bet · G801NU12 · 1984-12-31 00:00:00 — om anslag m. m. på tilläggsbudget I inomutrikesdepartementets och industridepartementets områden (prop. 1984/85:25delvis) Proposition 1984/85:25 med förslagom tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85 behandlas i dettabetänkande såvitt gäller bilaga 2 () punkt 2 och bilaga 8(industridepartementet) punkterna 1-5. Förutom anslag föreslås där vissabemyndiganden m. m. Vidare behandlas tre motioner som har väckts med anledningav propositionen. Motionerna gäller de regionala utvecklingsfonderna,investeringsprogrammen inom energiområdet samt AB kanalbolag. Utskottet tillstyrker regeringensförslag. Därmed avstyrks bl. (reservation m) ett mottonskrav att medel somfinns kvar inom ramen års investeringsprogram inomenergiområdet inte skall få användas efter utgången av år 1984.Utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet fyller en viktig funktion, anserutskottet och avstyrker (reservation m) en motion med önskemål att fondernaendast skall ägna sig åt att ge råd och service. Någon återgång till ett systemdär staten täcker hälften av förlusterna i fondernas garantigivning bör inteske, anser utskottet och avstyrker (reservation c) en motion i ämnet. I enreservation (m, c, fp) mot utskottets tillstyrkan av förslagen rörande AB Götakanalbolag anförs att förhandlingar bör upptas om en ny - icke-statlig -ägarstruktur. E. Utrikeshandel och exportfrämjande Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt 2 (s. 10) och hemställer attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:25 bilaga 2 punkt 2 tillExportfrämjande verksamhet på tilläggsbudget I till statsbudgeten /85 anvisar ett reservationsanslag av . Rälielse: Sid. 1 rad 16 Står: reservationer(m, fp) Rättat till: en reservation (m, c, fp) Sid. 12 rad 4 Står: tom. Rättattill: till rad 11 och 12 Står: , , StenSvensson och Per (alla m) Rättat till: ().Erik Hovhammar (m). (), Per (), (), () och () NU1984/85:12 2 TOLFTE HUVUDTITELN : . Industridepartementet m. m. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt. 1 (s. 35) och hemställer ' att med bifall tillproposition 1984/85:25 bilaga 8 punkt 1 till Extra utgifter på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /85 anvisar ett reservationsanslag av . Industri m. m. Täckande av förluster vid viss garantigivning, m. m.Regeringen härunder punkt 2 (s. 35 f.) föreslagit att godkänna i propositionen förordade riktlinjer beträffande avgifter i samband med garantigivning hos de regionala utvecklingsfonderna. Regeringens förslag under dennapunkt har föranlett yrkanden i två motioner, nämligen 1984/85:205 av m.fl. (c), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt staten bör ersätta utvecklingsfonderna för hälften av förluster pågarantiverksamheten, 1984/85:208 av m.fl. (m), vari, såvitt här är i fråga, hemställs att 1. avslår de avregeringen förordade riktlinjerna beträffande avgifter i samband medgarantigivning hos de regionala utvecklingsfonderna, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de regionalautvecklingsfondernas framtid. De regionala utvecklingsfondernatecknar garanti för lån och för bankgaranti. Låntagaren betalar engarantiavgift som förmedlas till utvecklingsfonden. Enligt nu gällanderiktlinjer skall garantiavgiften och räntan för lånet i fråga anpassas till vadsom gäller för lån enligt förordningen (1978:507) om . F.n. uppgår garantiavgiften till av utestående belopp. Staten ersätter fonderna för hälften av deras förluster pågarantiverksamheten vad avser garantier som har beviljats intill utgången avår 1983. Utvecklingsfonderna svarar emellertid själva för hela förlustriskenvad gäller garantibeslut fattade härefter. Fondernas ökade risker i samband med garantiverksamhetenbör enligt propositionen följas av en möjlighet att i större utsträckning tabetalt för dessa risker. Varje utvecklingsfond skall i fortsättningen få störrefrihet att NU1984/85:12 3 själv bestämma storleken på garantiavgiften med hänsyntill risknivån i finansieringsverksamheten och andra omständigheter. Företagenkan eventuellt härigenom komma att faen högre räntekostnad (inkl.garantiavgift) än . Det ankommer på regeringen, sägs det ipropositionen, att bedöma om och hur avgiftens storlek kan behöva begränsas. Enligt vad som sägs i mofion1984/85:208 (m) skall de regionala utvecklingsfonderna inte ägna sig åt att gekrediter eller att ställa garantier. Förslag härom har väckts ett flertalgånger från moderata samlingspartiets sida. Fonderna bör i stället svara enbartför rådgivning. Den kreditgivning som bedrivs bör avvecklas. Regeringenföreslås återkomma med förslag till nya regler som leder till en förändrad rollför de regionala utvecklingsfonderna. I motion 1984/85:205 (c) erinras om att i enreservation mot förslaget att utvecklingsfonderna skulle stå för helaförlustrisken vid den fortsatta garantigivningen framhöll att slopandet av detstatliga förlusttäckningsbidraget skulle komma att antingen minska fondernasintresse för att ta risker eller urholka deras utlåningskapacitet (NU 1984/85:8s. Det nu aktuella förslaget sägs bekräfta att farhågorna var riktiga. Föratt fonderna skall vara villiga att ta större risker måste de uppenbarligen haen ökad möjlighet att ta betalt för dessa risker. Resultatet av detta blir attden räntekostnad företagen måste betala blir högre. Mera rimligt vore att istället återgå till en ordning där staten täcker hälften av fondernas förlusterpå garantiverksamheten. De regionala utvecklingsfondernasvarar numera själva för hela, i stället för som tidigare halva, förlustriskennär de ger garantier för krediter till små och medelstora företag. Enligtregeringens förslag skall fonderna få möjlighet att kompensera sig för deökade risker de sålunda påtar sig i garantiverksamheten och ges större frihetatt själva bestämma storleken på den garantiavgift som tas ut. Förslagetavvisas helt i en av de två motioner som har väckts med anledning avpropositionen i denna del och godtas under viss förutsättning i den andra. I motion 1984/85:205 (c) föreslås sålunda en återgång tilltidigare gällande ordning enligt vilken staten ersatte utvecklingsfonderna förhälften av förlusterna i garantiverksamheten. Med en sådan förändring avstatens ansvar är motionärerna beredda att godta regeringens förslag. När regeringen i proposition 1983/84:40 omvissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. föreslog att den statligaförlusttäckningen skulle upphöra för nya garantier uttalades i en motion (c)farhågor för att det skulle komma att leda till en minskad benägenhet hosfonderna att ta risker. 1* 1984/85. NU1984/85:12 4 farhågor delades dock inte av utskottet (NU 1983/84:8,reservation c). Det nu framlagda regeringsförslaget om friare avgiftssättningvid garantigivningen bekräftar inte nödvändigtvis att motionärernas farhågorvar riktiga men syftar till en flexibilitet som lämnar utrymme också för att ensådan utveckling skall kunna motverkas. Att det nya systemet kan leda till attföretagens räntekostnader i vissa fall blir högre än f. n. - vilket befaras avmotionärerna och också påtalas i propositionen (s. 36) - är inte uteslutet menutgör enligt utskottets mening inte skäl för att statlig förlusttäckningåterinförs. Utskottet vill i detta avseende fästa uppmärksamheten på uttalandeti propositionen att det ankommer pä regeringen att bedöma om och hur avgiftensstorlek kan begränsas. Utskottet vill också erinra om att räntesättningen ärfri vid utvecklingsfondernas egen långivning. Med hänvisning till det nu sagda avstyrker utskottetförslaget i motton 1984/85:205 (c) om återinförande av statlig förlusttäckning. Att regeringens förslag avstyrks i motion 1984/85:208 (m)har sin grund mindre i kritik av den föreslagna ordningen som sådan - vilkentvärtom sägs kunna leda till ett mer professionellt handhavande avgaranfigivningen - än i en principiell uppfattning att de regionala utvecklingsfondernaöver huvud taget inte skall ägna sig åt kreditgivning och garantiverksamhet.Motionärernas mening är att fonderna bör svara för rådgivning och att denkreditgivning som bedrivs bör avvecklas. De önskar att regeringen skallåterkomma med förslag till nya regler för de regionala utvecklingsfonderna medden inriktningen. Dessutom yrkas i konsekvens härmed avslag på vad som föreslåsunder denna punkt i propositionen. Frågan om inriktningen av de regionalautvecklingsfondernas verksamhet har behandlats av vid ett flertaltillfällen. Det skedde , då på näringsutskottetsrekommendation bl. a. avslog ett med det nu aktuella motionsyrkandetnärbesläktat förslag (m) om avveckling av fondernas finansieringsverksamhet (NU1983/84:42, reservation m). Utskottet avstyrkte motionen med motivering bl. a.att fondernas finansieringsverksamhet hade en viktig uppgift som komplementtill de ordinarie kreditinstituten. Utskottet finner inget skäl för att nu intaen annan ståndpunkt i frågan och avstyrker således motion 1984/85:208 (m) idenna del. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att detär rimligt att de regionala utvecklingsfonderna får större rörelsefrihet närdet gäller kompensation för de ökade risker de numera står för igarantiverksamheten. De riktlinjer som föreslås i propositionen innebär, anserutskottet, att reglerna för fondernas garantiverksamhet blir väl avvägda medavseende på risktagande och behov av risktäckning. Således tillstyrker utskottetförslaget att garantiavgiftens storlek inte längre skall vara knuten till vadsom gäller för verksamheten med industrigarantilån utan i högre grad fåfastställas av fonderna själva. NU1984/85:12 5 Det nu sagda innebär att utskottet avstyrker motion1984/85:208 (m) i vad avser avslag på propositionen i denna del. 1. beträffande täckande avförluster vid de regionala utvecklingsfon dernas garantigivning attriksdagen avslår motion 1984/85:205, 2. beträffande riktlinjerför de regionala utvecklingsfondernas garanti givning attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:25 bilaga 8 punkt 2 och medavslag på motion 1984/85:208 yrkandena 1 och 2 godkänner i propositionenförordade riktlinjer beträffande avgifter i samband med garantigivning hos deregionala utvecklingsfonderna. Avveckling av forskningsreaktorer, m. m. Utskottettillstyrker regering ens förslag under punkt 3 (s. 36 f.) och hemställer att med bifall tillproposition 1984/85:25 bilaga 8 punkt 3 till Avveckling av forskningsreaktorer,m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85 anvisar ettreservationsanslag av . Fullföljande av 1983 och investeringsprograminom energiområ det. Regeringen har under punkt 4 (s. 37 f.) föreslagit att medge att de medel som återstår inom ramen års investeringsprogram får användas för åtgärder inom energiområdet även efter utgången av i enlighet med vad som förordas i propositionen. I motion 1984/85:208 av StaffanBurenstam m.fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga, (3) att riksdagenavslår regeringens förslag att medge att de medel som återstår inom ramen för1983 och investeringsprogram skall få användas för åtgärder inomenergiområdet även efter utgången av . Förslaget i propositionen avsermedel som har beviljats under anslagen E 15, Stöd för åtgärder i samband medupphandling inom energiområdet (1982/83), E15, Investeringar inom energiområdet(1983/84) och B 17, Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. (1983/84). Stöd från nu nämnda anslag enligt 1983 och 1984 årsinvesteringsprogram inom energisektorn får beviljas intill utgången av år 1984.Av de medel som har ställt till förfogande kvarstår viss del. Detsägs vara av stor NU1984/85:12 6 betydelse att de långsiktigt syftande projekten ochåtgärderna i investeringsprogrammen kan fullbordas. Programmen bör fullföljasenligt uppgjorda planer. Inom ramen för de anvisade medlen föreslås därförbeslut få fattas även efter utgången av . Till frågan om åtgärderdärefter inom energiområdet avser regeringen att återkomma . Väsentliga energiinvesteringar kangenomföras utan att staten tillskjuter subsidier, anförs i motion 1984/85:208(m). I konsekvens med den negativa inställning till statliga medel förupphandling på energiområdet som i andra sammanhang har framförts från moderatasamlingspartiets sida bör kvarvarande medel inte kunna utnyttjas efterutgången av . Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning omvikten av att de långsiktigt syftande projekten och åtgärderna i 1983 och 1984års investeringsprogram inom energiområdet kan fullföljas. Yrkandet i motion1984/ 85:208 (m) - ett konsekvensförslag med grund i de avslagsyrkanden somframfördes när 1983 och investeringsprogram behandlades av -avstyrks således. Utskottet förutsätter att en närmare belysning ochutvärdering av hur tillgängliga medel inom investeringsprogrammen harutnyttjats senare kommer att göras. att med bifall tillproposition 1984/85:25 bilaga 8 punkt 4 och med avslag på motion 1984/85:208yrkande 3 medger att de medel som återstår inom ramen årsinvesteringsprogram får användas för åtgärder inom energiområdet även efterutgången av i enlighet med vad som förordas i propositionen. Förlusttäckning i AB kanalbolag. Regeringen harunder punkt 5 (s. 39-44) föreslagit att 1. bemyndigarregeringen att fastställa domänverkets avkastningskrav med hänsyn till beräknadförlust i AB kanalbolag i enlighet med vad som anförs i propositionen, 2. bemyndigarregeringen att besluta om upprustning av och finansiering av dennaupprustning i enlighet med vad som anförs i propositionen, 3. bemyndigarregeringen att medge domänverket att till AB kanalbolag låna ut vid varjetillfälle högst . NU1984/85:12 7 4. bemyndigarregeringen att utan vederlag avstå från eller på annat sätt avhända sig derättigheter som staten kan ha i fråga om de fastigheter som ornfattas av 1810års privilegiebrev, 5. tillFörlusttäckning i AB kanalbolag på tilläggsbudget I till statsbudgeten /85 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringens förslag under dennapunkt har föranlett yrkanden i två motioner, nämligen 1984/85:206 av (), vari hemställs att riksdagen.avslår proposition 1984/85:25 i den del somgäller förlusttäckning i AB kanalbolag, 1984/85:208 av m.fl. (m), vari, såvitt här är i fråga, hemställs att 4. avslårregeringens förslag vad avser åtgärder avseende AB kanalbolag, 5. hos regeringenbegär förslag till åtgärder angående AB kanalbolag i enlighet med vad somi motionen anförts. I propositionen redovisas ochanalyseras AB kanalbolags finansiella situation. Trots genomfördupprustning av kanalen, en positiv trafikutveckling, inkomster från olikasidoaktiviteter och bidrag från berörda landsting har bolaget ett underskott iverksamheten. Underskottet hänför sig helt fill själva kanalrörelsen och detuppvägs endast delvis av plusposter i den övriga verksamheten. För att klaralikviditeten har bolaget tvingats ta upp lån. Då bolaget går medförlust kan lånen inte amorteras. Nya lån måste tas upp. Bolagets synliga egnakapital är nu negativt. En dold reserv i fastigheterna har klaratlikvidationshotet, men inte likviditeten. En finansiell rekonstruktion avbolaget är nödvändig. Regeringens förslag till lösning av AB kanalbolagsekonomiska problem utgår från ett fortsatt statligt ägaransvar för bolagetutövat med domänverket som moderföretag för bolaget. Genom ettaktieägartillskott av 10,5 milj. kr. skall det bli möjligt för bolaget attavlasta sig hela sin nuvarande skuld- och räntebörda. Ett förslag tillförlustgaranti går ut på att eventuella förluster skall täckas genom bidragfrån domänverket, delvis genom avräkning från domänverkets inleverans avöverskottsmedel fill staten. På samma sätt skall en del av den fortsattaupprustningen av kunna finansieras. skall också kunnamedverka finansiellt genom att låna ut pengar till kanalbolaget motmarknadsmässig ränta. AB kanalbolag behöver ettbetydande kapitaltillskott som möjliggör investeringar som syftar till att ökakanalens attraktionskraft, anförs i motion 1984/85:208 (m). Det krävs ocksåkapital som möjliggör drift under rekonstruktionsstadiet. Genom det ipropositionen föreslagna aktieägartillskottet kan endast kort respittiderhållas. Mot denna bakgrund finner motionärerna det anmärkningsvärtatt regeringen har avvisat ett förslag från föreningen attordna aktiefinansiering från bl. a. näringslivet. Bakom förslaget stod företagmed anknytning till såväl regionerna som de branscher som kan dra nytta av enmer attraktiv kanal. Privata ägare skulle dessutom kunna tillföra kanalbolagetkompetens och kontakter med näringslivet, anför motionärerna. De anser attriksdagen bör avvisa regeringens förslag. Regeringen föreslås i ställetkontakta föreningen och andra representanter förnäringslivet i syfte att skapa en ny ägarstruktur i kanalbolaget. De villkorstaten anser det nödvändigt att ställa för att offentliga medel skall kunnaanslås till en upprustning av kanalen genom beredskapsarbeten kan enligtmotionärerna regleras i avtal mellan staten och kanalbolaget. Också i motion 1984/85:206 (fp) hänvisas till det förslagom ny lösning av ägarförhållandena avseende kanalbolaget som föreningen har presenterat. Motionären föreslår att förhandlingar med föreningenåterupptas och att regeringen därefter återkommer till med ett nyttförslag. I avvaktan på en sådan lösning av AB kanalbolags ägar-,finansierings- och utvecklingsfrågor bör enligt motionären bolaget kunna lösasina problem av egen kraft, t. ex. genom försäljning av skogsfas-figheterna. Regeringen föreslår i fem punkteråtgärder för en finansiell rekonstruktion av AB kanalbolag m. m. Förslagetavvisas i motionerna 1984/85:206 (fp) och 1984/85:208 (m). Argumenteringen i debåda motionerna är likartad: mofionärerna finner det anmärkningsvärt attregeringen har avvisat ett förslag från föreningen tilllösning av kanalbolagets ägar-, finansierings- och utvecklingsfrågor.Förslaget, som byggde på att bolaget fick en privat ägarmajoritet, anses avmotionärerna ge bättre garanfier för en långsiktig lösning av bolagets problem.Motionerna utmynnar i krav på att förhandlingar upptas med föreningen m. fl. isyfte att skapa en ny ägarstruktur i kanalbolaget. - Enligt motion 1984/85:208(m) kan det moment i regeringens förslagsom avser de stafiiga markrättigheternagodtas. Utskottet vill först understryka värdet av somkulturminnesmärke och turistled. Det var övertygelsen att dessa värdenknappast kunde tryggas på annat sätt som föranledde den dåvaranderegeringen att föreslå att staten skulle ta över ägaransvaret för kanalen(prop. 1977/78:119, NU1984/85:12 9 /78:22, rskr 1977/78:291). Regeringen gör sammabedömnirig i den nu aktuella propositionen och utgår sålunda från ett fortsattstatligt ägaransvar för kanalbolag. Den uppfattning som kommer tilluttryck i motionerna är att en annan ägarstruktur skulle ge väsentligt bättreförutsättningar för en tillfredsställande ekonomisk utveckling av kanalbolageti fortsättningen. Utskottet finner i likhet med regeringen och på sammagrunder som den att staten bör ta ägaransvar för också ifortsättningen. Därvid bör det enligt utskottets mening vara naturligt attstaten via domänverket och kanalbolaget försöker att på ett konstruktivt sättta till vara den vilja till engagemang för en positiv utveckling avkanalbolagets verksamhet som har kommit till uttryck från olika intressenterssida. Det nu sagda innebär att utskottet avstyrker motion 1984/85:208 (m) i nuaktuell del och motion 1984/85:206 (fp). Regeringens olika förslag till åtgärder med syfte att lösakanalbolagets ekonomiska problem anges i fem punkter. Förutom förslag om enmedelsanvisning av 10,5 milj. kr. avser de olika bemyndiganden från riksdagentill regeringen vilka har redovisats i det föregående (s. 6) och vilkasmotivering närmare framgår av propositionen (s. 42 f.). Enligt utskottetsmening är det föreslagna rekonstruktionsprogrammet väl avvägt. Det ger denödvändiga ekonomiska förutsättningarna för fortsatt uthållig drift och för envidare upprustning av kanalen. Utskottet tillstyrker förslagen. att med bifall tillproposition 1984/85:25 bilaga 8 punkt 5 och med avslag på motion 1984/85:206och motion 1984/85:208 yrkandena 4 och 5 1. bemyndigar regeringen attfastställa domänverkets avkastningskrav med hänsyn till beräknad förlust i ABGöta kanalbolag i enlighet med vad som anförs i propositionen, 2. bemyndigar regeringen att beslutaom upprustning av och finansiering av denna upprustning i enlighetmed vad som anförs i proposifionen, 3. bemyndigar regeringen att medgedomänverket att till AB kanalbolag låna ut vid varje fillfälle högst , 4. bemyndigar regeringen att utanvederlag avstå från eller på annat sätt avhända sig de rättigheter som statenkan ha i fråga om de fastigheter som omfattas av privilegiebrev, 5. till Förlusttäckning i AB Götakanalbolag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85anvisar ett reservationsanslag av , NU1984/85:12 10 Närvarande: (), (), i (s), (), (), (), (), (), Per (), (), (vpk), (), IvarFranzén (c), () och (). Täckande av förluster vid de regionalautvecklingsfondernas garantigiv ning (punkt 3 mom. 1) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 3 med "När regeringen" och slutar på s. 4med "statlig förlusttäckning" bort ha följande lydelse: tog avstånd från regeringensförslag att den statliga femtioprocentiga förlusttäckningen skulle upphöra förnya garantier från utvecklingsfondernas sida (NU 1983/84:8). Den föreslagnaordningen bedömdes innebära att fonderna skulle bli mindre benägna att tarisker i sin garantigivning. Utskottet anser att det nu aktuellaregeringsförslaget bekräftar riktigheten i dessa farhågor. Även om det inteklart är utsagt i propositionen synes syftet med förslaget vara just attförhindra ett minskat risktagande från utvecklingsfondernas sida. Denföreslagna ordningen är emellertid enligt utskottets mening inte tillfredsställande.Som framhålls i motion 1984/85:205 (c) kommer den att leda till högreräntekostnader för de låntagande företagen. Detta bör enligt utskottets meninginte accepteras. Vid en återgång till systemet med att staten täcker hälften avfondernas förluster på garantiverksamheten skulle emellertid risknivån återreduceras och behovet av avgiftshöjningar minska. Enligt utskottets mening bören sådan återgång ske. Under den förutsättningen kan regeringens förslag omfriare avgiftssättning vid garantigivningen genomföras. Med detsagda fillstyrker utskottet motion 1984/85:205 (c). dels att utskottet under punkt 3 moment 1 bort hemställa 1. beträffande täckande avförluster vid de regionala utvecklingsfondernas garantigivning attriksdagen med bifall till motion 1984/85:205 som sin meningger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Riktlinjer för de regionala utvecklingsfondernasgarantigivning (punkt 3 mom. 2) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Frågan om" NU1984/85:12 11 och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse: Utskottet ansluter sig till de synpunkter rörandeutvecklingsfondernas verksamhetsinriktning som anförs i motion 1984/85:208 (m)och som även i andra sammanhang har framförts från moderata samlingspartietssida. Utvecklingsfonderna bör koncentrera sina insatser till rådgivnings- ochkonsultinsatser. Finansieringsverksamheten bör däremot föras över till bankeroch liknande organ som har bättre förutsättningar att bedriva verksamheten påett effektivt sätt. bör uttala sig för att regeringen vidtar åtgärderi detta syfte. Därmed tillstyrker utskottet motion 1984/85:208 (m) i denna del.Av detta följer att utskottet inte biträder regeringens förslag om ändraderiktlinjer beträffande avgifter i samband med garantigivningen hosutvecklingsfonderna. dels att utskottet under punkt 3 moment 2 bort hemställa 2. beträffande riktlinjer för deregionala utvecklingsfondernas garantigivning attriksdagen med bifall till motion 1984/85:208 yrkandena 1 och 2 och med avslagpå proposition 1984/85:25 bilaga 8 punkt 2 som sin mening ger regeringen fillkänna vad utskottet anfört. Riktlinjer för de regionala utvecklingsfondernasgarantigivning (punkt 3 mom. 2) (under förutsättning av bifall tdl reservation 1)