bet · G801UU6 · 1984-12-31 00:00:00 — Utan hinder av förbuden i första slyckel får åriigentillgångar anskaffas och egendom hyras till ett sammanlagt värde av högst100000 kronor. Undantaget får inte möjliggöra en utvidgning av verksamheten. 3 § i I och 2 §§ avses sådan juridiskperson i vilken en svensk juridisk person direkt eller genom annan juridisk person 1. äger så mångaaktier eller andelar att den har mer än hälften av rösterna för samtliga aktiereller andelar, eller 2. på grund avaktie- eller andelsinnehav eller avtal ensam har ett bestämmande inflytande ochen betydande andel i resultatet av verksamheten. 4 § Svensk juridisk person som själv eller genom utländsktdotterförelag driver rörelse i eller skall upprätta en investe ringsplan för denna rörelse med angivande av finansieringsmetoder. Regeringenfår meddela närmare föreskrifter om sådan investeringsplan. 5 § Svensk juridisk person som själv eller genom utländsktdotterföretag driver rörelse i eller skall till den myndighet som regeringen bestämmer redovisa hur verksamheten i dessa länder utveck las. 1. produktion,omsättning, antal anställda, företagna investeringar och andra sådanaförhållanden som har betydelse för kontrollen av hur denna lag efterlevs. 2. löner ochanställningsvillkor samt sociala förhållanden för de anställda. Regeringenfår meddela närmare föreskrifter om sådan redovisning. Undanlag från invesleringsförbud m. m. 6 § Regeringen kan för visst fall medge undantag frånförbuden i I eller 2 § för sådan svensk juridisk person, som själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i eller , Undantaget får inte göra det möjligt för sökanden att utvidga sin verksam het i eller . Ett medgivande om undantag får återkallas eller ändras omde uppgifter på vilka det grundats var oriktiga. 'ansökan om undantag enligt 6 § skall avse samtligade investeringar som sökanden vill göra och all den egendom som denne vill hyra under det kommande verksamhetsåret. Sådan ansökan skall ges in till den myndighet som regeringen bestämmer före utgången av det kalenderår som föregår verksamhetsåret. Regeringen får för visst fall medge undantag från denna bestämmelse, om det föreligger särskilda skäl. 8 § Regeringen får medge en sådan juridisk person somavses i 6 § rätt tills vidare att utan hinder av förbuden i I och 2 §S ersätta anläggningstill gångar och hyrd egendom samt göra sädana investeringar och hyra sådan egendom som förbättrar arbetsmiljö och arbetsförhållanden för de anställ- UU1984/85:6 11 da, om denne åtar sig att inte härigenom utvidga smverksamhet i och . Medgivandet får återkallas omverksaniheten utvidgas eller del i övrigt föreligger särskilda skäl. Ettmedgivande får förenas med villkor. Tekniköverföring m. m. 9 § Svensk juridisk person skall i den omfattning ochtill den myndighet som regeringen föreskriver lämna uppgifter om 1. överlåtelse eller upplåtelse av patent ellertillverkningsrätt till ett sydafrikanskt eller namibiskt företag, 2, förvärv av utländskt förelag som äger aktier ellerandelar i ett sydafri kanskt eller namibiskt företag. Regeringenfår meddela närmare föreskrifter om uppgiftsskyldigheten. 10 § Regeringen får föreskriva att svensk juridisk personinte får överlåta eller upplåta patent eller tillverkningsrält till sydafrikanskt eller namibiskt förelag utan tillstånd av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 11 § Tillsyn över efterievnaden av denna lag och avföreskrifter och villkor som meddelats med stöd av lagen utövas av den myndighet som regeringen bestämmer. får ålägga svensk juridisk person atttillhandahålla sådana uppgifter och handlingar som behövs för tillsynen. Ettåläggande får förenas med vite. Ansvarsbestämmelser m. m. 12 § Den som bryter mot 1 eller 2 § eller motföreskrift som har medde lats med stöd av 10 § döms, om gärningen skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst eller, om gärningen skett av grov oaktsamhet, till böter eller fängelse . I ringa fall skall inte dömas till ansvar. För anstiftan av eller medhjälp till brott som i förstastycket sägs döms inte fill ansvar. 13 § Till böter döms den som uppsåtligen eller avgrov oaktsamhet 1. underiåter attfullgöra skyldighet enligt 4 §, 5 § första stycket I eller 9 § första stycket1, eller 2. vid fullgörandeav skyldighet som avses i första punkten eller 11 § andra stycket lämnaroriktiga uppgifter, om åtgärden innebär fara i bevishänseende. 14 § Svenskmedborgare, vilken som företrädare för en svensk juridisk person har utom riketbrutit mot 1 eller 2 § eller mot föreskrift som har meddelats med stöd av 10 §,döms enligt denna lag och vid svensk domstol, även om 2 kap. 2 eller 3 §brottsbalken ej är tillämplig. 15 § Utbyte avbrott enligt denna lag skall förklaras förverkat, om det ej är uppenbartoskäligt. Egendom som använts såsom hjälpmedel vid brott enligtdenna lag kan förklaras förverkad, om det är påkallat till förebyggande avbrott eller det i UU1984/85:6 12 övrigt föreligger särskilda skäl. Delsamma gäller egendommed vilken tagits befattning som utgör brott enligt denna lag. I stället föregendomen kan dess värde förklaras förverkat. 16 § Beslut avtillsynsmyndigheten enligt denna lag får överklagas hos kammarrätten genombesvär. 17 § Åtal förbrott enligt denna lag får väckas endast efter förordnande av regeringen ellerden regeringen bemyndigar. Denna lagträder i kraft . Genom lagenupphävs lagen (1979:487) om förbud mot investeringar i och . I fråga omansökan om undantag enligt 6§ för investering och hyra gälleräldre bestämmelser. I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 1983/84:87. Enligt 3 S Sydafrikalagen är svenskjuridisk person som själv eller genom utländskt dotterbolag driver rörelse iSydafrika eller skyldig att till regeringen eller tillmyndighet som regeringen bestämmer redovisa hur verksamheten i dessa länderutvecklas. Redovisningen skall avse produktion, omsättning, antal anställda,löretagna investeringar och andra sådana förhållanden som har betydelse förkontroll av efterlevnaden av lagen. Redogörelsen som är den tredje i ordningen bygger i alltväsentligt på de uppgifter som kommerskollegium har lämnat. Följande företaghar inkommit med redovisningar: , , , , , , . HAB, , ,Akfiebolaget , och Rederiaktiebolaget . Av kommerskollegiets redogörelse framgår bl. a. att vissaförändringar i förhållande till föregående redovisningsperiod sketi vad gälleromfattningen och utvecklingen av den svenska näringsverksamheten i Sydafrikaoch . Härutöver har uppgift lämnats om alt under hösten 1983har sålt sitt sydafrikanska dotterföretag. Omsättningen hos de rörelsedrivande dotterbolagen ökadeunder verksamhetsperioden nominellt . Med hänsyn lill att inflationen iSydafrika låg på innebär den angivna siffran attomsättningen i realiteten har minskal med sedan föregående period.Redovisat pä koncernnivå har de svenskägda dotterbolagen ett aktiekapital påca 9,1 milj. rand (ca 64 milj. ), vilket innebär en uppgång med ca 250000rand (ca 1,8 milj. jämfört med föregående redovisningsperiod. Orsakentill denna uppgång är att redovisningsskyldighet enligt Sydafrikalagen förförsta gången föreligger för bolagen raset Graphic Art UU1984/85:6 13 Products (Pty) samt (Pty) Ltd.Bolagens sammän-lagda egna kapital ökade från ca 55 till ca 65milj. rand (ca 385 resp, ca 455 milj, kr,). Det totala värdet av bolagenstillgångar minskade ca 188 lill ca 184 milj,rand (ca I 310 milj, kr, resjv ca 1290 milj, kr,). Anläggningstillgångarnasvärde okade från c;i 25 till c;i 29 milJ, rand (ca 175 resp. ca203 milj. kr,). Det sammanlagda resultatet forc skatt uppgick till ca 9 milj.rand (ca 91 mNj, kr,). Perioden innan uppgick det till ca 1. niiij. rand (c;i63 milj. ;ilct anställda minskade tian 3569 till 3 143personer. Under är 1982 a\slaiinadc tillväxten i den sydafrikanskaekonomin. Den ekonomiska utvecklingen drabbade de fiesta industribolag, vilketlett till att åtskilliga företag skurit ner produklinnen och Iristalltarbetskraft. Det förefaller emellertid som o/n den utlandska löretagsamheten iSydafrika -dock inte den svenska - ökat sin verksamhet något . Av de tolv förelag som lämnat redovisning anger sju altanskaftning av anläggningstillgångar förekommit under verksamhetsåret. Tire av fallen, avseende .AB, ochAB SKF, har anskaffningarna rört investeringar förvilka undantag från investeringsförbudet har medgivits. Fråga har därvid varitom ersättningsinvesteringar och investeringar för att lörbaiira arbetsmiljön.Vissa av investeringarna har dock blivit större än vad som angivits iansökningarna om undantag. .Alvenius AB:s numera avyttrade dotterbolag (Pty) Ltd har införskaffat bl.a. en tjänstebil och en lastbil.Enligt den bedömning som kommerskollegium har gjort torde bilinköpen vara attanse som sädana investeringar som får anses strida mot investeringslorbiidet iSydafrikalagen. Bolaget har inte sökt och erhållit dispens för dessa investeringar.Kollegiet har erinrat om att under de två . för vilkaredovisning lämnats lill kollegiet, iitiin tillstånd gjort investeringar somomfattas av investeringsförbudet. Föredragande statsrådet delar kommerskollegietsuppfattning att de nu ifrågavarande investeringarna avseende bilinköpen tordestå i strid mot investeringsförbudet i lagen. Mot bakgrund av bolagets tidigareagerande har föredragande statsrådet sett mycket allvarligt på del som harinträffat. Emellertid har han vid en samlad bedömning av alla omständigheternastannat för alt förorda att inte gå vidare i detta ärende. har bedömt efterlevnaden avSydafrikalagen som god. Föredragande statsrådet delar i princip dennauppfattning. Den sydafrikanska regeringen har funnit anledning all varna förett ökat internationellt hot för sanktionsåtgärder och bl.a. hänvisat lillutvecklingen i . Den svenska lagen har således i enlighet med sitt syftemedverkat till att fungera som en politisk signal till apartheidregimen. UU1984/85:6 14 Motioner väckta under allmänna motionstiden I motion 1983/84:961 av m. fl. (s)föreslås 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att förslag tilllagstiftning framläggs som förbjuder all import, medverkan videxploatering m.m. av naturresurser enligt Namibiade-kretet, 2. alt riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen lill känna att åtgärder vidtas enligtvad som anförts i motionen för att förbereda en svensk insats för att erbjudaett nytt självständigt kunnande och resurser på gruvområdet. I motionens motiveringar heter det alt ståndpunkten attNamibiadekretet inte skulle vara juridiskt bindande kan ifrågasättas. FN:sgeneralförsamling har godkänt dekretet och givit sin anslutning lilldelta beslut. (Även motion 167 åberopar och tillägger allSveriges import från är liten och väl identifierbar.Konlrollsvårigheter bör f. ö. inte få utgöra något hinder, lika litet som degjorde del i fallet .) Liknande synpunkter framförs i motion 1542, somockså erinrar om att inte är medlem i , I motion 1983/84:962 av PärGranstedt m. fl. (c) hemställs alt hos regeringen begär att ensärskild förteckning utarbetas över sådan materiel som är användbar förmilitärt bruk eller vid vapenframställning och för vilken lagen om förbud motkrigsmaterielexport skall tillämpas vid export till . I mofionstexten lämnas bl. a. exempel på alt visselektronisk utrustning och s. k. högtryckspressar skulle kunna komma tillmilitär användning. 1 motion 1983/84:963 av m, fl, (c) föreslås 1, att hemställer att regeringen undersökerförutsättningarna att få lill stånd ett effektivt oljeembargo mot , 2, att hemställer att regeringen utreder fråganom ensidiga svenska åtgärder i enlighet med vad som anförs i motionen, I motionstexten anförs att bör verka för ettbindande oljeembargo mot men också att bör överväga ensidigasvenska åtgärder på oljeområdet. är visserligen knappast någonoljeexportör men skulle som sjöfartsnation bli inblandad i oljehandel medSydafrika. Ett svenskt beslut i denna riktning skulle kunna påverka andraländer. Även ett embargo med begränsat deltagande skulle kunna bli mycketbetydelsefullt. I motion 1983/84:964 av PärGranstedt m.fl. (c) hemställs att beslutar alt hos regeringenhemställa oin en utredning rörande en eventuell inblandning av svenskägdaförelag i sydafrikanska militära säkerhetsåtgärder. UU1984/85:6 15 I motionstexten redogörs för densydafrikanska säkerhetslagstiflning som går under namnet National . Enligt denna kan försvarsministern förklara vilken plats eller vilketområde som helst för "nyckelfunktion", förelägga ägaren av ennyckelfunktion alt vidta åtgärder för dennas säkerhet, förbjuda publiceringeller vidarebefordran av anläggningens status som nyckelfunktion eller omvidtagna säkerhetsåtgärder samt utfärda och genomtvinga detaljerade regler försäkerheten vid dessa nyckelfunktioner. Det kan enligt motionärerna inteuteslutas att svenskägda företag faller under kategorin nyckelföretag och attlagstiftningen tillämpas på något av dem. En av utrikesdepartementetföranstaltad utredning skulle kunna ge besked om svenska företags eventuellainblandning i denna lagstiftning. I motion 1983/84:1541 av LarsErnestam (fp) hemställs att beslutar om sådana kompletteringar ilagen om förbud mot investeringar i och (SFS 1978:417) sominnebär att den nuvarande möjligheten att ge dispens från lagen avskaffas, I motion 1983/84:1542 av m, fl, (c)hemställs 1. att riksdagenuttalar sig för all handeln med varor från förbjuds, 2. att riksdagenuttalar sig för att internationella arbete för bindande beslut ombojkotlåtgärder mot fortsätter och intensifieras. I motion 1983/84:2202 av m.fl, (vpk) yrkas 1, att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för att begränsa importen från ,enligt Svenska ekumeniska nämndens förslag såsom anförts i motionen, 2, all riksdagenantar följande som Motionärernas förstag betecknade Förslag till lag omekonomisk bojkott av all ersätta lagen (1979:487) om förbud motinvesteringar i och (för lagtexten se reservation 6), 3, alt riksdagenhos regeringen hemställer om att i övrigt vidta åtgärder för en skärpt svenskpolitik gentemot apartheidregimen i , I mofionstexten föreslås bl, a. att gällande Sydafrikalagersätts av en avsevärt längre gående lag om ekonomisk bojkott av ochNamibia, Enligt denna lag skulle investeringar i, handel med och luftfart tillSydafrika och förbjudas. Även patent- eller licenssamarbete skulleförbjudas. Motioner väckta i anslutning till propositionen I motion 1984/85:164 av m.fl, (fp)hemställs 1, att beslutar att lagens 6 och 7 §§ skallupphöra att gälla i och med utgången av , 2. attriksdagen avslår försläget om en alternativ dispensordning, UU1984/85:6 16 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att om företags verksamhet genomgår enpåtagligt snabb expansion på annat sätt än genom investeringar eller finansiellleasing eller att företagets personalpolitik förändras i negaliv riktning dettabör vägas in vid beslut om dispenser, 4. att ifråga om handläggningsordningen beslutar att företagens dispensansökningar förinvesteringar skall inges , 5. att riksdagenavslår förslaget om 1 milj. kr. i bidrag till internationell upplysning, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avstörsta möjliga offentlighet av handlingar kring tillämpningen av dispenslagstiftningen. I motionens motiveringar anförs bl. a. att regeringengenom proposition 56 på två punkter mjukat upp den gällande lagen. I enlighetmed Sydafrikakom-milténs förslag vill motionärerna att det i lagen utsågs attdispensmöjligheten skall upphöra att gälla med utgången av . Vidareyrkas avslag på den särskilda dispensmöjlighet som föreslås för företag somåtar sig all inte utvidga sin verksamhet. som dispenser fortfarande skall medges,förordas en strängare prövning. Vidare vill motionärerna förskjuta den årligaprövningen av dispensansökningarna så all - sedanregeringen prövat ansökningarna - får tillfälle att hålla en samladSydafrikadebali på grundval av bl.a. dispensprövningen. I fråga om det föreslagna anslaget för upplysningsändamålframförs all det knappast är troligt att ett begränsat bidrag till etableradeorganisationer gör dessa mer benägna alt utomlands informera om den svenskaSydafrikapolitiken. Bidragsförslaget avstyrks därför. I motion 1984/85:165 av m. fl. (vpk) föreslås 1. att riksdagenbeslutar alt undantagsregeln om anskaffning och hyrning ,i 2 § utgår, 2. att riksdagenbeslutar att 8§, särskilda åtaganden, utgår, 3. att riksdagenbeslutar att en bestämmelse om ett stopp för dispenser fråninvesteringsförbudel fr. o. m. 1990 införs i lagen, 4. att riksdagenbeslutar att ett förbud mot import från införs i lagen, 5. all riksdagenbeslutar att licenstvång för export av elektronik och teknologi inomkärnenergiområdet samt för import av frukt och livsmedel införs i lagen. I mofionen påpekas att regeringens rikliga analys avsituafionen i - apariheidsysiemel, miliiariseringen av samhället,företagens medverkan, motståndskampen - borde ha utmynnat i en kraftigskärpning av lagen och inte endast i smärre utvidgningar och förslag som t.o.m.underlättar företagens investeringar. Motionärerna motsätter sig därför deinslag i lagförslaget som innebär en uppmjukning, nämligen regeln att UU1984/85:6 17 dispens ej krävs för investeringar , ochförslaget i 8§ om särskilda åtaganden för företagen. De vill vidare - liksommotion 164 - att dispensmöjligheten skall upphöra 1990 och att detta skallframgå av lagen. I motion 1984/85:166 av m.fl. (m) hemställs 1. att avslår del i proposition 1984/85:56upprättade förslaget till lag om förbud mot investeringar i och , 2. att riksdagenbeslutar all avskaffa den nuvarande lagen om förbud mot investeringar iSydafrika och (SFS 1979:487) fr, o, m, , 3. att riksdagenavslår punkterna 2,4,1, 2.4,4 och 2.4.6 ide i propositionen förordaderiktlinjerna för den svenska Sydafrikapolitiken, 4. att riksdagengodkänner de i motionen förordade riktlinjerna för den svenskaSydafrikapolitiken, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omekonomiskt stöd för en demokratisk utveckling i , 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder påidrottens, kulturens och vetenskapens område, I motionen granskasSydafrikapolitiken grundligt. Utifrån konstaterandet att det råder bredpolitisk enighet i kring avståndstagandet från apartheidsystemetifrågasätter motionärerna på några punkter de metoder som regeringen valt.Erfarenheterna har visat att den svenska Sydafrikalagen inte förmått ökatrycket på den sydafrikanska regimen, vilket inte heller var all vänta eftersomde svenska investeringarna är av de utländska investeringarna ilandet. Inte heller har lagen som avsett blivit något exempel för andra länder.Det efterlyses en analys i propositionen av lagstiftningens möjligheter alluppfylla de uppsatta målen, I motionen diskuteras också ensidiga sanktionersförenlighet med folkrätten. Det erinras om att det sedan gammalt är enhuvudprincip i svensk utrikespolitik att vår medverkan i internationellasanktioner förutsätter ett beslut av . Sydafrikalagen stridermot denna huvudprincip. Del kan hävdas att vi indirekt ur folkrättslig synpunkterkänner det rättfärdiga i sanktioner som stormakterna utan stöd i FN:ssäkerhetsråd använder som led i sin utrikespolitik, heter det i motionen.Motionärerna vänder sig också mot uppfattningen att skulle vara ettså unikt fall att ett undantag från huvudlinjen kan motiveras. Det är ejrimligt att välja ut ett av alla de länder som bryter mot FN:s deklaration omde mänskliga fri-och rättigheterna och hävda all just del landet bör bliföremål för svenska åtgärder. Motionärernas slutsats blir alt Sydafrikalagen böravskaffas eftersom den bryter mot den angivna huvudprincipen för svenskutrikespolitik. Därtill kommer att lagen har ytterst små förutsättningar alluppfylla de uppsatta målsättningarna, Rättelse: S. 31 punkt 9 höger marginal Tillkommer: res, 1(m) S, 31punkt 12, 13, 16, 18, 19, 20 och 21 första raden Står: avstyrker Rättat UU1984/85:6 18 Målet för Sydafrikapolitikbör i stället vara att på fredlig väg avskaffar apartheidsystemet,att demokrati införs och att de mänskliga rättigheterna respekteras. Viktigainsatser kan göras i FN, Vårt arbete där bör bl, a, inriktas på att åstadkommabindande beslut i säkerhetsrådet om påtryckningar mot , kan vidare genom goda kontakter med grupper ochenskilda i främja en demokratisk utveckling i landet, I denna strävankan även de svenska företagen spela en positiv roll, I motionen föreslås i detta syfte alt en ny etisk kod förde svenska dotterföretagen utarbetas. Den bör ta sikte på att stödja de svartasutbildning och förbättra deras arbetsvillkor. Vidare bör ekonomiskastöd till södra i större grad riktas direkt till de svarta i Sydafrikapå sådant sätt att förutsättningarna för en fredlig omdaning av detsydafrikanska samhället ökar, I motionen lämnas närmare exempel på hur ettsådant stöd skulle kunna utformas, SIDA bör få i uppdrag att göra ensnabbutredning av frågan, heter det i motionen. Slutligen görs i moiionstexten en detaljgranskning av detföreliggande lagförslaget. Motionärerna avstyrker förslaget om ett särskiltbidrag för informationsändamål. Man avstyrker även förslaget att statligamyndigheter nu skall avstå från upphandling med hänvisning till att en sådanåtgärd skulle stå i strid med andan i , Vidare motsätter sig motionärernaövervägandena om en indragning av SAS flyglinje till , Mot bakgrund av de folkrältsliga och andra invändningarsom framförs mot lagförslaget begär motionärerna en lagrådsgranskning, bl.a, ursynpunkten att lagen får en viss extraterritoriell tillämpning. Motionärernahänvisar i sammanhanget till av antagna regler riktade motextraterritoriell lagstiftning. I motion 1984/85:167 av m.fl, (s)hemställs 1. all riksdagenbeslutar om skärpta villkor och påföljd beträffande möjlighet till särskildaåtaganden enligt vad som i motionen anförts i fråga om 8§, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffandeförslag om importförbud av varor från , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffandeupphörande av dispensgivningen vid utgången av , 4. attpropositionen i övrigt bifalls, I motionen - vilken beträffande ansluter tillmotion 961 - föreslås att tillämpningen av 8§ i den föreslagna lagen görsstriktare. Motionärerna vill inte motsätta sig en möjlighet för företagen attföreta investeringar utan dispensansökan men önskar att det särskilda åtagandettidsbegränsas till , all det sätts en övre beloppsgräns och att påföljdenvid överträdelser särskilt anges i själva lagen. UU1984/85:6 19 Vidare knyter motionärerna an tillkommitténs förslag all dispenssyslemel bör upphöra med utgången av ochföreslår att ett uttalande av den innebörden görs, I motion 1984/85:168 av m,fl, (c) hemställs 1, att riksdagenbifaller regeringens förslag om lag om förbud mot investeringar i ochNamibia, med undantag av 8§, 2, all riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till lag om förbud mot import frånNamibia, Även motion 168 motsätter sig den särskildadispensordningen enligt 8§. Det föreslagna systemet skulle kunna skapagränsdragningsproblem och ge upphov till besvärliga diskussioner eftersomprövningen av investeringarna endast kan ske i efterhand. Motionen föreslår även förbud mot import från ochhänvisar därvid till Namibiadekretet, I propositionen och kommitlébelänkandelges en beskrivning av situationen i som utskottet i allt väsentligtdelar. Apartheidpolitiken består även om den i viss utsträckning har byttansikte. Några reformer inom arbetslivet, påskyndade av en pågåendemodernisering av det sydafrikanska näringslivet, har beskrivits som enuppmjukning av systemet. Hemlandspolitiken, som är apartheidpolitikens kärnaoch vars yttersta syfte är all geografiskt skilja de svarta från de vitasamtidigt som den svarla arbetskraften förväntas slå kvar till de vilasförfogande, genomförs emellertid med hårdhet och konsekvens. En omfattandesäkerhetslagstiflning att tillgripas vid behov har salt effektiva maktmedel ihänderna på de styrande.