bet · G801SkU28 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt motionärernasuppfattning bör med det förra uttrycket förstås det år då den skattskyldigeförsta gången uppbär en ersättning som överstiger kostnader för egna utlägg iform av material, resor och uppehälle utom hemorten. Till utvecklingskostnaderbör enligt deras mening hänföras också resekostnader och ökade levnadskostnadervid vistelse utom hemorten. Vad först angår sistnämnda yrkande vill utskottet erinraom att med utvecklingskostnader enligt propositionen skall förstås alla löpandekostna-'der som hänför sig till verksamheten i fråga och som skulle ha varitavdragsgilla det år de lagts ned om verksamheten redan då hade bedömts somrörelse. Med denna vida definition av begreppet måste som utvecklingskostnadernaturligtvis räknas såväl kostnader för resor och uppehälle nödvändiga förverksamheten - som andra i en rörelse avdragsgilla utgifter. Frågannär en rörelse skall ha påbörjats är enligt utskottets mening av den arten attden rimligen bör avgöras i varje särskilt fall. Med det anförda anser utskottetsig ha besvarat motion 282 i denna del. Någon särskild åtgärd med anledning avmotionen finner utskottet inte påkallad. förslag om avdrag förutvecklingskostnader har vid remissbehandlingen fått ett övervägande positivtmottagande. Från instanser som företräder skatteadministrationen har emellertiduttalats att en rätt att i efterhand dra av löpande kostnader som hänför sigtill tidigare beskattningsår och som i förekommande fall bör kvittas mottidigare intäkter i verksamheten med nödvändighet kommer att innebära storakontrollproblem och att reglerna därför bör göras snävare än enligtkommittéförslaget. delar i likhet med kulturutskottet - dennauppfattning. 1 valet mellan en tvåårsgräns och en ettårsgräns har utskottetansett sig böra stanna för det senare alternativet. Utskottet har därvid bl. a.beaktat att det här rör sig om lagstiftning som skall gälla generellt och sominnebär en nyhet i svensk skatterätt. Det kan därför finnas särskild anledningatt i inledningsskedet iaktta viss försiktighet. En omprövning kannaturligtvis bli aktuell då närmare erfarenheter vunnits av reglernas praktiskatillämpning. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen ochavstyrker motionerna 283-286 i denna del. Arbetslokal i egen bostad Frågor rörande rätt till avdrag förarbetsrum i egen bostad bedöms mycket restriktivt i praxis. Iprincip har krävts att rummet varit SkU1984/85:28 15 avskilt från bostaden i övrigt eller inrett så att det istort sett inte kunnat utnyttjas som bostad. Förslaget i propositionen innebär en utvidgning avavdragsrätten i inkomstslaget rörelse. Liksom skall avdrag medges om ensärskild lokal inrättats för rörelsen i bostaden. En bestämmelse härom hartagits in i anvisningarna till 29 § KL. Avdrag skall emellertid också medges omden skattskyldige utfört minst 800 timmars arbete i bostaden . I detsenare fallet medges avdrag enligt schablon med antingen . beroende på om arbetet utförts i egen fastighet eller i hyres- ellerbostadsrättslägenhet. 1 timantalet får jämte arbete för rörelsen även inräknas tillfälligtarbete som har nära samband med rörelsen men är att hänföra till tjänst. Yrkandet i motionerna 283 av och (båda c) och 284 av m.fl. (c) överensstämmer medkulturskattekommitténs förslag och innebär att i inkomstslagen rörelse ochtjänst kostnader för utnyttjande av egen bostad skall vara generelltavdragsgilla, om verksamheten i väsentlig mån hindrat lokalens användning förbostadsändamål. 1 fråga om tjänst tillkommer kravet att arbetsgivaren intetillhandahållit lokal. Motionärerna bakom motion 285, m.fl.(m), anser att kostnader för arbetslokal alltid skall vara avdragsgilla irörelse om den huvudsakliga delen av rörelsen bedrivs inom bostaden och annanfast lokal för rörelsen saknas. Samma motionärer yrkar också attschablonavdraget för arbetsrum i egen bostad skall utgöra . och (båda c) slutligen yrkar i motion487 att kostnader för kontorslokal i anslutning till bostad skall varaavdragsgilla. Som framhålls i propositionen har nuvarande praxis i frågaom avdrag för arbetsrum i egen bostad den fördelen att avdragsrätten kan prövasmot bakgrund av vissa lätt konstaterbara omständigheter och varje utvidgning avden nuvarande avdragsrätten den nackdelen att den kan väntas medföra enytterligare belastning på skatteadministrationen. Som kulturutskottet framhållerkan den nuvarande ordningen när det gäller kulturarbetare inte anses godtagbari andra fall än sådana där den konstnärliga verksamheten bedrivs i ateljéformoch där alltså möjligheterna att använda arbetslokalen för bostadsändamål ärytterst begränsade. 1 sådana fall medges avdrag för arbetsrum. Från rättvisesynpunkt måste det därför anses angeläget inför bestämmelser som i högre grad än tillgodoser kravet pålikformighet mellan olika kategorier skattskyldiga. Den i propositionenföreslagna ordningen, som knyter avdragsrätten till antalet utfördaarbetstimmar i den egna bostaden, finner utskottet tillfredsställande ochbättre ägnad att tillgodose kravet på enkelhet än den av kulturskattekommitténföreslagna ordningen. Denna förutsätter nämligen att man även fortsättningsvisundersöker om och i vilken omfattning en arbetslokal kunnat användas för bostadsändamål.Samma kritik kan i viss mån riktas mot förslaget i motion SkU1984/85:28 16 285, som för avdragsrätt bl. a. förutsätter att denhuvudsakliga delen av rörelsen bedrivs inom bostaden. Vad slutligen angåryrkandet i motion 487 får det anses vara i stort sett tillgodosett genomförslaget i propositionen. Med det anförda och då utskottet anser det rimligtmed ett lägre schablonavdrag i det fall arbetet utförts i egen bostadtillstyrker utskottet propositionen. Utskottet avstyrker följaktligen samtligamotioner såvitt nu är i fråga. Förslaget i propositionen innebäratt all inkomst av tjänst skall hänföras till A-inkomst. Härigenom kommer vissabidrag från och konstnärsnämnden, vilka utgjortB-inkomst, att utgöra A-inkomst och alltså bli föremål för helt individuellbeskattning. Två motioner från förra , 597 av ()och 2075 av och (båda fp), vilka innehålleryrkanden att arbetsstipendier och liknande bidrag till kulturarbetare skallräknas som A-inkomst, är härigenom tillgodosedda. Någon åtgärd med anledning avmotionerna är således inte påkallad. Enhetlig taxering m. m. föreslog attspeciella taxeringsnämnder skulle inrättas för granskning av kulturarbetarnasdeklarationer. Enligt propositionen bör kulturarbetare normalt taxeras avsådana särskilda nämnder som taxerar skattskyldiga med kompliceradeinkomstförhållanden. Vidare skall enligt uttalande i propositionenförutsättningarna för en enhetlig taxering förbättras genom specialinriktadinformation från riksskat-teverket (RSV). och (båda c) yrkar i motion283 att kommittéförslaget genomförs, medan m. fl. (fp) imotion 286 begär att som sin mening ger regeringen till känna att ide särskilda nämnderna bör ingå ledamöter med god inblick i kulturarbetarnasvillkor. m.fl. (c) slutligen begär i motion 284 också etttillkännagivande. Det går ut på att en särskild referensgrupp med representanterfrån kulturarbetarna utses som kan överlägga med RSV vid utarbetandet av denspecialinriktade information som enligt propositionen skall utgå från RSV. Som framgår av propositionen är frågan om den framtidataxeringsorganisationen föremål för överväganden inomskatteförenklings-kommittén. Mot den bakgrunden är utskottet - i likhet meddepartementschefen och på av honom anförda skäl - inte berett att nu medverkatill införandet av speciella nämnder för kulturarbetare. Utskottet avstyrkerföljakthgen motion 283 i denna del. Vadhärefter angår motionerna 284 och 286 innebär enligt utskottets SkU1984/85:28 17 mening de uttalanden som görs i propositionen entillfredsställande garanti för att taxeringarna kommer att bli så enhetliga sommöjligt och att kulturarbetarnas speciella förhållanden kommer att beaktas itaxeringsarbetet. I likhet med kulturutskottet vill skatteutskottetunderstryka önskvärdheten och betydelsen av att i de särskilda nämnderna ingårledamöter med god inblick i kulturarbetarnas förhållanden och att RSV utandröjsmål medverkar till att förbättra kulturarbetarnas beskattningssituationgenom råd och anvisningar ägnade att främja en materiellt riktig och likformigtillämpning av den nya lagstiftningen. Som kulturutskottet också framhåller bördet ankomma på verket att pröva hur det skall tillföras erforderlig sakkunskapför att kunna fullgöra de nya uppgifterna. Med det anförda avstyrkerskatteutskottet också motionerna 284 och 286 i denna del. Förslaget i propositionen avseende kostnader för resor ikonstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet innebär i huvudsak en kodifieringav gällande praxis och föranleder ingen erinran från utskottets sida. Inte heller i övrigt har utskottet något att invända motpropositionen. Med hänsyn till att 45 § KL fr. o. m. taxering, dvs.den taxering då de nya bestämmelserna skall tillämpas första gången, kommer attinnehålla endast ett stycke, föreslår utskottet en redaktionell ändring i 72a §i förslaget till lag om ändring i taxeringslagen. I flera motioner framställsyrkanden av innebörd att vissa yrkeskategorier, företrädesvis professionellaidrottsmän med temporärt höga inkomster, skall ha möjlighet att fördela sinainkomster jämnare i tiden genom att göra skattefria avsättningar tilltrygghetsfonder eller liknande. Det gäller motionerna 282 av ochRolf Rämgård (båda c), 408 av (), 1619 av ochRolf (båda m) och 1984/85:2390 av (). Så sent som avstyrkte utskottet ett yrkande avsamma innehåll som i motion 282. Utskottet framhöll därvid att problem av denart som aktualiserades i motionen inte minst av administrativa skäl borde lösaspå annat sätt än genom införande av en rätt till skattefria fondavsättningar.Utskottet, som vidhåller denna uppfattning, vill i sammanhanget erinra om attföretagsskattekommittén lagt fram förslag om en modell för beskattning avnäringsverksamhet som bygger på grundtanken att i verksamheten uppkommen vinstsom står kvar i verksamheten bara skall beskattas med en lågprocentig,proportionell statlig skatt. Denna metod ger näringsidkaren stora möjligheteratt ackumulera vinst i verksamheten och kommer, om den antas, att innebära attåtskilliga resultatreglerande åtgärder i beskattningen kan undvaras. Med detanförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottethar slutligen att ta ställning till motion 1620 av SkU1984/85:28 18 Molén (m). Motionären anser att anställdas,ersättningarför förslagsverksamhet bör undantas från skatte- och avgiftsplikt. Med anledning av motionen vill utskottet endast erinra omatt den fråga som motionären aktualiserar är föremål för överväganden inominnovations-skatteutredningen. Någon åtgärd med anledning av motionen är enligtutskottets mening därför inte påkallad, varför utskottet avstyrker bifall tillden. 1. beträffandeskattebefrielse för kulturarbetare attriksdagen avslår motion 1984/85:283 yrkande 1, 2. beträffanderörelsebegreppet och särskilt inkomstslag för kulturar betare attriksdagen avslår motion 1984/85:283 yrkande 2 i denna del, 3. beträffandebokföring och deklaration attriksdagen avslår motion 1984/85:283 yrkande 2 i denna del, attriksdagen med avslag på motionerna 1984/85:282 yrkande 2, 1984/85:283 yrkande 2i denna del. 1984/85:284 yrkande 2. 1984/85:285 yrkande 1 och 1984/85:286yrkande 2 bifaller proposition 1984/85:93 i denna del, 5. beträffandearbetslokal i egen bostad attriksdagen med avslag på motionerna 1984/85:283 yrkande 2 i denna del,1984/85:284 yrkande 1, 1984/85:285 yrkandena 2 och 3 och 1984/85:487 bifallerpropositionen i denna del. 6. beträffandeA-inkomst och B-inkomst attriksdagen med avslag på motionerna 1983/84:597 och 1983/ 84:2075 bifallerpropositionen i denna del, 7. beträffandeenhetlig taxering attriksdagen med avslag på motionerna 1984/85:283 yrkande 2 i denna del,1984/85:284 yrkande 3 och 1984/85:286 yrkande 1 bifaller propositionen i dennadel, 8. beträffandeinkomstutjämning genom fondavsättning attriksdagen avslår motionerna 1984/85:282 yrkande 1, 1984/ 85:408. 1984/85:1619yrkande 2 och 1984/85:2390, att avslår motion 1984/85:1620,, 10. beträffandepropositionen i övrigt och lagförslagen attriksdagen med bifall till propositionen antar de vid propositionen fogadeförslagen till a. lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370), b. lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. SkU 1984/85:28 C.lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) ined den ändringen att 72 a §erhåller följande såsom utskottets förslag betecknade lydelse: eller - - - - -taxeringsvärde, 3) uppenbar felaktighet i fråga om beräkning av intäkt av annan fastig het enligt 24 § 2 mom. skattelagen (1928:370), beräkning av avdrag enligt 45 § första stycket kommunalskattelagen eller beräk ning av garantibelopp enligt 47 § kommunalskattelagen, 4) uppenbar felaktighet - - rättelsebeslutet. - - - fastighets 3) uppenbar felaktighet i fråga omberäkning av intäkt av annan fastighet enligt 24§ 2 mom. kommunalskattelagen(1928:370), beräkning av avdrag enligt 45 § kommunalskattelagen ellerberäkning av garantibelopp enligt 47 § kommunalskattelagen, ---------- med Närvarande: (). ().Stig Josefson (c), ()*, (), (),(), (), ()*, ()*,(), (), (), () ochErkki Tammenoksa (s). * Ej närvarande vid justeringen. Utvecklingskostnader (mom. 4) , , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 14 som börjar med "förslag" ochslutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Det primära syftet med den förevarande propositionen äratt genom speciella skatteregler beakta en särskild yrkeskategoris -kulturarbetarnas - särpräglade arbetsförhållanden. Denna kategori rörelseidkaredriver sin SkU1984/85:28 20 verksamhet med andra bevekelsegrunder och oftast underhelt andra ekonomiska förutsättningar än rörelseidkare i allmänhet. Utskottetfinner det tillfredsställande att regeringen nu lagt ett förslag som germöjlighet till avdrag för kostnader vilka uppkommit innan en rörelse påbörjas.Den i propositionen föreslagna tidsgränsen anser utskottet däremot vara alltförsnävt tilltagen. Om en avdragsrätt av den här arten inte skall förfela sittsyfte bör den rimligen omfatta även sådana löpande kostnader som ligger längretillbaka i tiden än . Endast därigenom kan avdragsrätten på ett meravgörande sätt underlätta en kulturarbetares situation i initialskedet avverksamheten. Utskottet har övervägt om tidsgränsen bör sättas vid tvåeller tre'år före rörelsens påbörjande och ansett sig böra stanna för det förraalternativet. En tvåårsgräns överensstämmer för övrigt med det förslag som påsin tid lades fram av företagsskatteberedningen och som bemöttes positivt avdet helt övervägande antalet remissinstanser. Förslag om en utvidgning avtidsgränsen bör föreläggas . Med det anfördaanser utskottet sig ha besvarat motionerna 283-286. dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa att med anledning avproposition 1984/85:93 i denna del och motionerna 1984/85:285 yrkande 1, 1984/85:283yrkande 2 i denna del, 1984/85:284 yrkande 2 och 1984/85:286 yrkande 2 hosregeringen begär förslag om utvidgning av rätten till avdrag förutvecklingskostnader i enlighet med vad utskottet anfört. (), () och KjellJohansson (fp) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 14 som börjar med "förslag" ochslutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Vad härefter angår frågan om den tidsgräns som bör gällaför rätten till avdrag för utvecklingskostnader vilka uppkommit före rörelsensbörjan vill utskottet framhålla följande: Det primära syftet med den förevarande propositionen äratt genom speciella skatteregler beakta en särskild yrkeskategoris -kulturarbetarnas - särpräglade arbetsförhållanden. Denna kategori rörelseidkaredriver sin verksamhet med andra bevekelsegrunder och oftast under helt andraekonomiska förutsättningar än rörelseidkare i allmänhet. Utskottet finner dettillfredsställande att regeringen nu lagt ett förslag som ger möjlighet tillavdrag för kostnader vilka uppkommit innan en rörelse påbörjas. Den ipropositionen föreslagna tidsgränsen anser utskottet däremot vara alltför snävttilltagen. Om en avdragsrätt av den här arten inte skall förfela sitt syfte börden rimligen omfatta även sådana löpande kostnader som ligger längre tillbaka itiden än . Endast därigenom kan avdragsrätten på ett mer avgörande sättunderlätta en kulturarbetares situation i initialskedet av verksamheten. SkU1984/85:28 21 Utskottet har övervägt omtidsgränsen bör sättas vid två eller före rörelsens påbörjande ochansett sig böra stanna för det senare alternativet. Det sammanlagda beloppetavseende "gamla kostnader" bör enligt utskottets mening iförekommande fall kvittas mot tidigare intäkter i verksamheten inklusivenaturligtvis det sammanlagda beloppet av vad som aktiverats i räkenskaperna. Utskottet är medvetet om att en tidigareläggning avtidsgränsen för avdrag avseende kostnader kan innebära vissakontrollproblem, särskilt som lagstiftningen är avsedd att gälla generellt ifråga om rörelseidkare i allmänhet. De nackdelar som detta kan innebära skallemellertid vägas mot de enligt utskottets mening betydande fördelar som enavdragsrätt för utvecklings- och etableringskostnader måste innebära inte baraför kulturarbetare utan även för andra rörelseidkare. Med det anförda anser utskottet sig böra förorda attriksdagen hos regeringen begär förslag om utvidgning avrätten till avdrag för utvecklingskostnader i enlighet med vad utskottetanfört. Härigenom anser utskottet sig ha besvarat motionerna. dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa att med anledning avproposition 1984/85:93 i denna del och motionerna 1984/85:284 yrkande 2,1984/85:283 yrkande 2 i denna del, 1984/85:285 yrkande 1 och 1984/85:286yrkande 2 hos regeringen begär förslag om utvidgning av rätten till avdrag förutvecklingskostnader i enlighet med vad utskottet anfört. Arbetslokal i egen bostad (mom. 5) (), (), (), (), () och EwyMöller (m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 15 med "Från rättvisesynpunkt" och slutarpå s. 16 med "i fråga" bort ha följande lydelse: Den praxis som utbildat sig i fråga om avdrag förarbetsrum i egen bostad leder enligt utskottets mening inte till en likformigoch materiellt godtagbar taxering. Utskottet anser det därför angeläget attregler införs som bättre än de nu gällande tillgodoser kulturarbetarnasmöjligheter att erhålla avdrag för lokalkostnader i egen bostad. förslag omfattade bådeinkomstslagen rörelse och tjänst och innebar att avdrag skulle medges om den ibostaden bedrivna verksamheten i väsentlig mån förhindrat att det för arbetetanvända utrymmet kunnat i normal omfattning användas jämväl för bostadsändamål.Om verksamheten i endast mer begränsad omfattning inkräktat på annatutnyttjande av rummet skulle avdragsrätt inte föreligga. Enligt utskottetsmening är en sådan utformning av avdragsrätten bättre ägnad att leda till enmateriellt riktig och likformig taxering. Utskottet anser sig därför böra SkU1984/85:28 22 biträda förslaget i motion 284. Utskottetsställningstagande innebär att också yrkandet i motion 285 kan ansestillgodosett. Förslag om avdragsrätt för arbetslokal bör så fort sommöjligt föreläggas . Med det anförda anser utskottet sig ha besvaratsamtliga i detta avsnitt behandlade motioner. dels att utskottet under mom. 5 bort hemställa att med anledning avpropositionen och motionerna 1984/85:284 yrkande 1, 1984/85:283 yrkande 2 idenna del, 1984/85:285 yrkande 2 och 1984/85:487 samt med avslag på motion1984/85:285 yrkande 3 hos regeringen begär förslag om avdrag för arbetslokal iegen bostad utformat i enlighet med vad utskottet anfört. Inkomstutjämning genom fondavsättning (mom. 8) (), (), (), (), () och EwyMöller (m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 17 som börjar med "Så sent" och slutar med"samtliga motionsyrkanden" bort ha följande lydelse: För vissa inkomsttagare - detta gäller inte minstprofessionella idrottsutövare som under några få verksamma år uppbär extremthöga inkomster utgör marginalskatterna ett stort problem. För att dennakategori inkomsttagare skall kunna bo kvar i bör enligt utskottetsmening införas en möjlighet till inkomstutjämning genom avdragsgill avsättningav medel till en särskild fond. Dessa medel skall sedan kunna disponeras fr. o.m. den tidpunkt då den idrottsliga verksamheten upphör eller då den ger ettsämre ekonomiskt utrymme. En sådan möjlighet till skatteuppskov är enligtutskottets mening särskilt angelägen mot bakgrund av de numera mycketbegränsade möjligheterna att med avdragsrätt vid taxeringen teckna pensionsförsäkringar.Utskottet anser sig således böra förorda att hos regeringen begärutredning av frågan om rätt för bl. a. professionella idrottsmän och andra medtemporärt höga inkomster att göra skattefria avsättningar till särskildakonton. Med det anförda är motionerna 282, 402, 1619 yrkande 2 och 2390tillgodosedda. dels att utskottet under mom. 8 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:2390 samt med anledning av motionerna 1984/85:1619 yrkande 2,1984/85:282 yrkande 1 och 1984/85:408 hos regeringen begär utredning av fråganom rätt för professionella idrottsmän och andra med temporärt höga inkomsteratt göra skattefria fondavsättningar i enlighet med vad utskottet anfört. SkU1984/85:28 23 Enhetlig taxering m.m. (mom. 2, 7 och 8) (), () och KjellJohansson (fp) anför: Kulturarbetaren är i beskattnings- ochsocialavgiftshänseende att anse som rörelseidkare trots att villkoren ochförutsättningarna för hans verksamhet och på olika sätt ärannorlunda än för andra företagare. Hans verksamhet och förutsättningarna fördenna företer sålunda särdrag som medför att skattereglerna i vissa hänseendenframstår som mindre väl anpassade till hans situation. De förslag som läggsfram i propositionen måste med hänsyn härtill hälsas med tillfredsställelse. Vianser det emellertid angeläget att kulturarbetarnas villkor blir föremål förfortsatt uppmärksamhet. Enligt vår mening finns det anledning att mer ingåendepröva frågor av den art som aktualiserats i vissa av motionerna och som gällerbl. a. inkomst-och rörelsebegreppet för kulturarbetare. kommer senare i vår att i samband medbehandlingen av kulturbudgeten behandla den övergripande frågan omkulturarbetarnas villkor. 1 samband därmed kommer kulturutskottet - som framgårav dess yttrande också att pröva kulturarbetarnas skatte- och avgiftsfrågor.Mot den bakgrunden har vi ansett oss böra avstå från att nu ställa ytterligareyrkanden i fråga om kulturarbetarnas beskattning. Vi vill emellertid särskiltunderstryka angelägenheten av att skatte- och avgiftsreglerna får en likformigoch rättvis tillämpning. Vi anser således i likhet med motionärerna bakommotion 284 att en särskild referensgrupp bör tillsättas och att däri bör ingårepresentanter för kulturområdet vilka kan överlägga med och bistå RSV isamband med utarbetandet av den särskilda information som verket enligtförslaget i propositionen skall utge. Vi anser det också i likhet medmotionärerna bakom motion 286 angeläget att i de särskilda nämnder som skalltaxera kulturarbetare ingår ledamöter med god inblick i kulturabetar-nasspeciella villkor. SkU1984/85:28 24 omkulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. 1984/85:93) har den 5 februari1985 beslutat bereda kulturutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1984/85:93 om kulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. jämte ett antalmotioner och motionsyrkanden. Utskottet behandlar vissa av motionsyrkandena i sittyttrande KrU 1984/85:5 y till skatteutskottet om vissa skatte- ochavgiftsfrågor på idrottsområdet, m.m. I förevarande yttrande behandlar utskottet motion1983/84:597, motion 1983/84:2075, motion 1984/85:282 yrkande 2, motion1984/85:283, motion 1984/85:284 yrkandena 1, 2 och 3, motion 1984/85:285,motion 1984/85:286 yrkandena 1 och 2 samt motion 1984/85:487.