bet · G801JuU18 · 1984-12-31 00:00:00 — om polisensarbetsformer m. m. 1984/85:81 jämte motioner) I proposifion 1984/85:81 har regeringen() föreslagit att godkänna de riktlinjer i frågaom polisens arbetsformer på lokal och regional nivå, utbildning och rekryteringsom har förordats i propositionen. Rörandepropositionens huvudsakliga innehåll hänvisas till vad som anförs i detföljande under rubriken på s. 3. Isamband med propositionen behandlar utskottet följande motioner. I motion 1983/84:1154 av ()hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionenanförts om att underlätta rekryteringen av tvåspråkiga poliser. I motion 1984/85:278 av () ochKersfin () hemställs 1. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad motionärerna anfört angåendebesparingar inom polisorganisationen, 2. att beslutar att somsin mening ge regeringen fill känna vad motionärerna anfört angåenderekryteringen av personer med invandrarbakgrund till polistjänster. 1 motion 1984/85:279 av i (c)hemställs att fattar beslut i enlighet med polisberedningens förslagom en samordnad hundverksamhet med regionala hundtjänstbefäl. I motion 1984/85:280 av () yrkasatt beslutar som sin mening ge regeringen fill känna vad som imotionen anförts om angelägenheten av ett smidigt genomförande avorganisationen på lokal och regional nivå. I motion 1984/85:281 av m.fl.(m) hemställs att beslutar inrätta en professur vid . 1motion 1984/85:798 av () hemställs 1.att beslutar att systemet med särskilda medborgarvittnen skallupphöra, 2.att beslutar att insynen i polisarbetet skall ske genompolisstyrelsen och att detta får uttryck i lagstiftningen om polisstyrelsen. JuU1984/85:18 2 Det svenska polisväsendetförstatligades , I samband därmed ändrades organisationen påett genomgripande sätt. underströks att organisationsfrågorna måsteägnas fortlöpande uppmärksamhet och att organisationen måste anpassas tillförändringar i samhället. tillkallade chefen för justitiedepartementetefter regeringens bemyndigande sakkunniga för en översyn i detta syfte, 1975års polisutredning. avlämnade principbetänkandet (SOU1979:6) Polisen, Efter remissbehandling lade regeringen för framförslag till allmänna riktlinjer för en reform av polisväsendet (prop,1980/81:13), godkände i huvudsak de av regeringen förordaderikfiinjerna (JuU 1980/81:24, rskr 210), I enlighet med vad som förordats i den nämndapropositionen - och som godtagits av - tillkallade chefen förjustitiedepartementet efter regeringens bemyndigande en kommitté med uppdragatt behandla frågor om genomförandet av reformen rörande polisens uppgifter,utbildning och organisation m, m. Kommittén antog namnet polisberedning. Polisberedningen har i olika promemorior och betänkandenlagt fram en rad förslag i skilda ämnen. Som ett första steg i polisreformens genomförande laderegeringen fram en proposition med förslag om ändradorganisation m. m. för myndigheterna inom polisväsendet (prop. 1983/84:89).Förslagen byggde - förutom riksdagsbeslut - huvudsakligen påbetänkanden avgivna av polisberedningen. godtog i allt väsentligtförslagen i propositionen (JuU 1983/84:16, rskr 182). beslutade - också pågrundval av principbeslut och bl. a. förslag av polisberedningen - omen ny rättslig reglering av polisverksamheten i en polislag (1984:387) (prop.1983/84:111, JuU 27, rskr 331). I anslutning härtill har också utfärdats bl. a.en ny polisförordning (1984:730) och en ny instruktion för (1984:731). Genomförandet av del första stegel bestämdes tijl den 1oktober 1984 (SFS 1984:721 ff). Deorganisatoriska förändringar som sålunda genomförts var följande. För att ge statsmakterna och myndigheterna inompolisväsendet ett bättre underlagför beslut om resursfördelning m. m. har införtsett nytt planeringssystem. - Medborgarinflytandet över polisväsendet harstärkts. Polisstyrelserna har genom författningsändringar getts befogenhet attbesluta om t. ex. inriktningen av verksamheten vid myndigheten. Styrelserna harnumera också möjlighet att besluta om operativ verksamhet, utom när det gäller JuU1984/85:18 3 polisledning i särskilt fall. - En ny regionalpolisorganisation i , i och i Jämtlandslän har beslutats. Tjänsten som länspolischef har där förenats medpolismästartjänsten vid polismyndigheten i , resp.Östersund. Vissa organisatoriska förändringar rörande ledningen av denregionala verksamheten har beslutats, -kommer ocksåfortsättningsvis alt vara central förvaltningsmyndighet för polisväsendet menflera av styrelsens tidigare uppgifter har decentraliserats. Den centralautbildningsverksamheten har samlats organisatoriskt inom en polishögskola somfår ställning som en byrå vid . Slutligen harrekryteringsverksamhelen getts en ny inriktning och organisation. Förslag lill det andra steget i polisreformensgenomförande läggs fram i den nu förevarande propositionen. Även i denna delbygger förslaget riksdagsbeslut och på betänkanden frånpolisberedningen. Förslagen i propositionen innebär följande. De lokala och de regionala myndigheterna ges ett avgörandeinfiytandé över verksamhetens inriktning och resursfördelningen inompolisväsendet med utgångspunkt från de allmänna riktlinjer för verksamheten somstatsmakterna har beslutat, 1 den nya ordningen kommer del att finnas ettsystem med basorganisaiion, som beslutas av regeringen, och i övrigt s, k, friaresurser. De fria resurserna står till de lokala och regionala myndigheternasförfogande. Systemet kompletteras med en ökad frihet för myndigheterna altförfoga över sin egen budget inom s. k. medelsramar. Systemet med basorganisation och fria resurser krävervidare en ny utbildningsordning för polispersonalen i enlighet med riksdagenstidigare principbeslut. Syftet är att skapa en bättre utbildad polispersonalsom skall kunna användas inom hela organisationen. Vissa principer läggs fastom innehållet i polisutbildningen och rekryteringen till polisväsendet. Vidareföreslås en satsning på polisforskning. Hos de lokala polismyndigheterna renodlas verksamheten vidde operativa avdelningarna till förmån för egentlig polisverksamhet. Samtidigtstärks kanslifunktionen, I denna kommer t, ex, alllid all finnas en funktionför analys och planering av verksamheten, I propositionen redovisas hur medborgarinflytandet på denregionala nivån, , skall förstärkas. Flera principiellt viktigafrågor om polisverksamheten skall i fortsättningen handläggas av länsstyrelsensstyrelse. Vissa viktiga polisiära verksamheter skall även ifortsättningen vara regionala. Dit hör bekämpandet av narkotikabrottslighetenoch den ekonomiska brottsligheten samt irafikövervakningen, I propositionenföreslås vidare en ändrad organisation för de tekniska rotlarna,polishundsverksam- 1* 1984/85. JuU1984/85:18 4 heten och sjöpolisverksamhelen. Den nya ordningen innebäratt dessa enheter får regionala uppgifter. Förslagen avses bli genomförda den 1juli 1985, Regeringens beskrivna förslagtill en fortsatt reformering av polisväsendet kännetecknas - liksom tidigareförslag - av en strävan till ökad demokratisering och decentralisering avpolisväsendet. En sådan utveckling har också utgjort del främsta målet förstatsmakternas fattade beslut om reformering av polisväsendet, Utskottel vill vidare konstalera att de nu föreliggandeförslagen överlag nära ansluter till principbeslut och tillolika riksdagsuttalanden därefter. Utskottet kan därför- ulan annatställningslagande i detalj än sådant som påkallas av motioiierna - ansluta siglill de riktlinjer för genomförandet av polisreformens andra steg som chefenför förordat i propositionen. Innan utskottet går över lill de särskildamolionsspörsmålen vill utskottet uttrycka sin tillfredsställelse över att detstora reformarbete del här är fråga om har kunnat beslutas under en i alltväsentligt fullständig politisk enighet. Alt så kunnat ske bidrar till all gepolisorganisationen och polisverksamheten en stadga som länder både medborgarnaoch dem som arbetar inom polisen lill gagn. vill utskottet i linjemed vad tidigare uttalats erinra om all man - inte minst från sida -måste ägna fortlöpande uppmärksamhet åt den nya organisationensfunktionsduglighet och ändamålsenlighet, Polisreformen innebär bl, a, all delokala polisorganen får ett ökat inflytande över verksamheten sommedborgarinflytandet över polisledningen i distrikten förstärks; denförtroendevalda polisstyrelsen förvandlas från ett i huvudsak rådgivande organtill ett i egentlig mening' styrande organ för polisen. Del ankommer sålunda påpolisstyrelsen alt fatta de långsiktiga besluten om fördelningen ochanvändningen av resurserna inom polisdistriktet och att handlägga bl, a,viktiga frågor om organisation och verksamhetsplanering. Den i egentlig meningoperativa polisledningen utövas dock av polischefen eller av honom underställtpolisbefäl; polisledning i det särskilda fallet hör således inte tillpolisstyrelsens uppgifter, 1 samband med att beslutade riktlinjerför polisreformen skedde en lagreglering av systemet med medborgarvittnen.Enligt den sålunda antagna lagen (1981:324) om medborgarvittnen får en kommun isyfte all tillgodose allmänhetens intresse av insyn i polisverksamheten utsetrovärdiga personer alt som medborgarvittnen följa polisens arbete ipolisdistriktet. Som exempel på uppgifter för medborgarvittnen kan nämnas JuU1984/85:18 5 närvaro vid polisförhör och när frihetsberövade personerförs in på polisstationerna, - För kostnaderna för medborgarvittnen iStockholms, och polisdistrikt anvisas särskilda medel överstatsbudgeten (prop, 1984/85:100 bil, 15 s, 131), I motion 798 begärs att systemet med medborgarvittnenavskaffas. Uppgiften att svara för insynen i polisarbetet bör enligt motionäreni stället ankomma på polisstyrelsen. Utskottet vill med anledning av motionen först erinra omatt lagen om medborgarvittnen ger kommunerna en rätt men inte skyldighet attutse medborgarvittnen för insyn i den lokala polisverksamheten. Såsom skedde ilagstiftningsärendet vill utskottet också framhålla att medborgarvittnenkan medverka till att trygga rättssäkerheten och stärka förtroendet för polis-och åklagarverksamhelen saml - inte minst - vara en garanti mot obefogadeanmälningar mot befattningshavare inom poliskåren. Som sagts skall polisstyrelserna utgöra det styrandeorganet för polisen och därvid fatta de långsiktiga besluten om bl. a.planeringen och inriktningen av verksamheten i distriktet. Som utskotteluttalade när enahanda motionsyrkande som det nu aktuella prövades (JuU 1983/84:27) anser utskottet det redan av principiella skäl vara uteslutetatt såsom föreslås i motionen polisstyrelserna härjämte skulle ha uppgifter avdet slag som kan ankomma på medborgarvittnen. En sådan ordning skulle f. ö.kunna komma i konflikt med de av fastlagda principerna föruppgiftsfördelningen mellan polisstyrelsen och polischefen och som bl. a.innebär att de frågor som gäller polisledningen i särskilt fall exklusivt hörtill polischefens kompetensområde. I viss överensstämmelse medmolionsöns-kemålet vill utskottet dock tillägga att det givetvis ligger ettstort värde i att polisstyrelsernas ledamöter i den utsträckning del ärpraktiskt möjligt följer polisens arbete på fältet. Av viss betydelse i dettasammanhang är den utbildning för förtroendevalda ledamöter i polisstyrelsernasom aktualiseras i anslutning till polisreformen. I denna del hänvisarutskottet till sitt uttalande i betänkandet JuU 1983/84:16 s. 8. Som framgår av det föregående kan utskottet likalitet som tillstyrka en ändring i de avseenden som motionären berör.Utskottet vill dock tillägga att en utvärdering av systemet medmedborgarvittnen kan komma att aktualiseras . Detta kan ske t. ex.om frågor om polisledamöternas funktion tas upp som en följd av erfarenheternaav den nämnda pågående utbildningen. Det kan också påkallas avsiatsfinan-siella skäl. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall tillmotionen. Rekrytering av polismän med invandrarbakgrund m. m. I två motioner förespråkas en ökadrekrytering fill polisyrket av personer med ivåspråkighel ellerinvandrarbakgrund (motion 1154 och motion 278 yrkande 2). Det framhålls atttvåspråkighet inte bör förbigås vid meritvärde- JuU1984/85:18 6 Det betonas också att en sådan rekrytering utgörett viktigt led i ansträngningarna att skapa samhörighet och förståelse mellanolika grupper i vårt land. Villkoren för antagning till polisyrkel behandlades isamband med principbeslut (prop. 1980/81:13 s. 117 ff, JuU24 s. 5). Enligt beslutet ankommer det nu liksom tidigare på rikspolisstyrelsenatt lägga fast antagningskraven. Beslutet innebar bl. a. attvärnpliktskravet för manliga sökande utgått och alt en del andra krav mjukatsupp; arbetslivserfarenhet har tillagts ökad betydelse vid meritvärderingen. I den sak mofionärerna tagit upp har utskottet inhämtatatt sökande med invandrarbakgrund regelmässigt förekommer vid antagningen tillpolishögskolan och att det antagits polisaspiranter med invandrarbakgrund frånFinland, , , , , ,, och . Någon statistik förs emellertid intebeträffande antalet sökande eller antalet intagna med invandrarbakgrund.Självfallet beaktas tvåspråkighet som en merit. I Unje med motionsönskemålen vill utskottet för sin delunderstryka vikten av uttalandet i samband med principbeslut om attdet självfallet är av värde om poliskåren företräder ett så brettbefolkningsunderlag som möjligt och om kårens sammansättning ])å skilda nivåeräven avspeglar det förhållandet att en betydande del av landets befolkningnumera har invandrarbakgrund. Utskottet utgår från att detta synsätt - som fårsärskild aktualitet när den av godkända nordiska språkkonventionen(prop. 1981/82:5, KU 13) träder i kraft - även framgent präglarrekryteringsarbetet och anser det mot denna bakgrund vara obehövUgt med någotsärskilt riksdagsuttalande med anledning av de nu behandlade motionsyrkandena. Polishundstjänsten fick en fastareorganisatorisk form först i samband med polisväsendets förstatligande år 1965.Det fanns då ca 200 polishundar men antalet har mer än fördubblats.F. n. finns närmare 450 övervakningshundar och ca 25 hundar för eftersökning avnarkotika m. m. Dessutom finns en särskild organisation medfjällräddningshundar, I den organisationen ingår tio av polisensövervakningshundar och ett 20-tal hundar som ägs av privatpersoner men som ärkontraktsbundna för fjällräddningstjänst. Avsikten var från början att samtliga polismyndigheterskulle tillföras tjänstehundar. Detta genomfördes emellertid inte i praktiken,F. n. finns övervakningshundar vid 104 polismyndigheter under det att 14polismyndigheter saknar tjänstehund. Vid 31 polismyndigheter finns fem ellerfier övervakningshundar, vilket ger möjlighet lill s. k. dygnstäckning. Vidflertalet polismyndigheter, 73 stycken, finns mellan en och fyra övervakningshundar. Vid dessa myndigheter har man således inte tillgång till JuU 1984/85:18 7 Fråganom den framtida polishundstjänsten har behandlats av en av rikspolisstyrelsentillsatt projektgrupp och därefter av polisberedningen. Beredningen harföreslagit att verksamheten organiseras regionalt som det på regionalnivå inrättas en tjänst som regionalt hundbefäl. Departementschefenansluter sig i princip fill de organisatoriska lösningar som polisberedningenvalt men tar avstånd från tanken att införa en ny, administrativt inriktadtjänstestruktur på regional nivå. Imotion 279 begärs att skall besluta om regionala hundtjänstbefälenligt polisberedningens förslag. Utskottetvill först konstatera att det råder enighet om att hundverksamhetenfortsättningsvis bör organiseras som en regional aktivitet och att ansvaret förden bör fördelas mellan länsstyrelse resp. polismyndighet i enlighet med deprinciper som gäller för regional verksamhet. Som departementschefen närmareutvecklar bör verksamheten vara lokalt knuten till de polismyndigheter som hartillgång till hund i enlighet med vad som gäller f. n. Det ankommer påregeringen att besluta vid vilka polismyndigheter det skall finnas regionalhundverksamhet, och det är uppgift att besluta omdimensioneringen och inriktningen av verksamheten inom ramen för det antalhundar som filldelats länet. särskilda frågan om inrättande av en regional tjänst som motionären tar uppdelar utskottet departementschefens bedömning. De ifrågavarande regionalauppgifterna kan nämligen inte anses mer betungande än att de kan inrymmas i denorganisation som står till förfogande för ledning och planeringav annan regional verksamhet. Utskottet vill dock - i nära anslutning tillmotionärens resonemang - framhålla vikten av att ansvariga befattningshavare påbåde regional och lokal nivå noga beaktar kraven på en god samordning ocheffektivisering av verksamheten. Med dessa uttalanden avstyrker utskottetbifall till motion 279. I motion 281 begärs att beslutar inrättaen professur vid poHshögskolan. Fråganom inrättande av en professur i polisforskning vid behandladesav utskottet vid budgetberedningen (JuU 1981/82:37). Utskottetuttalade därvid att det återstår åtskilligt att uträtta inom det aktuellaforskningsfältet, och utskottet instämde i uttalandena i då föreliggandemotioner om att polisarbetet med hänsyn till dess viktiga funktioner isamhället mofiverar särskilda forskningsinsatser. Utskottet ansåg också att detdärför kan finnas skäl för att en professur i ämnet inrättas eller attforskningsverksamheten på området på annat sätt förstärks. Utskottet tilladeatt ett sådant ställningstagande också ligger i linje med statsmakternasallmänna satsningar på en förstärkning av forskningen. JuU1984/85:18 8 frågans anknytning till polisberedningens arbete borde denenligt utskottets mening närmare övervägas av polisberedningen. Vad utskottetuttalat gav som sin mening regeringen lill känna. Vid budgetberedningen behandlade utskottetsamma fråga med anledning av en motion i ämnet (JuU 1982/83:20). Utskottetförklarade sig sakna anledning att göra annat ställningstagande än åretdessförinnan. Saken återkom motionsvägen vid riksdagsbehandlingen förraåret av första steget i polisreformens genomförande (JuU 1983/84:16 s. 17). Utskottet noterade då att polisberedningen hade behandlatden aktuella frågan. Beredningen hade därvid funnit att det är vissa problemförknippade med att inrätta en forskartjänst med polisiär inriktning. Enligtberedningen var de berörda problemen emellertid inte av så avgörande natur nu borde avstå från att inrätta en professur knuten till . Utskottet förklarade sig dela beredningens uppfattning ochutgick från att regeringen skulle återkomma till i saken. Med hänsynhärtill ansågs det inte finnas anledning till någon åtgärd tillföljd av motionsyrkandet. 1 den förevarande propositionen ansluter sigdepartementschefen till beredningens principiella förslag att bygga upp enforskningsverksamhet med polisväsendet som ämnesområde. Platsen förverksamheten bör enligt departementschefen vara . Efter att halämnat synpunkter på ämnesbeskrivningen uttalar departementschefen attpolisforskningen - i vart fall - bör byggas upp kring en professur iämnet. Han uttalar dock tveksamhet inför förslaget att redan nu inrätta ensådan tjänst. Verksamheten bör enligt departementschefen t. v. byggas upp påen något lägre forskningsnivå. får man återkomma till frågan omen professur i ämnet. - I årets budgetproposition beräknar departementschefenunder anslaget lill (prop. 1984/85; 100 bilaga 4 s. 39)medel för två tjänster som forskare i ämnet polisforskning vid polishögskolanoch för en administrativ tjänst. Utskottet konstaterar att det råder en bred enighet kringtanken att inrätta en professur vid med polisverksamheten somämnesområde. Som departementschefen närmare utvecklar i propositionen kanemellertid under ett övergångsskede avgränsningen av ämnesområdet vålla vissaproblem. Med hänsyn härtill och då - som departementschefen också anför- . denvetenskapliga kompetensen för en professorstjänst av naturliga skäl kanvara begränsad ansluter sig utskottet lill bedömningen alt verksamheten börinledas på en något lägre nivå. Enligt utskottets mening bör professureninrättas först , då ämnet funnit sina former och verksamhetenstabiliserats. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall fill motion 281. I två motioner tas upp ett parämnen,som berör genomförandet av. polisreformen från närmast budgetmässigaresp. JuU1984/85:18 9 I motion 278 förutsätts altekonomiska besparingar uppkommer genom alt i den nyaorganisationen har tillagts minskande uppgifter. Dessa besparingar bör enligtmotionärerna utnyttjas till förstärkning av polisens allmänna brottsbekämpandeverksamhet främst vad gäller narkotikabrottsligheten (yrkande 1). De förändringar som motionärerna utgår ifrån tillhörförsta stegel i polisreformen som genomfördes , och detutrymme för besparingar som förutsätts i motionen saknas sålunda. Även omutskottet hyser sympati för motionsönskemålel om satsningar motnarkotikabrottsligheten kan utskottet därför inte tillstyrka motionen i denhär delen. Utskottet vill fillägga att även de nu aktuella reformerna tordekomma att leda till ett effektivare resursutnyttjande och därmed, framför alltpå sikt, till betydande rationaliseringsvinster. Hur sådana vinster börbehandlas är en fråga som åren framöver får prövas i sedvanlig ordning ibudgetregleringssammanhang. I motion 280 efterlyses ett uttalande om vikten av ettsmidigt genomförande av den nya organisationen. Motionären tar sikte påtillsättandet av tjänsterna i den organisation som omfattas av första stegel ipolisreformen. Den ordning som tillämpas är enligt motionären onödigtbyråkratisk. Han förordar därför ett system där ledigförklarande inte erfordraseller där behörigheten att söka tjänst eller långtidsvikariat i visst distriktbegränsas till den som redan innehar tjänst eller långtidsvikariat idistriktet. Utskottet kan konstatera att det förfarande motionärenberör redan pågår. Det regleras bl. a. av föreskrifter i förordningen(1984:733) om tillsättning av vissa tjänster inom polisväsendet, som regeringenutfärdade . Bestämmelserna tillmötesgår på olika sättmotionärens önskemål, bl. a. genom föreskrifter om begränsat ledigkungörandeoch om tillsättande utan ledigkungörande. Utskottet, som utgår från all denpraktiska tillämpningen i linje med tankarna i motionen sker med all densmidighet som omständigheterna medger, finner ej skäl lill något särskiltuttalande från sida i saken. Utskottet avstyrker därför bifall lillmotionen. beträffande medborgarvittnen attriksdagen avslår motion 1984/85:798, 2, beträffanderekrytering av polismän med invandrarbakgrund m. m. att avslår mofion1983/84:1154 och moiion 1984/85:2781 denna del (yrkande 2), attriksdagen avslår motion 1984/85:279, 4, beträffande/7Ao/(?«7//-vid att avslår moiion 1984/85:281, JuU1984/85:18 10 5. beträffande besparingar attriksdagen avslår motion 1984/85:278 i denna del (yrkande 1), 6. beträffandeledigförklarande av tjänster m. m. att avslår motion 1984/85:280, attriksdagen godkänner de riktlinjer i fråga om polisens arbetsformer på lokaloch regional nivå, utbildning och rekrytering som förordats i proposition1984/85:81 i den mån de inte omfattas av vad utskottet hemställt ovan. Närvarande: (). (), EricJönsson (s), (), (ni), (), ArneSvensson (m), (), (), (),(), i (fp), (), BirtheSörestedt (s) och (). Professur vid (mom. 4) (), (),() och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 8 som börjar med "Utskottet konstaterar" och slutarmed "moiion 281" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att det råder en bred enighet kringtanken att inrätta en professur vid med polisverksamheten somämnesområde. fann utskottet - i likhet med polisberedningen - all deproblem som ansetts vara förknippade med inrättandet av en sådan tjänst intevar sådana att man då borde avstå från att inrätta tjänsten, och utskottetutgick från att regeringen skulle återkomma till i saken. När så nu sker har - som framgår av det föregående -regeringen intagit en annan ståndpunkt än gjorde ochförordar att verksamheten inleds på en något lägre forskningsnivå. Enligt utskottets mening saknas anledning alt ytterligarefördröja beslutet om inrättandet av professuren. bör därför nubemyndiga regeringen att inrätta tjänsten.