan dra in en tidigare beslutad kompensation (900milj. Däremot föreslås att någon ytterligare kompensation inte utgår förår 1986. kommunisternaframhåller i motion 3203 alt volymtillväxten i kommunerna har minskat frän till . Kommuner och landsting har tvingats till en kraftig nedskärning iverksamheten. Detta har i sin tur lett till den paradoxala situationen attkommuner och landsting genomsnittligt sett haft godabudgetulfall och kunnat öka sina reserver och finansieringskapital. Men dettaär inget uttryck för stark expansion utan i stället för begränsningenav verksamheten. Det bör dock kraftigt understrykas att variationerna äroerhört stora mellan olika kommuner och landsting. Mot denna bakgrund ställer sig motionärerna positiva tillde särskilda åtgärder som föreslås i kompletteringspropositionen för alt minskarådande utdebiteringsskillnader. I avvaktan på förslaget frånskatteutjämningskommittén accepteras i del aktuella lägel förslagen om ensärskild skatleutjämningsavgifi som las ut på det totala skatteunderlaget ochen särskild progressiv avgift som tas ut på den del av skatteunderlaget somöverstiger av medelskattekraften. I samband med förslag och beslut somföljer på förslaget från skatteutjämningskommittén måste dock enligtmotionärerna på allvar diskuteras frågan om övergång till ett system med enriksskatt - en progressiv statskommunal enhetsskatt. I motionen avvisas förslaget om frysning av viss del avkommunernas likviditet. Ej heller godtas den minskning av ersättningen tillkommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningensom regeringen föreslår. Denna åtgärd innebär, framhåller motionärerna, ettdirekt brott mot tidigare utfästelser. 1 motion 3206 (c) framhålls attcenterpartiet vidhåller sina förslag från partimoiionen 1984/85:2301 ,vari föreslogs att den finansiella överföringen till kommunerna skulle minskamed . I motionen betonas att med denna neddragningmåste den statliga detaljregleringen av kommunernas och landslingens verksamhetminska. Strävan bör vara att etappvis omfördela de specialdestinerade bidragentill ett system med generellt utgående statsbidrag med skalleutjämnande effekt.Skillnaderna i kommunalskatt har ökat kraftigt . 1 de mestextrema fallen skiljer sig skatteunderlaget med , dvs. FiU1984/85:29 11 Eftersom de högsta kommunalskatternaofta drabbar folk i låg- och medelinkomstlägen är det utomordentligt angelägetatt minska skillnaderna genom en förstärkning av skatteutjämningen. Besparingar på innebär för det förstaatt någon kompensation inte utgår för borttagandet av den kommunala företagsbe- skattningen. För att stödja de kommuner som har svårast att bära denuteblivna kompensationen föreslås att det extra skatleutjämningsbidraget höjsmed 200 milj. kr. Den andra delen av besparingsförslaget innebär att detkommunala skatteunderlaget minskas för såväl kommuner som landsting.Detta innebär en minskad finansiell överföring från staten till kommunerna medca och till landslingen med . Vidare ingår i förslaget att de specialdestineradebidragen skärs ned . Den miljard kronor som detta skulle ge bör enligtmotionärerna tillföras skatteutjämningssystemel. I motionen sägs vidare att regeringen nu föreslår ett tredjesystem med ett nytt progressivt avgiftssystem på kommuner och landsting för attdelfinansiera den kommunala skatteutjämningen. anser emellertidalt ett eventuellt införande av ett nytt finansieringssystem bör anstå tilldess skatteutjämningskommittén presenterat sitt slutbetänkande. Mot dennabakgrund avvisas regeringens förslag och motionärerna hänvisar till del förslagsom redovisas i motion 2301. Detta innebär en förstärkning av den kommunalaskalteuljämningen med . Av den kommunala sektorns utgifter', , utgjordes av löner ocharbetsgivaravgifter. Den kommunala sektorns inkomster, ,bestod till hälften av inkomster från den allmänna kommunalskatten och till ca25 % av statsbidrag. Del kan även nämnas att landslingens verksamhet sedan1950-talet byggts ut i en väsentligt snabbare takt än kommunernas.