bet · G801SkU36 · 1984-12-31 00:00:00 — har medverkat till en överenskommelse som harträffats mellan och berörda arbetstagarorganisationerom ändrade regler för bestämmande av tjänstebostadshyra för präster. uppfattning uppkommer inte längre någon skattepliktigbostadsförmån i dessa fall, och man bör enligt verkets uppfattning inte hellerberäkna något bostadsförmånsvärde som gäller enligtavtalet. Av det anförda framgår enligt att berörda präster fr.o. taxering inte längre anses åtnjuta förmån av prisbillig bostad. Vid sin behandling av en motion om värderingenav förmån av bostad för vissa präster hänvisade utskottet (SkU 1983/84:42) tillatt i den nämnda skrivelsen deklarerat att någon förmånsbeskattninginte borde äga rum års taxering och fann att syftet med motionenvar tillgodosett. beslutade i enlighet med utskottets hemställan attavslå motionen. SkU1984/85:36 11 Flertalet av de frågor rörandebostadsbeskattningen m. m. som utskottet behandlar i detta betänkande harnyligen prövats av och har tagits upp av olika utredningar. När det gäller beskattningens allmänna utformning yrkas imotion 2248 av m. fl. (c) att frågan om en neutralitet mellanolika bostadsformer blir föremål för en allsidig utredning. m.fl.(m) anför i motion 2754 att frågan om en ny metod för småhusbeskattningen sombygger på en värdering av boendeförmånen bör utredas. De begär också förslag omavdrag för reparation av villor. Andra motioner innehåller yrkanden rörandebostadsförmåner i jordbruk. Enligt motion 481 av m.fl. (s) börjordbrukets bostäder jämställas med schablonbeskattade villor så att avdragför reparationer inte medges. () och () anserdäremot att nuvarande metod bör behållas men yrkar i motion 2389 en rättvisareförmånsvärdering. Enligt deras uppfattning är nuvarande praxis i fråga omkontorsrum i jordbruk alltför restriktiv. Vidare yrkas i motion 1610 av StigJosefson m.fl. (c) att en särskild utredning tillsätts för att se överberäkningen av förmånsvärdet för jordbrukets bostäder. Motionärerna anser attriksskatteverkets schabloner leder till för höga värden, särskilt i fråga omfastigheter med två eller flera bostadshus, fastigheter i attraktiva områdenoch fastigheter med nyuppförda bostadshus. Motionärerna kritiserar också attverket - utan föregående analys av hyresnivåerna höjt förmånsvärdet med enprocentenhet i lägsta skiktet, dvs. från av taxeringsvärdet upp till100000 kr. Som framgår av den redogörelsen harbostadskommittén (Bo 1982:02) i uppdrag att göra en genomgripande översyn avbostadspolitiken och därmed sammanhängande skattefrågor. Kommittén har i juni1984 -utan att avge några konkreta förslag avlämnat ett delbetänkande (SOU1984:34-36) där kommittén redovisar sina överväganden och anger vissariktlinjer för det fortsatta arbetet. Av betänkandet och därtill fogadereservationer och särskilda yttranden framgår att samtliga de frågor som tasupp i motionerna kommer att behandlas i utredningens fortsatta arbete.Kommittén beräknas avge sitt slutbetänkande . Iavvaktan på kommande ställningstaganden till kommitténs arbete är utskottetinte nu berett att ta ställning till de nu aktuella motionsyrkandena. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna 481. 2248 yrkande 1, 2389 och2754 yrkandena 20 och 21. Vad angår schabloner för beräkning avförmånsvärde av bostad på jordbruksfastighet framgår av utskottets redogörelseförra året att schablonen inte bör tillämpas stelbent utan att taxeringsnämndenbör vara observant och jämka värdet när så är påkallat av särskilda skäl.Utskottet framhöll bl. a. att det inte borde komma i fråga att tillämpaschablonen och den särskilda 25-procentsregeln på ett sådant sätt att någonbeskattas för SkU1984/85:36 12 värden som är uppenbart för höga. Samtliga omständigheteri det enskilda fallet borde kunna beaktas vid den skälighetsbedömning som trotsschablonen i vissa fall inte kan undvikas. Med anledning av vad som anförs imotion 1610 vill utskottet nu endast understryka vikten av att dessa uttalandennoga följs i taxeringsarbetet och att taxeringsnämnderna uppmärksammas härpå.Med hänvisning härtill och till vad som anförts om bostadskommitténs utredningsuppdragavstyrker utskottet även motion 1610. I nio motioner framställs yrkandenom omedelbara lättnader i beskattningen vid uthyrning av schablontaxeradesmåhus för fritidsändamål. Sålunda yrkas i motionerna 312 av iVisby (m) och (), 578 av (), 1498 avKerstin m. fl. (c) och 1626 av () att det skattefriabeloppet för sådan uthyrning höjs från nuvarande . till ett halvtbasbelopp. En höjning till . yrkas i motionerna 825 av tredje vicetalman (), 952 av () och (). 1231 av () och () och 2770 av GötheKnutson m. fl. (m). () och () yrkar i motion2359 också att beloppsgränsen höjs. Enligt deras uppfattning bör samma reglergälla även för stugor på jordbruksfastighet. 1 motionerna åberopas bl. a.prisutvecklingen sedan nuvarande beloppsgräns fastställdes och det hindersom nuvarande regler anses utgöra mot en önskvärd uthyrning av fritidsbostäder. Som utskottet anförde i denna fråga grundar signuvarande regler på uppfattningen att merinkomster genom uthyrning tillsommargäster o. d. i princip skall beskattas om uthyrningen sker regelbundetoch inte är av alltför obetydlig omfattning. Utskottet kan dock instämma iuppfattningen att tiden nu är mogen för en måttlig uppräkning avbeloppsgränsen. har i sitt betänkande Fritidsboende (SOU1982:23) föreslagit att beloppsgränsen höjs till , ett förslag somrekreationsberedningen (SOU 1983:43) och också bostadskommittén (SOU1984:36) anslutit sig till. a. att det finns fog föruppfattningen att ett överskridande av gränsbeloppet kan medföra en alltför högbeskattning men att det i vissa situationer - t. ex. i samband med enomfattande reparation - kan medföra särskilda fördelar att "saxa"mellan en konventionell beskattning och en beskattning enligt schablonmetod.Kommittén framhåller att sådana ej önskvärda förfaranden försvåras ombeloppsgränsen höjs. För en något större uppräkning än som föranleds av 'penningvärdeförändringarna talar enligt utskottets uppfattning ocksåönskemålet att såvitt möjligt förenkla beskattningsförfarandet. Mot den angivna bakgrunden finner utskottet attgränsbeloppet bör uppräknas till . Den nya gränsen bör tillämpas förstfr. o. m. . dvs. fr. o. m. Med detanförda får de nu aktuella motionsyrkandena anses besvarade. Vad beträffarstugor som uppförts på jordbruksfastighet för fritidsändamål vill utskottetendast tillfoga att de i princip skall fastighetstaxeras såsom annan fastighetoch schablon- SkU1984/85:36 13 beskattas och att i den mån så sker yrkandet i motion2359 i denna del redan är tillgodosett. Utskottet tar i detta sammanhangupp motionsyrkanden rörande två särskilda skatteformer, nämligen den s. k.garantibeskattningen av fastigheter och den genomförda statligafastighetsskatten. Garantibeskattningen innebär i princip att varje kommungaranteras ett skatteunderlag från fastigheterna inom kommunen motsvarande 1,av taxeringsvärdet. Beskattningen är effektiv endast om fastigheten givitunderskott eller om garantibeloppet överstiger nettointäkten av förvärvskällan. I motion 2754 av m. fl. (m) yrkas enutredning om ett successivt slopande av denna skatteform. Vid sin prövning av denna fråga konstateradeutskottet att det ursprungliga skälet för garantiskatten, nämligen atttillförsäkra kommunerna ett stabilt skatteunderlag, bortfallit och attåtskiHiga argument numera kan anföras mot denna skatteform. Utskottetkonstaterade att ett slopande av garantiskatten kräver ingåendeöverväganden, bl. a. med tanke på att den utgör ett led i bostadsbeskattningenoch beaktas vid utformningen av bostadssubventionerna. Med hänvisning bl. a.till att bostadskommittén och företagsskattekommitté torde varaoförhindrade att ta upp frågan om de skulle finna detta lämpligt avstyrkteutskottet den då föreliggande motionen. I den nu aktuella motionen har inte anförts något nytt.Utskottet vidhåller sin ståndpunkt och avstyrker följaktligen motion 2754yrkande 25. ersattes hyreshusavgiften med en statligfastighetsskatt på småhus, hyreshus, kontorshus och bostadshus på lantbruk,inbegripet tomtmark för sådana hus. Underlaget för skatten är för småhus entredjedel av taxeringsvärdet och för övriga fastigheter hela taxeringsvärdet.Skattesatsen är fr. om. 1987 1,för schablonbeskattade fastigheter och 2%för övriga fastigheter. Övergångsvis gäller lägre procentsatser för åren 1985och 1986. I motionerna 482 av () och (), 2248 (yrkande 2) av m. fl. (c), 2754 (yrkande 24) av UlfAdelsohn m. fl. (m) och 2803 (yrkande 3) av m.fl. (fp) yrkasatt fastighetsskatten avskaffas. I motion 687 av m.fl. (vpk) yrkasdäremot att skatten skall utgå även för industribyggnader och attfastighetsskatten för konvenfionellt beskattade hus inte skall vara avdragsgill.1 vpk-motionen yrkas att de ökade skatteintäkter som dessa skärpningar medförutnyttjas för att undanta de allmännyttiga företagen från beskattningen ochför att sänka skatten till av taxeringsvärdet med därav föranleddajusteringar av skattesatserna även för övergångsåren. I en annan motion frånsamma håll 1644 - yrkas vidare att pensionärer med låg ATP eller ingen ATPbefrias från skatten. SkU1984/85:36 14 Utskottets ställningstagande ihöstas till fastighetsskattens införande grundade sig på bostadspolitiskabedömningar, som kommer att tas upp inom bostadskommittén. I de nu aktuellayrkandena om slopande av skatten förekommer inga nya synpunkter som börföranleda att utskottet nu omprövar sitt ställningstagande. Utskottet avstyrker således föreliggandemotioner om slopande av fastighetsskatten. Som utskottet anförde är det också för tidigt attta upp frågan om industrifastigheter bör inlemmas i fastighetsskatten.Utskottet vill erinra om att procentsatserna avvägts med hänsyn till effekternaav avdragsrätten vid beskattningen, varför utskottet inte anser sig kunnaförorda att denna avdragsrätt nu slopas. Utskottet finner också att frågor omsärskilda undantag från reglerna bör prövas först efter en viss tids erfarenhetav reglerna. Med det anförda avstyrker utskottet även motionerna 687 och 1644. Sju av motionerna tar upp vissa frågor rörandefastighetstaxeringen. m.fl. (m) anför i motion 2754 att riksdagenunder senare år vid.flera tillfällen uttalat sig för en utredning rörande enomläggning av fastighetstaxeringen i syfte bl. a. att uppnå förenklingar menkonstaterar att regeringen ännu inte tagit något initiativ fill en sådanutredning. De yrkar därför att förnyar sin begäran (yrkande 26). Iavvaktan på resultatet av utredningen begär de förslag från regeringen om attändrade regler införs så att fastighetsägare kan begära nedsättning avtaxeringsvärdena för fastigheter vilkas marknadsvärde sjunkit. Vid sin prövning av denna fråga framhöllutskottet att den av utskottet tidigare begärda utredningen borde komma till ståndså snart som möjligt. Eftersom fastighetstaxeringskommittén ochbostadskommittén behandlade grundläggande frågor för fastighetstaxeringen ochdärmed sammanhängande bostadsskattefrågor var det enligt utskottetsuppfattning naturligt att resultatet av detta arbete avvaktades innan ennärmare ställning togs till vad som skulle göras och vilken form den begärdaöversynen lämpligen borde ha. har numera avlämnatsitt slutbetänkande om en rullande fastighetstaxering, och bostadskommitténsslutbetänkande väntas före kommande halvårsskifte. Utskottet vidhåller sinuppfattning i dessa frågor och förutsätter nu liksom tidigare att frågornakommer att prövas av regeringen så skyndsamt som möjligt, eftersom resultatetbör läggas till grund för den kommande fastighetstaxeringen 1988. Med detanförda avstyrker utskottet motion 2754 yrkande 26. Av skäl som utskottet anförde kan utskottetinte tillstyrka regler som innebär att den särskilda fastighetstaxeringen på enomväg blir en ny allmän fastighetstaxering. Utskottet avstyrker således ävenyrkande 27 i motion 2754. Motion 413 av () och ()och motion 1194 av i m.fl. (m) innehåller yrkanden om enöversyn av SkU1984/85:36 15 reglerna för värderingen av fastigheter i attraktivaområden så att ägare av sådana fastigheter inte drabbas på ett orimligt sätt. Imotion 963 av () och () anför motionärerna attmarknadsvärdet för gruppbyggda småhus som ägs av bostadsföreningar i allmänhetär lägre än för motsvarande egnahem, något som enligt deras mening böråterspeglas i taxeringsvärdet. Även i m. fl. (s)tar upp vissa värderingsfrågor och därmed sammanhängande skattefrågor rörandesådana fastigheter. De konstaterar i motion 1223 att många bostadsrättshavare irad-och kedjehus råkat ut för betydande höjningar av taxeringsvärdena, någotsom exempelvis drabbar pensionärer på ett helt annat sätt genom avtrapp-ning avextra avdrag och bostadstillägg än vad som är fallet för den som äger ettegethem. En annan speciell fråga från föregående år återkommer i motion 955 avOve () och Hans Nyhage (m). Enligt deras mening bör ett bostadshus påen mindre jordbruksfastighet kunna taxeras såsom annan fastighet för attmöjliggöra kvittning av underskott, som uppstått på grund av reparationer, motavkastning av kapital . Vidare anförs i motion 1608 attskatten på kulturbyggnader borde nedsättas eller slopas helt. Som utskottet anförde vid sin prövning av likartadeyrkanden ingår de angivna frågorna som ett naturligt led i detpågående utredningsarbetet. Så t. ex. framgår av bostadskommitténs delbetänkandeatt frågorna rörande fastigheter i attraktiva områden och bostadsrätter kommeratt tas upp i kommitténs slutbetänkande . Även övriga frågor som harsådant samband med bostadsbeskattningen att de kan tas upp i kommitténs arbete.Beträffande förslaget rörande mindre jordbruksfastigheter vill utskottet ånyoframhålla att detta inte skulle få den åsyftade effekten, eftersom avdragsrättför reparationer inte föreligger i fråga om mindre bostadshus som taxeras såsomannan fastighet. Med detanförda avstyrker utskottet även de nu angivna motionerna. tar utskottet upp ettmotionsyrkande om ökad likformighet och rättssäkerhet vid taxeringen. GullanLindblad (m) riktar i motion 827 kritik mot att stora regionala skillnaderförelegat i bedömningen av värdet av olika prästers förmån av bostad iprästgårdar. Som framgår av utskottets redogörelse för denna frågaförra året sker hyressättningen numera efter sådana grunder att någonbeskattning av bostadsförmåner i de aktuella fallen inte längre blir aktuell.Däremot kan fråga om eftertaxering aktualiseras , något sompåtalas förutom i motionen - även i en skrivelse som inkommit till utskottet. Enligt utskottets uppfattning bör man givetvis imöjligaste mån undvika regler som kan utsätta de skattskyldiga för godtyckefrån de tillämpande myndigheternas sida. bör framhållas att det ärsvårt att utforma fasta regler för alla värderingsfrågor vid taxeringen. Frågorav den arten ligger delvis inom förmånsbeskattningskommitténs (B 1978:02)utredningsuppdrag. I fråga om den praktiska tillämpningen ankommer det bl. SkU1984/85:36 16 att i möjligaste mån sörja för att enlikformig och rättvis taxering uppnås. Här kan konstateras att verket ocksågenom överläggningar med berörda parter lyckats åstadkomma att det nu aktuellaproblemet bemästrats fr. o. m. . Utskottet, som utgår från attverket även i fortsättningen uppmärksamt följer denna fråga, finner att någonåtgärd inte påkallas med anledning av motionen. 1. beträffande utredningm. av vissa bostadsbeskattningsfrågor att avslår a) motion1984/85:481, b) motion1984/85:1610, c) motion1984/85:2248 yrkande 1, d) motion1984/85:2389, e) motion1984/85:2754 yrkandena 20 och 21, 2. beträffandeuthyrning av fritidsfastigheter attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:952 och 1984/ 85:2770 och medanledning av motionerna 1984/85:312, 1984/ 85:578,1984/85:825,1984/85:1231,1984/85:1498,1984/85:1626och 1984/85:2359 antar följande Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 6 avanvisningarna till 24 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bestämmelserna i 24 § 2 mom.första och andra styckena om särskild intäktsberäkning tillämpas även omfastigheten eller fastighetsdelen, förutom utrymmen för bostad åt en eller tvåfamiljer, innehåller något enstaka rum för uthyrning eller i ringa omfattningkan användas för annat ändamål än som bostad. Till fastighet, som avses 124 § 2 mom., hänförs ävenfastighet som används endast viss del av året eller tillfälligt, såsomsommarvilla, sportstuga eller jaktstuga, eller som utan att användas står tillägarens förfogande. Genomregeln i 24 § 2 mom. sista Genom regeln i 24 § 2 mom. sista stycketförsta punkten undantas, un- stycket första punkten undantas, under deförutsättningar som anges der de förutsättningar som anges där, fråntillämpning av bestämmel- där, från tillämpning av bestämmelserna i 2 mom. första och andra serna i 2 mom. första och andra SkU1984/85:36 17 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse styckena exempelvis fastigheter som styckena exempelvis fastigheter som brukar hyras ut till undersomrarna brukar hyras ut till sommargäster men i övrigt bebos av sommargästermen i övrigt bebos av ägarna, sommarstugor som regel- ägarna,sommarstugor som regel bundet hyrs ut , fas- bundethyrs ut , fas tigheter som till viss del upplåts för tighetersom till viss del upplåts för upplagsplats, för rörelse eller dylikt upplagsplats,för rörelse eller dylikt samt fastigheter som utnyttjas för samtfastigheter som utnyttjas för odling eller tillgodogörande av alster odlingeller tillgodogörande av alster eller naturtillgångar från fastighe- ellernaturtillgångar från fastighe ten. En fastighet bör anses i endast ten.En fastighet bör anses i endast ringa omfattning utnyttjad för så- ringaomfattning utnyttjad för så dant ändamål, som avses här, om dantändamål, som avses här, om den årliga bruttointäkt som förvar- denårliga bruttointäkt som förvär vas därvid uppgår till högst 4000 vasdärvid uppgår till högst eller överstiger detta belopp kronoreller överstiger detta belopp men inte av fastighetens meninte av fastighetens taxeringsvärde. I den bruttointäkt, taxeringsvärde.I den bruttointäkt, som det här är fråga om, skall dock somdet här är fråga om, skall dock inte räknas in intäkt på grund av del i interäknas in intäkt på grund av del i samfällighet. Fråganhuruvida fastighet skall anses inrättad till bostad åt högst två familjerskall bedömas med hänsyn till de förhållanden, som rådde vid beskattningsårets utgång. Denna lag träder i kraft den 1januari 1986 och tillämpas första gången i fråga om 1987 års taxering. 3. beträffande garantibeskattningen attriksdagen avstyrker motion 1984/85:2754 yrkande 25, a) att avslår motionerna 1984/85:482, 1984/85:2248 yrkande 2, 1984/85:2754 yrkande24 och 1984/85:2803 yrkande 3, b) att avslår motion1984/85:687, c) att riksdagenavslår motion 1984/85:1644, 5. beträffande en allmän översyn avfastighetstaxeringen och ändrade regler för särskild fastighetstaxering a) att riksdagenavslår motion 1984/85:2754 yrkande 26, b) att riksdagenavslår motion 1984/85:2754 yrkande 27, 6. beträffandeövriga frågor rörande fastighetstaxeringen a) att riksdagenavslår motionerna 1984/85:413 och 1984/85:1194, b) att avslår motionerna1984/85:963 och 1984/85:1223, c) att riksdagenavslår motion 1984/85:955, d) attriksdagen avslår motion 1984/85:1608, SkU1984/85:36 18 7. beträffande bostadsförmån förvissa präster att avslår motion 1984/85:827. Närvarande: (), (),(), förste vice talman (), (), (). (), (), (),(), (), (), (),() och (). Garantibeskattningen (mom. 3) , förste vicetalman , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som på s. 13 börjar med "Vid sin" och slutar med"yrkande 25" bort ha följande lydelse: Bred enighet råder om att de ursprungliga skälen förgarantibeskattningen har bortfallit och att åtskilliga skäl numera kan åberopasmot denna skatteform. Som anförs i motionen slår garantibeskattningen i vissafall hårt mot fastigheter med låg eller ojämn avkastning och den leder ocksåtill improduktiv skatteplanering och administrativt merarbete. Härtill kommeratt garantibeskattningen har slopats för juridiska personer men inte förfysiska personer. Detta medför ytterligare orättvisor som inte kan godtas. Av bostadskommitténs delbetänkande framgår att kommittén isina överväganden rörande bostadsbeskattningens utformning kommer att beaktaäven garantibeskattningen. anför i denna fråga visar emellertidatt kommitténs arbete inte drivs med den klara målsättningen att garantiskattenskall avvecklas. Detta är för övrigt en fråga som inte endast rörbostadsbeståndet utan som gäller generellt för alla fastigheter. Med hänsyn till frågans vikt finner utskottet attresultatet av kommitténs överväganden inte bör avvaktas utan att nubör begära en utredning om slopande av garantibeskattningen. I utredningensuppdrag bör ingå att lägga fram förslag om kompensation till kommunerna för detskattebortfall som slopandet av garantibeskattningen medför. Om dessa frågorbör överlämnas till bostadskommittén eller anförtros en särskild utredning ärnågot som lämpligen bör avgöras av regeringen. SkU1984/85:36 19 Med det anförda tillstyrker utskottet motion 2754 yrkande25.. dels att utskottet i mom. 3 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:2754 yrkande 25 hos regeringen begär en utredning om slopande avgarantibeskattningen. Fastighetsskatten (mom. 4 a) StigJosefson (c), förste vice talman (), (), KarlBjörzén (m), () och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som på s. 14 börjar med "Utskottets ställningstagande" ochslutar med "motionerna 687 och 1644" bort ha följande lydelse: Den statliga fastighetsskatt som fr. o. m. den 1 januari1985 ersätter den tidigare hyreshusavgiften innebär i jämförelse medhyreshusavgiften en avsevärd utvidgning av skattskyldigheten. a. berörsalla landets drygt 1,5 miljoner småhusinnehavare. I och för sig var det en riktig åtgärd att avvecklahyreshusavgiften, eftersom det från bostadspolitisk synpunkt saknas grund föratt behålla denna avgift. Den nya fastighetsskatten medför emellertid ännustörre olägenheter än hyreshusavgiften. Det främsta syftet med fastighetsskatten torde vara attnedbringa det statliga budgetunderskottet. Det är synnerligen olämpligt atttillgripa en sådan skatt för att komma till rätta med underskottet i statensbudget. Skatten kommer i första hand att drabba dem som redan har de dyrasteboendekostnaderna. Det gäller särskilt småhusägare som finansierat sina husutan statliga lån och dem som förvärvat ett äldre hus, oftaflerbarnsfamiljer som redan har en svår ekonomisk situation. Även i fråga omflerfamiljshus kommer den sammanlagda effekten av fastighetsskatten och debidrag som skall utgå i vissa fall för att kompensera skatten att diskriminerafastigheter som inte är statligt belånade. Därtill kommer att de olikaskattesatserna (en högre för konventionellt beskattade fastigheter och en lägreför schablonbeskattade fastigheter som ofta tillhör allmännyttan) gör att deprivata fastighetsägarna till följd av bruksvärdessystemet inte ens kan ta uttillräcklig hyra för att erhålla kostnadstäckning för skatten. Den införda fastighetsskatten innebär ett skatteuttag utanhänsyn till bärkraft. Det finns heller inte några bärande samhällsekonomiskamotiveringar för fastighetsskatten. Utskottet anser därför att skatten böravskaffas från och tillstyrker alltså bifall tillmotionerna. dels att utskottet i mom. 4 a bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1984/85:482, 1984/85:2248 yrkande 2, 1984/85:2754 yrkande 24 och1984/85:2803 yrkande 3 antar följande SkU1984/85:36 20 Lag om upphävande av lagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt Härigenom föreskrivs att lagen(1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall upphöra att gälla med verkan fr.o. Särskild fastighetstaxering (mom. 5 b)' , förste vicetalman , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som på s. 14 börjar ined "Av skäl" och slutar med"motion 2754" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion 2754 har emellertid många fastigheterminskat i värde sedan föregående fastighetstaxering.