bet · G801UbU4 · 1984-12-31 00:00:00 — Förskollärare, gymnastiklärare och journalister anges i motion1983/84:2513 (c) yrkande 1 (motivering återfinns i den till socialutskottetremitterade motionen 1983/84:2512) som yrkesgrupper vilka genom sin verksamheti betydande utsträckning har möjlighet att sprida information och väckaopinion i handikappfrågor. Denna omständighet bör därför speciellt uppmärksammasi berörda utbildningar. Riksdagenbeslutade under det förra om åtgärder för elever med handikapp i detallmänna skolväsendet (prop. 1983/84:27, UbU 1983/ 84:8, rskr 1983/84: 112). Ivad gäller kunskaper hos skoleleverna i handikappfrågor erinrar utskottet omatt frågor om människor med skilda slag av handikapp tas upp i läroplanerna förgrundskolan och gymnasieskolan. Beträffande lärarutbildningsfrågor i nu berörthänseende har universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och SÖ i särskildaskrivelser resp. redovisat uppdrag avregeringen avseende bl. a. behov och utbildning av lärareför insatser inom skolväsendet för elever som behöver särskilt stöd. Utskottetanser att det mot bakgrund av läroplanernas bestämmelser och de nu redovisadeförhållandena finns goda förutsättningar att uppnå syftena med motionerna1983/84:2296 och 1983/84:2513 yrkande I. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna. I motion 1983/84:645 (fp) krävs att eleverna genomundervisningen bibringas mera kunskaper i enskild ekonomisk planering. Konstenatt planera sin egen ekonomi beror i hög grad på de kunskaper som man inhämtati unga år, menar motionärerna. Krav på att stärka ämnet hem- UbU1984/85:4 11 kunskap i skolan förs fram i motion 1983/84: 1758 (m).Detta föreslås ske dels genom att läromedel i ämnet utarbetas (yrkande 1), delsgenom att låta skolans måltider ingå som ett led i undervisningen (yrkande 2). Utskottet erinrar om att syftet med grundskolansundervisning i hemkunskap enligt Lgr 80 är "att eleverna skall fåförutsättningar att rationellt och i samverkan ekonomiskt planera boende ochskötsel av hem. mathållning, kläder, hygien och hushållsekonomi" samt"att eleverna skall inse betydelsen av hushållning med personliga ochgemensamma resurser" (s. 85). Som särskilt huvudmoment på samtliga stadieranges i läroplanen Konsumentekonomi. SÖ har givit ut kommentarmaterial ikonsumentfrågor (SÖ:s publikation Läroplaner 1984: 1). När det gäller läromedel i ämnet hemkunskap erinrarutskottet om att () bl. a. skallverka för förbättrad tillgång på läromedel inom områden där det råder brist påläromedel. I sammanhanget vill utskottet emellertid erinra om den genom riksdagensbeslut om ny läroplan för vidgade innebörden avbegreppet läromedel (jfr ' Beträffande skolans måltider som ett led i undervisningenhänvisar utskottet till vad utskottet anförde i frågan i sitt betänkande UbU1982/ 83:18s. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1983/84:645och 1983/ 84: 1758. Utskottet behandlade isitt betänkande UbU 1982/83:4 utförligt frågor rörande ämnet religionskunskap igrundskolan. Med hänvisning till vad utskottet dä anförde och till vad i Lgr80 föreskrivs om undervisningen i religionskunskap (s. 127 f.) bör riksdagenavslå motion 1983/84:2324 (c) om religionskunskapens ställning i . Beträffande kravet pä ett uttalandeav om värdet av att undervisning i sällskapsdans förs in pägrundskolans schema föreslår utskottet att med hänvisning till sittställningstagande tidigare i samma fråga (mot. 1982/83:461. UbU 1983/84:5)avslår motion 1983/84:1725 (s). I motionerna 1983/84:408 (c),1983/84:544 (m) yrkande I och 1983/ 84: 2322 (c, m) föreslås att sådanapsalmer, sånger och lekar ställs samman och förtecknas vilka bör läras in igrundskolan. Syftet med en sådan åtgärd är att söka bevara en svensk sång- ochlektradition. Utskottet har tidigare utföriigt behandlat ett likartatförslag och avstyrkt detsamma (mot. 1981/82:676 yrkande 1, UbU 1982/83:4). Medhänvisning härtill bör avslå även de i förevarande sammanhangaktuella motionerna. Enligt motion 1983/84: 1714 (s)vore det ändamålsenligt, om skolan tog hand om den teoretiska utbildningen förkörkort. UbU1984/85:4 12 utredning av möjligheten att föra in en sådan utbildning iskolans läroplan. Med hänvisning bl. a. till motorcykelfordonens utveckling ochde ökade kraven på motorcykelförarna hemställs i motion 1983/84: 2504 (fp)(motivering återfinns i den till trafikutskottet remitterade motionen1983/84:2503) att uttalar sig för att skolan prioriterartrafikutbildningen för tvåhjulsfordon. beslutade om riktlinjer för detframtida trafiksäkerhetsarbetet (prop. 1981/82:81, /82:19, rskr1981/82:231). I sitt betänkande framhöll trafikutskottet bl. a. att det är en mycketangelägen uppgift för skolan att fostra eleverna till att i trafiken visaansvar, hänsyn och respekt. instämmer i vad trafikutskottet dåanförde och vill i sammanhanget dels erinra om att trafikfrågor tas upp i Lgr80, dels hänvisa till den utföriiga handledning till Lgr 80, Skolan ochtrafiken, som har framställts i samarbete mellan SÖ och trafiksäkerhetsverket(Liber Utbildningsförlaget, 1983). Utskottet är av bl. a.samhällsekonomiska skäl inte berett att nu föreslå åtgärder i syfte atttillförsäkra plats för körkortsutbildning för alla elever inom ramen för denreguljära skolundervisningen. Med detta avstyrker utskottet motionerna1983/84:1714 och 1983/84:2504. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffande vissa prioriteringarinom skolans verksamhet att avslår motion 1983/84:2016 yrkandena 1 och 2, 2. beträflandeöversyn av läroplanen för att avslår motion 1983/84:2016yrkande 8, 3. beträffandenivågruppering på högstadium att avslår motion1983/84:2016 yrkande 11, 4. beträffandeundervisning och betygsättning i orienteringsämnena på grundskolanshögstadittm attriksdagen avslår motionerna 1983/84:313, 1983/84:1250 och 1983/84:2016 yrkande9, 5. beträffandeantalet betygstillfällen i attriksdagen avslår motionerna 1983/84:659 yrkandena 1 och 2 samt 1983/84:2016yrkande 24, 6. beträffandevisst lokalt initiativ ifråga om betygsättning att avslår motion1983/84: 1239, 7. beträffandebetygsättning av elevs karaktärsegenskaper att avslår motion 1983/84:1698, UbU1984/85:4 13 8. beträffande det relativa betygssystemet m. m. attriksdagen avslår motionerna 1983/84:659 yrkande 3 och 1983/ 84: 1690 yrkande 2, 9. beträffandekonkurrenskomplettering av betyg attriksdagen avslår motionerna 1983/84: 659 yrkande 4 och 1983/ 84:2016 yrkande25, 10. beträffandeviktning av betyg att riksdagenavslår motion 1983/84:659 yrkande 5, 11. beträffandeundervisning i engelska attriksdagen avslår motion 1983/84:2016 yrkande 6, 12. beträffande undervisningm.m. om fred och internationell för ståelse attriksdagen avslår motionerna 1983/84: 657, 1983/84:1258 och 1983/84:1259 yrkande6, 13. beträffandekunskaper i handikappfrågor attriksdagen avslår motionerna 1983/84: 2296 och 1983/84:2513 yrkande 1, 14. beträffandeenskild ekonomisk planering m.m. attriksdagen avslår motionerna 1983/84:645 och 1983/84:1758, 15. beträffande religionskunskapensställning i att avslår motion 1983/84:2324, 16. beträffande undervisning isällskapsdans att avslår motion 1983/84:1725, 17. beträffande sång- och lektraditionm. attriksdagen avslår motionerna 1983/84:408, 1983/84:544 yrkande 1 och1983/84:2322, 18. beträffandekörkortsutbildning i skolan attriksdagen avslår motionerna 1983/84: 1714 och 1983/84:2504. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), Per (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), iÖrnsköldsvik (s), () och (vpk). UbU 1984/85:4 14 1.Prioriteringar inom skolans verksamhet, översyn av läroplan, m.m. (mom. 13) PerUnckel, , och (alla m) dels att den del av utskottets yttrande pä s. 4 sombörjar "Med anledning" och slutar "de avstyrks" bort haföljande lydelse: DagensSverige har byggts på en stark tro . Människornas vilja att skapaen bättre framtid för sig själva och för det uppväxande släktet har varit avcentral betydelse. Mångaav de värderingar som tidigare bar upp vårt samhälle har numera gått förlorade.Orsakerna till dessa förändringar ligger i stor utsträckning utanförutbildningsområdet. De förändrade värderingarna försvårar emellertid skolansuppgift att bibringa eleverna nödvändiga kunskaper och färdigheter. Samtidigtär det uppenbart att värderingsförskjutningar, som menligt inverkar påenskildas och samhällets utvecklingsmöjligheter, kunnat komma till stånd förstoch främst därför att skolan försummat sin främsta uppgift: attförmedla kunskaper och färdigheter. Kunskapsförmedlingen ochfärdighetsträningen har fått stå tillbaka till förmån för andra uppgifter. Skolanskall ge en gemensam basutbildning. Alla har en ovillkorlig rätt att fåfungerande färdigheter i att läsa, skriva, tala och räkna. Alla skall ocksåbibringas grundläggande kunskap om vårt kulturarv, människan, samhället,tekniken och naturen. Skolan skall således ge en allmänbildning som kan bidratill ett rikare liv, skapa förståelse för hur vårt samhälle vuxit fram och envilja att vidareutveckla vårt land. Undervisningenskall präglas av den grundläggande utgångspunkten att varje människaär unik. Förståelse för att allas insatser, små som stora, bildar den helhet pävilken vårt gemensamma välstånd vilar är viktig. De unga måste få känna att allderas inneboende kapacitet kan och skall utvecklas och bli till nytta för demsjälva och för vårt land. Skolanmåste för att nå dithän ge alla elever stöd och stimulans. Särskildautvecklingsprogram är lika självklara för elever med stora personliga resursersom för elever med svårigheter av skilda slag. En jämlikhetssträvan som syftartill lika resultat och inte till lika chanser att utvecklas sä långt sommöjligt är hänsynslös mot den enskilde och en föriust för samhället. Skolanhar tillsammans med föräldrarna ett stort ansvar för de värderingar somutvecklas hos den uppväxande generationen. Också skolan skall fostra ochförmedla respekt för de normer, bl. a. tolerans och respekt för andra, pä vilkavårt samhälle bygger. Insikt måste skapas om att UbU 1984/85:4 15 kunskapär en nödvändig grund för analys och kritiskt tänkande. Kritik utan kunskaperoch perspektiv blir lätt ett meningslöst självändamål. mening bör regeringen uppdra åt SÖ och länsskolnämnderna att vidtaåtgärder för att ge kunskapsmålet prioritet i skolans verksamhet. Pä sammasätt som utbildningens innehåll och skolan som arbetsplats skall betonakunskapsmålet skall användningen av resurserna göra det. En allt större andelav de medel som stat och kommuner satsar på skolan går till ändamål vidsidan av den direkta undervisningen, såsom skolbyggnader, inventarier samticke-pedagogiskt verksam personal. Denna trend måste brytas. Detta ärspeciellt viktigt när resurserna, som , är knappa. Kommunerna måste somdirekt verksamhetsansvariga tillse att eventuella prioriteringar inomskolområdet sker så att själva undervisningen alltid sätts främst. Utskottetvill för sin del understryka värdet av en stor lokal frihet i fråga omresursanvändningen både när det gäller och gymnasieskolan. Dettabör med bifall till motion 1983/1984:2016 yrkandena 1 och 2 som sinmening ge regeringen till känna. dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar "Utskottet vill med" och pä s. 5 slutar "yrkande 11"bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med motionärerna att skolans uppgifter bör renodlas. Skolan kaninte överta delar av familjens naturliga ansvar för barnens fostran utanmenliga konsekvenser för undervisningens resultat. En förutsättningslösgenomgäng av ämnena och deras innehåll måste göras i syfte att ge skolantillräcklig tid för uppgifter som bara skolan kan utföra. Vidare bör enligtutskottet åtgärder vidtas för att göra det möjligt att bättre tillvarataelevernas skilda anlag och intressen. Åtgärderna bör i första hand avsehögstadiet. Ihögstadieåldern utvecklas elevernas personligheter och personliga intressensnabbt. Om inte skolan förmår möta denna utveckling med en individuellt inriktadutbildning kommer den enskilde inte att tillägna sig de kunskaper och uppöva defärdigheter han eller hon annars är kapabel till. Det leder till kvalitativakonsekvenser för alla. För mänga resulterar högstadiets stelhet i bristandeengagemang och i värsta fall totalt ointresse för utbildning över huvud taget. Etthögstadium som inte förmår engagera alla elever är oacceptabelt. Det lederdessutom till att just det mål dagens skola ger ett sådant försteg, nämligenutjämningen, inte kan uppnås. Den faktiska utslagning som ointressetåstadkommer får långt allvarligare sociala konsekvenser än den risk för socialtsneda val som ett mera differentierat högstadium anses leda till. Värst drabbashärvid de elever som den sammanhållna först och främst säger sigvilja stödja. Skilda undersökningar pekar särskilt ut barn från ickestudiemotiverade hem. Mot den här angivnabakgrunden hemställer utskottet att UbU1984/85:4 16 begär att regeringen föranstaltar om åtgärder i syfte attdifferentiera högstadiet i enlighet med vad som förordas i motion 1983/84:2016yrkande 8. Detta bör med bifall till motionsyrkandet som sin meningge regeringen till känna. Enligt motion 1983/84:2016 (m)yrkande 11 bör läroplanens tidsbegränsning för s. k. nivågruppering avskaffas. Utskottet delar motionärernas uppfattning att de nuvarandereglerna om tidsbegränsning för anordnande av särskilda grupper av sådanaelever som måste ha betydligt mer hjälp än andra bör tas bort. Om man i enskola finner att eleverna gynnas av en undervisning baserad på en gruppindelningefter individernas behov eller förmåga, bör en sådan gruppering få ske.Möjligheterna att anpassa undervisningen till den enskilde eleven kan härigenombättre tas till vara. bör med bifall till motion 1983/ 84:2016yrkande 11 som sin mening ge regeringen detta till känna. dels att utskottets hemställan under 1-3 bort ha följandelydelse: 1. beträffandevissa prioriteringar inom skolans verksamhet attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2016 yrkandena 1 och 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet har anfört, 2. beträffandeöversyn av läroplanen för attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2016 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, 3. beträffandenivågruppering på högstadium attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2016 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört. Undervisning och betygsättning i orienteringsämnena pågrundskolans högstadium (mom. 4) Per , , och (alla m) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar "Utskottet har" och slutar "avriksdagen" bort ha följande lydelse: De praktiska svårigheterna med en långt drivenintegration.är uppenbara. För att ett övergripande arbetssätt skall kunnapraktiseras i orienteringsämnen (de samhällsorienterande, dvs. geografi,samhällskunskap, historia och religionskunskap resp. de naturorienterande,dvs. biologi, fysik, kemi och teknik) på högstadium krävsantingen att två eller flera lärare arbetar i arbetslag eller att en och sammalärare är behörig i samtliga fyra samhällsorienterande resp. naturorienterandeämnen. Åtskilligalärare känner tvekan inför sina förutsättningar att klara arbete UbU 1984/85:4 17 Ingen skall heller behöva tvingas till ett arbetssätt han eller hon inteanser sig kunna fullfölja på ett kvalitativt fullgott sätt. Föratt komma bort från en situation med mer än en lärare för undervisningen isamhällsorienterande resp. naturorienterande ämnen söker man på många håll attorganisera tjänstgöring för lärare som omfattar fler ämnen än de som ingår ilärarens kompetens. Även om syftet är vällovligt är ett sådant förfarande ettuttryck för bristande respekt för kunskap och kompetens. innebär sädanaåtgärder en sänkning av utbildningens kvalitet. Det måste vara en självklarprincip att kompetenta och behöriga lärare svarar för undervisningen även iorienteringsämnena. Detstarka och ovillkorliga kravet på integration strider mot en av debärande idéerna i Lgr 80, nämligen att det är lärarens frihet att i samråd medeleverna välja den organisation och de metoder som bäst leder till uppsattamål. Densamordning av undervisningen i de enskilda orienteringsämnena som enligtutskottets mening bör komma i fråga får inte utformas så att gränserna mellande i ämnesgrupperna ingående ämnena raderas ut eller sakinnehållet i dem tunnasut. Inlärning och därmed kvaliteten i undervisningen är beroende av attämnesgränser upprätthålls. Vårt samlade vetande är grupperat i ämnesstrukturersom eleverna måste ges träning att orientera sig i. Utan att ämnesgränsernaupphävs finns emellertid betydande vinster att göra genom samordning avlikartade moment inom flera ämnen. Motden här angivna bakgrunden är betygsättning i varje enskilt ämne självklar.Några blockbetyg bör alltså inte kunna komma- i fråga varken före eller /86. Ett entydigt riksdagsbeslut av denna innebörd är enligtutskottets mening nödvändigt också av det skälet att regeringen intevelat ta hänsyn till vad uttalat om möjligheten att också efter 1986ge betyg i de enskilda orienteringsämnena. här har anfört om undervisning och betygsättning i orienteringsämnenapå högstadium bör med bifall till motionerna 1983/84:1250 och 1983/84: 2016 yrkande 9 samt med anledning av motion 1983/84: 313 somsin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande undervisning och betygsättning iorienteringsämnena på högstadium att med bifalltill motionerna 1983/84: 1250 och 1983/ 84:2016 yrkande 9 samt med anledning avmotion 1983/84:313 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört. UbU1984/85:4 18 Undervisning och betygsättning i orienteringsämnena pågrundskolans högstadium (mom. 4) (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar "Utskottet har" och slutar "av "bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att riksdagensuttalande i frågan borde ha föranlett åtgärder från regeringenssida. I regeringens skrivelse 1983/84:80 (s. 120) med redogörelse förbehandlingen av skrivelser har regeringen inte redovisat utan"glömt bort" viss del av beslut med anledning av UbU1982/83:18, nämligen att arbetssättet vid undervisningen i orienteringsämnen pägrundskolans högstadium även efter /86 bör vara avgörande förbetygsättningen i ämnena (punkt 1 mom. 3). Riksdagsskrivelsen 1982/83:197 medanledning av nämnda utskottsbetänkande uppges av regeringen (s. 121) vara"slutbehandlad" med utfärdande av vissa förordningar som rör andrafrågor i riksdagsskrivelsen än orienteringsämnena. Motion 1983/84:313tillstyrks därför av utskottet, som föreslår att som sin mening gerregeringen till känna att regeringen bör komplettera det ifrågavarandeuppdraget till SÖ i enlighet med yrkandet i motionen. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande undervisning ochbetygsättning i orienteringsämnena på högstadium attriksdagen med bifall till motion 1983/84:313, med anledning av motion 1983/84:1250 och med avslag pä motion 1983/84:2016 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört. Antalet betygstillfällen i (mom. 5) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 6 börjar "De nu" och på s. 7 slutar"utskottet motionerna" bort ha följande lydelse: Betyg är enligt utskottets mening ett naturiigt ochnödvändigt led i strävan att inge respekt för kunskap och kompetens. Betyg börges på alla stadier i . Betyg innebär en stimulans för eleverna och utgör vidansökan till vidare studier ett nödvändigt instrument för att söka bedöma medvilken framgång eleven kan bedriva vidare studier. Betyg understryker respekten för rättssäkerheten genom attde på ett klarare sätt än samtal och omdömen kan tas emot av mottagaren. UbU1984/85:4 19 innebär också att en viss kontroll utövas på denverksamhet skolan bedriver. Med hänvisning härtill bör begära att regeringenföranstaltar om åtgärder som leder till att beslut om betygi (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422) ändras ienlighet med yrkande 24 i motion 1983/84: 2016. Detta bör med bifalltill yrkandet och med anledning av motion 1983/84:659 yrkandena 1 och 2 som sinmening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande antalet betygstillfällen igrundskolan attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2016 yrkande 24 och med anledning avmotion 1983/84:659 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört. Visst lokalt initiativ i fråga om betygsättning (mom.6) Under jörutsättning av avslag på reservation 4 Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 7 som börjar "Utskottet avstyrkte" och slutar "årskurs6" bort ha följande lydelse: I motion 1983/84: 1239 (c) föreslås ett visst lokaltinitiativ i fråga om betygsättning på sådant sätt att skolstyrelsen bör gesmöjlighet att besluta komplettera de obligatoriska enskilda samtalen med betygi årskurs 6. Som utskottet ser det vore det av värde attskolstyrelserna får den i motionen föreslagna möjligheten. Detta bör riksdagenmed bifall till motionen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande visst lokalt initiativ i frågaom betygsättning attriksdagen med bifall till motion 1983/84: 1239 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört, Det relativa betygssystemet m. m. Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 7 börjar "Utskottet finner" och pä s. 8 slutar"yrkande 2" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning bör ett betygssystems syftevara att fokusera skolans arbete på kunskapsinhämtningen ochfärdighetsträningen. Med den utgångspunkten anser utskottet det relativabetygssystemet UbU 1984/85:4 20 olämpligt.Det bör därför avvecklas till förmån för ett system som mäter elevernaskunskaper i förhållande till skolans krav. Denmodifiering av det relativa betygssystemet som beslutades innebärenligt utskottets uppfattning inte en tillräcklig förändring i riktning mot detav utskottet här redovisade syftet med betyg. Ettnytt betygssystem bör vara så konstruerat att det mäter kunskap, interangordnar eleven. Betygen skall stimulera eleven till att förbättra ochkomplettera sina kunskaper. Det är också utskottets uppfattning att ett sådantbetygssystem bör ha en skala med flera steg än dagens. Förslag om ett sådantbetygssystem har i andra sammanhang förts fram till av moderatasamlingspartiet. Riksdagenföreslås med anledning äv motionerna 1983/84:1690 yrkande 2 och 1983/84:659yrkande 3 ge regeringen till känna vad utskottet har anfört om ett nyttbetygssystem. delsatt utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffandedet relativa betygssystemet m. m. att medanledning av motionerna 1983/84:659 yrkande 3 och 1983/84:1690 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, 7.Konkurrenskomplettering av betyg (mom. 9) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 8 sombörjar "har" och slutar "yrkande 25" bort haföljande lydelse: Utskottetanser att ifrågavarande bestämmelser bör ändras så att alla elever ges rätt attutan tidsbegränsning komplettera och förbättra sina slutbetyg från grundskolanoch gymnasieskolan samt att även få tillgodoräkna sig dessa betyg imerithänseende. Detta bör med bifall till motionerna 1983/84:659yrkande 4 och 1983/84:2016 yrkande 25 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffandekonkurrenskomplettering av betyg att med bifalltill motionerna 1983/84:659 yrkande 4 och 1983/84:2016 yrkande 25 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. UbU1984/85:4 21 Undervisning i engelska (mom. II) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 9 som börjar "Enligt bestämmelserna" och slutar"därmed yrkandet" bort ha följande lydelse: Utskottet ifrågasätter i likhet med motionärerna detmeningsfulla i att påbörja studier i ett främmande språk, innan man tillägnatsig en ordentlig grund i det egna språket.