bet · G801JoU25 · 1984-12-31 00:00:00 — om statsbudgeten för /86 såvitt avserJordbruksdepartementets verksamhetsområde (prop. 1984/85:100 bilaga 11) I detta betänkande behandlasförslagen under huvudtitel i budgetpropositionen 1985(prop. 1984/85:100 bilaga 11) med undantag för de anslag som är upptagna underavsnittet I Idrott, rekreation och turism som behandlas av kulturutskottet. Utskottet tar i förevarandebetänkande - med de undantag som inledningsvis angetts - upp de förslag somregeringen lagt fram under huvudtitel. Förslagen rör jordbruksdepartementetm.m., jordbrukets rationalisering och jordbruksprisregleringen. Vidare avserde skogsbruk, fiske, service och kontroll samt utbildning och forskning.Slutligen berör regeringens förslag miljövård och diverse andra frågor. Fleraav huvudtitelns anslag kommer senare att behandlas i samband med särskildapropositioner rörande fisket, försurningen, livsmedelspolitiken och kemika-,liekontrollen. I anslutning till budgetpropositionen behandlas ett drygt100-tal motionsyrkanden, framställda under den allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker att den rörliga kredit somlantbruksstyrelsen disponerar för jordfondsändamål förlängs till den 30 juni1986 varefter den bör tas bort. Vidare föreslår utskottet att den kredit somstyrelsen disponerar för förvärv av mark från domänverket och skogsbolag av f.n. 75 milj. kr. Inför nästa budgetår förordar utskottet att de kreditramarsom tidigare fastställts i fortsättningen utformas som fleråriga s. k.engagemangsramar. För garantiramarna på jordbrukets, trädgårdsnäringens ochrennäringens område innebär förslaget att lantbruksstyrelsen i fortsättningendisponerar totalt 4 000 milj. kr. I fråga om rennäringen fillstyrker utskottet vissa ipropositionen framlagda förslag till åtgärder i fråga om statens medverkan irennäringens rationalisering. a. bör rennäringens företrädare ges ett ökatinflytande inför besluten om fördelning av det statliga stödet till näringen.Mot den bakgrunden biträder utskottet att årliga överläggningar sker mellanrennäringen och lantbruksstyrelsen om användningen av de anslag som anvisas pårennäringens område. Vid dessa överläggningar kan även andra för näringen 1 1984/85. JoU1984/85:25 2 angelägna frågor aktualiseras. För att möjliggöra ökadeinsatser för från allmän synpunkt viktiga åtgärder för näringen föreslåsnärmare en fördubbling av bidragsanslaget. Utskottet framhåller attjordbruksnämnden vid sidan av lantbruksstyrelsen bör ges en aktiv roll vidöverläggningarna i samband med behandlingen av marknads- och prisfrågor. Pä skogsbrukets område förordar utskottet att rambeloppetför översiktliga skogsinventeringar räknas upp med 9 milj. kr. bör avsättas för bidrag till skötsel av ädellövskogen. Vidareföreslås att programmet för åtgärder i lågproducerande skogar, s. k.5:3-skogar, bättre anpassas till kravet på hänsyn till naturvårdens intressenoch till den senaste av gjorda bedömningen av lämpliga objektgenom att anslaget räknas ned med 34 milj, kr. För att täcka den ökade efterfrågan på fler och bättreplantor föreslås att anslaget till investeringar i skogsplantskolor räknas uppmed 10 milj. kr. Utskottet understryker att det är angeläget att entrygghetsförsäkring för självverksamma skogsbrukare kommer till stånd ochbetonar att regeringen och skogsbrukarnas organisationer i samråd bör sökaåstadkomma en lösning på frågan möjligt, I fråga om fisket tillstyrker utskottet regeringensförslag om en uppräkning av bidragen till yrkesfisket från 7,6 till 9 milj, kr.för att stimulera till investeringar i nya fiskefartyg. Vidare biträderutskottet att i fortsättningen i stället för regeringen skallbesluta om bidrag till fiskehamnar. För kreditgarantier för lån tillfiskerinäringen och fiskberedningsindustrin föreslås en engagemangsram av 75milj. Utskottet delar inte regeringens uppfattning att villkorenför fiskerilånen anpassas till vad som gäller för andra statliga lån. mening är lönsamheten i svenskt fiske ännu icke sådan att det stödsom nu erbjuds genom de förmånliga fiskerilånen kan undvaras. Under avsnittet Service och kontroll förordas attmedelsanvisningen till den lantbrukskemiska laboratorieverksamheten beräknasmot bakgrund av den av beslutade ändringen avverksamhetsinriktningen. Bidragsanslaget till djurskyddsfrämjande åtgärder börenligt förslaget räknas upp med . till forskning för att främjaalternativa och kompletterande metoder till djurförsök. Beträffande utbildning och forskning ansluter sigutskottet till ett i propositionen redovisat förslag till omfördelning avresurserna för forskning och forskarutbildning vid Sverigeslantbruksuniversitet. Omfördelningen uppgår till av resurserna för dessaändamål eller ca 10 milj, kr. Genom dessa omfördelningar kan denforskning stödjas som prioriterades forskningsproposition. Detgäller främst doktorandtjänster, forskning rörande biologiskaproduktionsprocesser och bioteknik, mät-, styr- och reglerteknik,veterinärmedicin och djurhälsa, skogsproduktion och luftföroreningar,livsmedel samt u-landsutbildning. På miljövårdensområde förordar utskottet att ansvaret för det fortsatta JoU1984/85:25 3 stödet fill miljöskyddsteknik överförs till styrelsen förteknisk utveckling. Några ytterligare medel föreslås därför inte under anslagetStöd till miljöskyddsteknik, m.m. På naturvårdens område har genom omprioritering skapatsutrymme för ytterligare satsningar. a. urskogs- och våtmarksinventeringarnavisar på betydande skyddsbehov. I likhet med jordbruksministern finnerutskottet angeläget att ytterligare medel anvisas för att säkerställa mark förnaturvård. Utskottet förordar därför att anslaget för markförvärv ochersättningar höjs med 20 milj. kr. till 40 milj. kr. För den fortsattarestaureringen av bör anvisas medel. Vården av naturvårdsobjektär en betydelsefull del av naturvårdsarbetet och visst medelstillskott härförföreslås. På strålskyddsområdet föreslås vissa förstärkningar vadgäller forskning rörande radon. Uppbyggnaden av beredskapen motkärnkraftsolyckor fullföljs. Utskottets ställningstaganden till här behandladebudgetförslag och motioner innebär sammanfattningsvis att utskottet med vissaovan angivna modifieringar tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionsyrkandena. Till betänkandetär fogat 37 reservationer och 3 särskilda yttranden. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna A 1-A 4 (s. 15-16) ochhemställer l.att till Jordbruksdepartementetför /86 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att till Lantbruksråd /86 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att till Kommittéer m. m.för /86 anvisar ett reservationsanslag av , 4. att fill Extra utgifterför /86 anvisar ett reservationsanslag av . Jordbrukets rationalisering m. m. Regeringen har under punkt B 1 (s.1-7-20) föreslagit att till Lantbruksstyrelsen för /86anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1984/85:361 av m.fl, (c) yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den centrala JoU1984/85:25 4 utbildningen av klövvårdare skallbibehållas, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att den centrala klövvårdsutbildningenkompletteras med en kortkursutbildning i lantbruksnämndernas regi, 3. att riksdagenbeslutar att utgifterna för den centrala klövvårdsutbildningen skall täckasinom ramen för anslaget G 1, , 4. att riksdagenbeslutar att utgifterna för den regionala utbildningen skall täckas inom ramenför anslaget B 1, Lantbruksstyrelsen, I motion 1984/85:2045 av m,fl. (s) yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande omlokalisering till av dels den regionalarennäringsadministrationen, dels den centrala administrationen för rennäringen, 2. att riksdagenuttalar sig för att förslag om lokaliseringen av rennäringens administrationbör framläggas utan ytterligare dröjsmål. I motion 1984/85:2168 av BengtWesterberg m. fl. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 9), att riksdagenanvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 3 milj. kr. minskatanslag till Lantbruksstyrelsen på 35,088 milj. kr. I motion 1984/85:2317 av KarinAndersson m. fl. (c) yrkas, med hänvisning till vad som anförts i motion1984/85:2312, att beslutar som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen sagts om lantbruksnämndernas och skogsvårdsstyrelsernasansvar för kvinnosysselsättning i glesbygd. I motion 1984/85:2604 av EinarLarsson m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angåendeavgiftsfinansiering. Till utskottet har inkommit enskrivelse från veterinärmedicinska sällskap rörande utbildning avklövvårdare. Vidare har till utskottet ingivits en skrivelse frånSvenska samernas riksförbund rörande vissa i budgetpropositionen berörda frågoravseende rennäringen, m. m. Lantbruksstyrelsen har i sinanslagsframställning redovisat ett huvudförslag som omfattar budgetåren1985/86-1987/88. Medelsbehovet har därvid i enlighet med regeringensanvisningar beräknats i en prisnivå som utgör pris- JoU1984/85:25 5 och löneomräknat anslag för /85 minskat med5 %. Styrelsen har redovisat att nedskärningar vid en tillämpning avhuvudförslaget bör fördelas på de tre åren med 2,2 resp. . Jordbruksministernföreslår att anslaget beräknas i enlighet härmed. Lantbruksstyrelsensverksamhet anses således även för nästa budgetår böra beräknas med utgångspunkti huvudförslaget. Jordbruksministern bedömer att detta kan genomföras genomfortsatta rationaliseringar. Under anslaget har vidare beräknats 110 000 kr.för vissa uppgifter inom det ekonomiska försvaret. Växtskyddsverksamhetenredovisas som en särskild post under anslaget. Utskottet har inte något att erinra mot regeringensanslagsberäkning under förevarande punkt och tillstyrker därför att anslagettill lantbruksstyrelsen för nästa budgetår förs upp med . a. att utskottet inte funnit fillräckliga skäl att biträda det imotion 2168 av m. fl. (fp) framlagda förslaget om minskning avanslaget med 3 milj. kr. Motionen avstyrks alltså i denna del (yrkande 9), I motion 361 av m. fl, (c) framhålls att enväl fungerande klövvård är nödvändig i en rationell och djurvänlignötkreatursskötsel. Enligt motionen visar gjorda undersökningar attklövsjukdomar är vanligare än man trott och att behovet av välutbildade klövvårdare är mycket stort. har kurser i ämnet anordnatsdels vid lantbruksnämnderna, dels vid veterinärinrättningen i ,Utbildningen har finansierats dels med regleringsmedel via Svenskhusdjursskötsel, dels med medel från lantbruksverkets anslag. Verksamheten harnumera upphört. Enligt motionärernas mening bör uttala sig för att encentral utbildning av klövvårdare bör ske vid veterinärinrättningen i ilantbruksuniversitetets regi. Den centrala utbildningen skulle kompletteras meden regional kortare utbildning i lantbruksnämndernas regi. Utgifterna härförskulle enligt motionen täckas med medel inom ramen för resp.lantbruksstyrelsens och anslag (B 1 och G 1). Utskottet vill för sin del understryka värdet av en välfungerande och effektiv klövvård inom djurhållningen. Klövsjukdomar orsakarinte bara produktionsförluster utan även i ett stort antal fall avsevärdalidanden för djuren. Emellertid utgör utbildning i klövvård i och för sig intesådan högskoleutbildning som ingår i åligganden.Kurserna i nyssnämnda ämne får betraktas som sådan utbildning som bedrivs påuppdrag och som kan anordnas av endast om uppdragsgivaren svararför finansieringen. Utskottet utgår från att man från bl. a.lantbruksstyrelsens sida har sin uppmärksamhet riktad på hithörande spörsmåloch, eventuellt i samarbete med m. fl., vidtar de åtgärdersom kan befinnas lämpliga för att tillgodose ifrågavarande utbildningsbehov.Mot bakgrund av vad utskottet anfört avstyrks motion 361 (c). Jordbruksministern tar i detta sammanhang upp frågan om denstatliga rennäringsadministrationens lokalisering. Rennäringsfrågornaadministreras f. n. centralt av lantbruksstyrelsen i och regionaltav lantbruks- JoU1984/85:25 6 nämnderna i , och . I propositionen omnämns resultaten av de uppdrag somtidigare, delvis som följd av beslut, lämnats dels åt statskontoretatt utreda förutsättningarna för en lokalisering av den centralarennäringsadministrationen till , dels åt i Norrbottenslän att utreda hur en flyttning kan genomföras av.den regionalarennäringsadministrationen i länet från till . Statskontoret harbl, a. föreslagit att en ny central myndighet inrättas för rennäringslagstiftningenstillämpning. Vidare föreslår statskontoret att i fortsättningenbör vara första besvärsinstans i frågor om upplåtelse av mark ovanförodlingsgränsen och inom renbetesfjällen. Som redovisas i propositionen har förslagen fått ettblandat mottagande av hörda remissinstanser. Statskontoret, statensnaturvårdsverk, , i ochJokkmokks kommun har nllstyrkt dem. a. ,lantbruksstyrelsen, statens veterinärmedicinska anstalt (SVA), och flertalet samebyar i har avstyrkt.Jordbruksministern för sin del är inte beredd att nu ta ställning tillförslagen. Han framhåller att samerättsutredningens arbete kan komma att påverkautformningen av rennäringsadministrationen varför ett slutligtställningstagande får tas när utredningen har lämnat sitt förslag. Utskottet har tidigare haft anledning att beröra frågan omden centrala rennäringsadministrationens lokalisering med anledning avmotionsledes framförda förslag i ämnet. Utskottet har därvid ansett detmotiverat att man i de fortsatta övervägandena på förevarande område ävenundersökte möjligheterna att lokalisera ifrågavarande administration i närmareanslutning till renskötselområdet. Sambandet med annan viktig verksamhet påområdet, såsom forsknings- och försöksverksamheten vid Sverigeslantbruksuniversitet och SVA, borde även uppmärksammas. Enligt utskottets mening talar åtskilliga såvälregionalpolitiska som arbetsmarknadspolitiska skäl för att prövas somett allvarligt alternativ när det gäller att slutgiltigt välja lokaliseringsortför rennäringsadministrationen. Som ovan anförts ställer sig emellertid ettantal viktiga remissinstanser kritiska till de redovisade utredningsförslagen.Riksrevisionsverket pekar bl. a, på att några kostnadsberäkningar inte gjortsoch att konsekvenserna för personal och anhöriga inte belysts. Inte heller harnågon finansiering anvisats. har påpekat att eneventuell omlokalisering av rennäringsadministrationen bör ske med syfte atttjäna rennäringens intressen och behov och inte på regionalpolitiska grunder. Utskottet är i likhet med jordbruksministern inte berettatt nu ta ställning fill förslagen utan anser att ett slutligtställningstagande till hithörande frågor får tas när samerättsutredningen harlämnat sitt förslag. Utredningens arbete kan som anförs i propositionen kommaatt påverka utformningen av JoU1984/85:25 7 Även om åtskilligabeaktansvärda synpunkter till förmån för ett snabbt beslut ilokaliseringsfrågan har anförts i motion 2045 av m.fl, (s) kanutskottet sålunda inte yrka bifall till densamma. Motionen bör därför lämnasutan ytterligare åtgärd av . Under förevarande punkt har utskottet funnit lämpligt attockså behandla ett par mera allmänt hållna motionsyrkanden, som bl. a, berörverksamheten inom lantbruksorganisationen. I motion 2317 av m,fl. (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotion 2312 (c) anförts om lantbruksnämndernas och skogsvårdsstyrelsernasansvar för kvinnosysselsättning i glesbygderna. Motionärerna åsyftar därvid ettav jämställdhetskommittén i betänkandet Förvärvsarbete och föräldraskap (SOU1982:18) framlagt förslag att lantbruksnämnder och skogsvårdsstyrelser böråläggas att ägna ökad uppmärksamhet åt arbetstillfällen för kvinnor inom resp.verksamhetsområden. Utskottet vill erinra om att liknande yrkande behandladesav vid föregående års budgetbehandling (JoU 1983/84:25, p, 2), 1samband härmed uttryckte utskottet förståelse för motionens syfte att skapaökad jämställdhet i fråga om kvinnors och mäns rätt till eget förvärvsarbete.Utskottet framhöll att det för att uppnå detta krävdes kraftfulla åtgärder föratt stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden, bl. a, genomsysselsättningspolitiken. Vad gällde verksamheten inom lantbruks- ochskogsvårdsorganisationerna hade speciella beslut i hithörande frågor intetagits men självfallet hade ifrågavarande myndigheter att iaktta derekommendationer som allmänt utfärdats beträffande statlig verksamhet ochmyndighetsutövning i vad avsåg jämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottetfäste uppmärksamheten på att regeringen efter föredragning av statsrådetGradin, som i denna fråga samrått med jordbruksministern, i förra åretsbudgetproposition i anslutning till jämställdhetskommitténs behandladesynpunkter framhöll betydelsen av att lantbruksnämnder och skogsvårdsstyrelserägnade särskild upp--märksamhet åt möjligheterna att skapa sysselsättning förkvinnor. Med hänsyn till det anförda fann utskottet att syftet medmotionsyrkandet torde bli tillgodosett utan något särskilt initiativ frånriksdagens sida. Utskottet vill ånyo understryka de synpunkter utskottetförra året framförde vid behandlingen av motsvarande ärende. I samband härmedförtjänar nämnas att regeringen uppdrog åt länsstyrelsernaatt i samverkan med länsskolnämnderna och länsarbetsnämnderna redovisa programför att stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden och iutbildningsväsendet. Programmet skall redovisas till regeringen senast den 31oktober 1985. Motionen bör mot angiven bakgrund kunna lämnas utan riksdagensytterligare åtgärd. I motion 2604 av m.fl, (c) riktas kritik motregeringens sätt att på en rad punkter överföra kostnader från staten till denenskilde jordbrukaren. Avgiftsfinansiering av rådgivning, veterinärbesök ochlån är några exempel på regeringens förslag. JoU1984/85:25 8 ger regeringen till känna vad i motionen anförts angåendeavgiftsfinansieringen. Utskottet vill med anledning härav anföra följande: budget präglas av denåterhållsamhet som det samhällsekonomiska och statsfinansiella läget kräver.Det begränsade resursutrymmet har gjort det nödvändigt att med stor noggrannhetpröva också de mest angelägna behoven. Flertalet myndigheter inom departementetsverksamhetsområde föreslås få sina anslag beräknade enligt det s. k.huvudförslaget. I vissa fall beräknas myndigheterna kunna täcka ökade kostnadergenom i första hand en ökning av kostnadstäckningen i avgiftsbe-lagdverksamhet. Omprioriteringar av disponibla resurser föreslås också främst påskogsbrukets och naturvårdens områden. Den avgiftsbeläggning som motionärerna särskilt angeravser områden som varit föremål för prövning ochdär den valda finansieringsformen inte föranlett någon erinran från riksdagenssida. Motion 2604 (c) avstyrks därför i förevarande del (yrkande 3). 1. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:2168 yrkande 9 tillLantbruksstyrelsen för /86 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffande utbildning avklövvårdare attriksdagen lämnar motion 1984/85:361 utan ytterligare åtgärd, 3. beträffanderennäringsadministrationens lokalisering attriksdagen lämnar motion 1984/85:2045 utan ytterligare åtgärd, 4. beträffandekvinnosysselsättning i glesbygd attriksdagen lämnar motion 1984/85:2317 utan ytterligare åtgärd, attriksdagen avslår motion 1984/85:2604 yrkande 3. Markförvärv för jordbrukets rationalisering. Regeringenhar under punkt B 4 (s. 21-23) föreslagit att 1, medge att lantbruksstyrelsen för /86 fårdisponera en rörlig kredit av . 2. till Markförvärv för jordbrukets rationalisering /86 anvisa ett reservationsanslag av . I mofion 1984/85:2168 av BengtWesterberg m. fl. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 8), att riksdagenhos regeringen begär uppdrag till jordfonden angående markförsäljning på ca 50milj. I motion 1984/85:2604 av EinarLarsson m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att riksdagenbeslutar att medge att lantbruksstyrelsen för förvärv av viss skogsmark underår 1985 får disponera en rörlig kredit av JoU1984/85:25 9 i och enrörlig kredit av . Under detta anslag anvisas medeltill jordfonden. Fonden används för att finansiera lantbruksnämndernas köp avmark i samband med yttre rationalisering inom jordbruk och skogsbruk.Nämndernas inköps- och försäljningsverksamhet har stor betydelse förjordbrukets rationalisering. Fonden uppgår f. n. till närmare 370 milj. kr.Lantbruksstyrelsen disponerar dessutom en rörlig kredit i riksgäldskontoretintill 25 milj. kr. t. o. m. Härutöver har till lantbruksstyrelsens förfogande ställtsen särskild rörlig kredit för större förvärv av mark som utbjudits tillförsäljning huvudsakligen från olika skogsföretag (prop. 1978/79:101, JoU1978/79:17, rskr 1978/ 79:166). För innevarande budgetår uppgår krediten till75 milj. kr. Den skall enligt beslut successivt avvecklas (prop.1982/83:100 bil. 11, JoU 1982/83:24, rskr 1982/83:204). Krediten bör enligtpropositionen upphöra i och med utgången av /85. Utskottet harinte någon invändning häremot. Som anförs i propositionen kan det vidnyssnämnda tidpunkt kvarstå viss osåld mark från ifrågavarande markinköp,varför ett visst behov av en rörlig kredit kan föreligga även under nästabudgetår. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag attlantbruksstyrelsen får disponera den rörliga krediten på 25 milj. kr. ävenunder /86. Denna kredit bör sedan upphöra. Vad här anförtsinnebär att utskottet inte biträder det i centerparfiets kommittémotion 2604 avEinar m.fl. framlagda förslaget om att kreditramen bör uppgåtill 100 milj. kr. 1986 till 50 milj. kr. Motionenavstyrks alltså i denna del (yrkande 1). Enligt partimotion 2168 av m.fl. (fp) bör det vara möjligtatt minska jordfondens tillgångar med ca 50 milj. kr. En utförsäljning av markfrån jordfonden motsvarande detta värde bör därför ske. Motionärerna hänvisari sammanhanget till vissa i mofionen förordade förändringar ijordförvärvslagen, innebärande bättre villkor för deltidsjordbruk, m.m. Som framhålls i propositionen är lantbruksnämndernasinköps- och försäljningsverksamhet, vilken sker med anlitande av jordfonden, avbetydelse för jordbrukets rationalisering. Lantbruksstyrelsen redovisar i sinanslagsframställning att omsättningen på fastighetsmarknaden under de senasteåren har ökat och f. n. är hög. Detta återspeglas i såväl antalet ansökningarom jordförvärvstillstånd som antalet till lantbruksnämnderna hembjudnafastigheter av betydelse för strukturrationalisering. Kravet på jordfondsmedelkommer därför att vara ökande. Utskottet finner mot bl. a. angiven bakgrundinte skäl biträda föreliggande motionsförslag, som därför avstyrks (yrkande 8). Anslagetbör för nästa budgetår i överensstämmelse med regeringens JoU1984/85:25 10 förslag föras upp med . Propositionen föranleder iövrigt inte någon erinran från utskottets sida. 1. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:2604 yrkande 1 medger attlantbruksstyrelsen för /86 får disponera en rörlig kredit av . 2. beträffande utförsäljning av mark attriksdagen avslår motion 1984/85:2168 yrkande 8, 3. att tillMarkförvärv för jordbrukels rationalisering för /86 anvisar ett reservationsanslag av . Täckande av förluster på grund av statligkreditgaranti. Regeringen har under punkt B 5 (s. 23-26) föreslagit riksdagenatt 1. godkänna vad ipropositionen anförts om avveckling av stödformen lån med uppskjuten ränta. 2. fastställa enram för statlig kreditgaranti för lån till jordbrukets rationalisering m.m.,trädgårdsnäringens rationalisering m.m. och rennäringens rationalisering in.m. av 4 000 milj. 3. till Täckandeav förluster på grund av statlig kreditgaranti för /86 anvisaett förslagsanslag av . I motion 1984/85:2033 av EinarLarsson m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att riksdagenbeslutar att i motionen nämnd avgift på kreditgarantilånen avvecklas. I motion 1984/85:2604 av EinarLarsson m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 2 och 4), 2. att som sin mening beslutar attkreditgarantiavgift skall för kreditgaranfier tilljordbruk och fiske, 4. att ger regeringen till känna vad som anförtsom lån med uppskjuten ränta.