bet · G801KU35 · 1984-12-31 00:00:00 — : En ofta förekommande fråga frånjournalisterna var huruvida vi skulle återuppta besöksutbudet med Sovjetunioneni full skala, och svaret på den frågan var : Det är inte någotbeslutat i den saken, det får vi se. Såvitt jag minns blandade sig inteWretborn i just diskussionen om besöksutbudet. : Vem var det som använde ordet"valtaktik"? : Jag kan inte verifiera om frågan huruvida dettavar en valtaktisk fråga eller inte kom från journalisterna - om det varjournalisterna som öppnade det hela eller inte. Däremot kan jag bekräfta attdet förekom en diskussion vid middagsbordet, hastigt, kanske raljerande, kringdetta. : Det skulle alltså i så fall ha varit kringmiddagsbordet? : Allt skedde kring middagsbordet. : Jag trodde att diskussionen om ubåtarnaskedde vid kaffebordet. : Ja, först var det ett middagsbord och sedanett kaffebord. KU1984/85:35 243 : Har i anledning av denna s.k.affär haft någon kontakt med medgästerna efter middagen? : Ja, det har jag haft. Jag vill nämna enviktig sak, nämligen att journalisterna inte har kontrollerat uppgifterna hosutrikesledningen i efterhand. De har inte underställt utrikesledningen sinatexter för verifiering innan de publicerades. : Någon av dem påstår att han ringt ochfrågat om han kunde publicera. : hävdade att detsom han sade kunde citeras. Detta frågade om efter middagen. Hanfrågade om den regeln gällde, och han fick ett jakande svar av mig på denpunkten. På samma sätt talade jag med från TT om den saken. Detvar egentiigen klart . : Hade varit i kontakt medLennart innan detta jakande svar lämnades? : , jag låg sjuk i mitt hem de två dagarsom var aktuella för en eventuell kontroll och check, som aldrig kom, så jagvar inte i kontakt med utrikesministern. Men det har aldrig varit någontveksamhet på denna punkt. : Jag fick svaret att ni haft kontakterefteråt med dem som deltog i middagen. Vad har sagts vid de kontakterna? : Det har varit en allmän diskussion om vadsom förevarit. Väsentligen diskuterade jag med journalisterna dearbetsmöjligheter som råder för journalister i . : Har ni talat om deras artiklar eftermiddagen? Jag analyserade inte utrikesministernsbudskap. Samtalet med mig utgjorde ingen kontroll av det utrikespolitiskaresonemanget. : Det var alltså det samtal som fördes när Dulåg sjuk hemma i sängen. Min fråga går ut på om Du sedan det hela varpublicerat har haft några kontakter med någon av dem som skrev artiklarna? : Ja, jag talar ständigt med journalisterinkl. dessa journalister, och vi har efter publiceringen diskuterat det somskrevs. Detta anser jag naturligt. Svar: Ja, jag har talat med dem ofta. Äö/-/» y4/!/'/fl« : Ja, vi har talat om det allmänt, men då varju diskussionen i full swing på ett högre plan. KU1984/85:35 244 : På vilket sätt skedde dokumentationenfrån journalisternas sida under middagen? Gjordes anteckningar vid vissatillfällen? : Ja, anteckningar gjordes i någon mån. : Vid vilka tillfällen? Gjordesanteckningar fortlöpande under hela middagen? : , inte under hela middagen. Som jagredan sagt var det bara som diskussionen handlade omutrikespolitik. Resten av tiden diskuterades pressarbetet och hur det skullekunna förbättras. Den sista halvtimmen fördes vissa anteckningar. Jag kan inteverifiera hur omfattande de var. : Det var alltså efter det att man brutitupp från middagen? I vilken omfattning kan man påstå att de journalister somvar närvarande är tränade i källkritisk granskning och har ambitioner tillsådan? : Det tror jag är en åsiktsfråga som jag villavstå från att svara på. : Jag vill påstå att utrikesministerndäremot är mycket väl tränad i källkritisk granskning från sin tidigareverksamhet. : Gjordes det någon form av anteckningar frånde närvarande UD-tjänstemännens sida under middagen? : Finns det någon i efterhand inomutrikesdepartementet upprättad samtalspromemoria om vad som hänt? : , inte såvitt jag vet. : Vem började tala om ubåtar? : Ja, det var journalisterna som villeanvända tillfället när man ändå satt tillsammans. Man sade så här: Skall viändå inte tala litet utrikespolitik, när vi i har talat om andrasaker? : Vi kan notera att i denna s.k. affärstår ord mot ord. Vi kan ställa oss frågan: Vad har man lärt sig av dennahändelse? En del journahster har uttalat att vad de har lärt sig är att de ifortsättningen skall hålla sig väl dokumenterade med hjälp av bandspelare. Detkan kännas litet konstigt att sitta med en bandspelare vid en middag. - Vad harUD lärt sig? Har ni förut haft någon form av bandinspelning vid intervjuer ochpresskonferenser? Kommer ni att använda er av den metoden i fortsättningen? : är nästan en informationspolitiskfråga. Som presstjänsteman menar jag att det inte är möjligt att ha en brainformation med en sådan ständig kontroll att förtroendet slits ned. Man måstekunna tala med KU1984/85:35 245 varandra utan bandspelare och ändå ge god information. Detär inte rimligt att allting skall föras med en fullständig idiotkontroll. Vimåste ha en bättre informationspolitik, bättre presskontakter än så. BertU Fiskesjö: Jag skulle vilja anknyta till det som vivar inne på från början, nämligen förhållandet mellan UD och massmedia. NärLennart var här hos utskottet fick vi den uppfattningen, och denverifieras av protokollet, att man skulle ha en mycket strikt ordning på UD.Alla journalister skulle få samma information, och det skulle inte finnas någrasidokanaler. Jag föreställer mig att man vid de flesta myndigheter dels har denmera officiösa informationen, dels umgås sedan nyhetsfolk ständigt och jämt,eller i varje fall vid lämpliga tillfällen, med tjänstemän och personal ochställer frågor. På det sättet får journalister en viss information. Inom ganskavida områden är detta legaliserat enligt den svenska tryckfrihetsförordningen.Man kan inte efterforska vem som gett ett meddelande - vi har något som kallasmeddelarskydd. Jag skulle vilja fråga Dig hur Du ser på dessa informella ochicke arrangerade kontakter mellan press och tjänstemän vid UD. Är det något somfortfarande är tillåtet, eller har ni skurit av sådana möjligheter? : På den punkten ber jag att få hänvisa tillutrikesministerns uttalande. Han har vid en hearing här införkonstitutionsutskottet redovisat den ordning som anses skall gälla. BertU Fiskesjö: Delar Du utrikesministerns uppfattning omden restriktivitet som han har gett uttryck för? : Jag ber att få avstå från att kommenteraden frågan. Jag arbetar för att ge en god information på bästa sätt av det somryms inom ramen för de sekretessbestämmelser .som gäller, men jag ber att fåhänvisa till utrikesministerns uttalande. Ordföranden: får härmed betraktas somavslutad, och jag ber att få tacka Dig, , för Din medverkan. Duhar på ett värdefullt sätt kompletterat vår skriftliga dokumentation. Jag skulle vilja ta upp en policyfråga med tanke på denpressbevakning som finns i alla sådana här sammanhang. Jag tycker att det ärnödvändigt när det gäller dessa utfrågningar att det inte uppstår storainformationsläckor från utskottet. När det gäller de principiella frågorna, därvi inte utfrågar politiker, är vi också angelägna om detta. Vice ordförandenoch jag har kommit överens om den saken. Dock skulle det också vara värdefulltatt den som har blivit utfrågad bara nämner de frågeställningar som har tagitsupp men inte utanför utskottet lämnar några versioner. Det är bättre att vi fårdet här i ett sammanhang. Jag hoppas att vi kan vara överens om den saken. KU 1984/85:35 248 Bilaga B 1 a \ Inkl. 139 författningar som kungjorts i någon annanförfaitningssamlin än SFS. "Inkl. 2 346 nådeärenden. Ärendensom inte har offentliggjorts. KU 1984/85:35 249 Bilaga B I b 5 Regleringsbrevsamt anslags-och bidrags- 7 Besvursärenden S Dispens- och -}->-) 1 02(1 253 435398 408 1 668 .30(1 53 3 723 810 1 334 1 272 1 573 2609 1 816 1 410 2 375 1 447 1 094 1 258 20 741 Inkl. 92 förfatlningar somkungjorts i någon annan författningssamling an SFS. t Inkl. 2 242 nådeärenden. ' Ärenden som inle har offentliggjorts. KU1984/85:35 251 PM angående organisation ocharbetsformer 1. Inledning................................................................... 252 Under åren1965-1984 genomförda organisatoriska förändringar 253 KU:s tidigaregranskning........................................... ... 253 Översiktligbeskrivning av den nuvarande organisationen 256 5.1 Allmänt....................................................................... ... 256 5.2 Förvaltningskontorets uppgifter ochorganisation .. ... 258 6.1 Allmänt...................................................................... ... 259 6.2 Regler för gemensam beredning............................... ... 259 6.3 Statsrådsberedningen.............................................. 261 6.4 ............................................... ... 263 6.5 ................................................ ... 264 Pågåendeöversyn av arbetsformer 264 Budgetarbetet .......................................................... ... 266 8.1 Kritiken mot formerna förbudgetarbetet................... 266 8.2 Kortfattad beskrivning avbudgetprocessen............. ... 267 8.3 Förändringari budgetarbetet..................................... 268 Personalutvecklingeninom departementen............. ... 272 9.1 Vissa statistiska uppgifter......................................... 272 9.2 Pågående översyn av personalbehovet................... ... 273 Departementensinformationsverksamhet .............. .... 276 KU1984/85:35 252 KU har i sin årligagranskningsverksamhet fortlöpande följt utvecklingen av regeringskanslietsorganisation och arbetsformer. KU har även gjort meraingående undersökningar av de organisatoriska förhållandena inomregeringskansliet. Senast en sådan större undersökning företogs var vid 1974års granskning (KU 1974:22). I samband med innevarande års granskning harutskottet ånyo tagit upp vissa frågor angående arbetsformerna inomregeringskansliet till en närmare undersökning. Bakgrunden härtill är bl. a.att det i olika sammanhang framförts viss kritik när det gäller formerna förbudgetarbetet samt att det både inom och iutredningssammanhang pågår arbeten som kommer att medföra förändringar iregeringskansliets arbetsformer. Liksom vid granskning omfattas inte UDav den företagna undersökningen. I denna PM lämnas inledningsvis kortfattade redogörelserför genomförda organisatoriska förändringar inomregeringskansliet samt för gällande regler på området och förregeringskansliets nuvarande organisation. Vidare beskrivs hur samordningen avarbetet inom sker. Därefter redogörs för den översyn avregeringskansliets arbetsformer som bedrivs inomcivildepartementet samt för budgetarbetet och pågående förändringar av detta.Avslutningsvis redogörs för vissa personalpolitiska frågor och för delegerings-och informationsverksamheten. Till grund för promemorian har legat bl. a. vissa inomregeringskansliet upprättade promemorior samt utfrågningar som ägt rum införutskottet med statssekreteraren i ochexpeditionschefen i samma departement , ordföranden iverksledningskommittén , statssekreteraren i statsrådsberedningenUlf och tidigare rättschefen i statsrådsberedningen samtstatssekreteraren i . 17 kap. 1 § RF stadgas att ettregeringskansli skall finnas för beredning av regeringsärendena. I detta skallingå departement för skilda verksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendenamellan departementen. Statsministern utser bland statsråden chefer fördepartementen. 1 departementsförordningen (1982:1177, omtryckt i SFS1985:26) finns närmare föreskrifter om departementens organisation. I en bilagatill förordningen anges fördelningen av förvaltnings- och lagstiftningsärendenmellan departementen. 1 förordningen (1983:688) med instruktion för regeringensförvaltningskontor regleras förvaltningskontorets uppgifter. KU1984/85:35 253 Grunden för den nuvarande internaorganisationen av lades i samband med en departementsreformår 1965. utvecklades en normalorganisation som i sinahuvuddrag fortfarande gäller. Departementens antal var då elva. därefter fram företogs varjeår utom omflyttningar av ärenden mellan departementen av varierandeomfattning. tillkom ytterligare ett departement, industridepartementet. ökades departementsantalet från12 till 13. Två av de tidigare departementen, inrikes- och civildepartementen,upphörde medan tre nya departement inrättades, arbetsmarknads-, bostads- ochkommundepartementen. Efter den borgerliga regeringens tillträde hösten 1976ändrades departementsorganisationen genom att delades uppi två departement, ekonomidepartementet och budgetdepartementet. Detta föranleddeäven omfördelningar av ärenden mellan departementen. Förändringar avärendefördelningen skedde även i anslutning till regeringsskiftena åren 1978,1979 och 1981. Efter regeringsskiftet var de organisatoriskaförändringarna av mer omfattande slag. inrättades såledesett finansdepartement och ett civildepartement. upphörde ekonomi-,budget-, handels- och kommundepartementen. Detta medförde bi. a. att tillfinansdepartementet överfördes i stort sett samtliga ärenden som tidigarelegat på ekonomidepartementet. Även en stor del av det tidigarebudgetdepartementets uppgifter överfördes till . Tillcivildepartementet fördes bl. a. huvuddelen av kommundepartementets uppgiftersamt från budgetdepartementet bl. a. frågor som rör rationalisering (inkl. ADB)och revision inom statsförvaltningen, frågor om arbets- och anställningsvillkori offentliga anställningar samt personaladministrativa och personalpolitiskafrågor för statligt anställda. ärenden gick delvis tillfinansdepartementet. Utrikeshandelsfrågorna överfördes till utrikesdepartementetoch vissa andra ärendegrupper till resp. försvars-, utbildnings- ochindustridepartementet. Förvaltningskontoret är ett gemensamt förvaltnings- ocharbetsgivarorgan för frågor som enbart rör statsrådsberedningen, departementen,utrikesrepresentationen. förvaltningskontoret eller kommittéerna. 4, KU:s tidigare granskning I samband med 1967 årsgranskningsarbete företog KU en undersökning av vissa administrativaförhållanden inom statsdepartementen (KU 1967:34). Undersökningen gällde bl. a.ärendefördelningen mellan olika departement, personalutvecklingen inom departementenoch decentralise- KU1984/85:35 254 granskning återkom utskottettill dessa frågor, bl. a. mot bakgrund av den ändring avdepartementsindelningen som då genomförts (KU 1974:22). Till grund förgranskningen låg en inom utskottets kansli upprättad promemoria. 1 dennaredovisades resultatet från ett antal intervjuer med expeditionscheferna i deolika departementen. Därvid togs en rad frågor upp om de organisatoriskaförhållandena och arbetsformerna inom departementen. med intervjuernagjordes en insamling av uppgifter angående arbetsfördelningen inomdepartementen. Promemorian var avsedd att ge en komplett bild avarbetsfördelningen i kanslihuset per . Undersökningenomfattade statsrådsberedningen och samtliga departement utomutrikesdepartementet. Med anledning av den företagna granskningen uttalade ettenigt KU bl. Vad gäller personalutvecklingenvisar undersökningen att antalet anställda ökat kraftigt . Från 1956till innevarande år rör sig ökningen om . Den största delen av dennaökning hänför sig eller i praktiken i samband medgenomförandet av den betydelsefulla departementsreform som beslutades ochpå vilken den inre departementsorganisationen i allt väsentligt fortfarandevilar. Antalet anställda uppgår till omkring 1 250personer av vilka ca 750 har handläggande uppgifter. I sistnämnda grupp ingårde s. k. sakkunniga - drygt 200 - dvs. tjänstemän som är förordnade eller tills vidare. Bland de sakkunniga finns ett mindre antalpersoner, bl. a. några riksdagsledamöter som kan betecknas som politiskarådgivare åt statsråd. Enligt utskottet visar utvecklingen beträffandedepartementspersonalen behovet av ständig anpassning till ofta förekommandeändringar beträffande arbetssituationen. 1 vissa lägen måste sålunda denordinarie organisationen för längre eller förstärkas med expertis utifrån.Det är på det området det stora antalet sakkunniga kommer in i bilden. Varjedepartement är indelat i flera organisatoriska enheter, där de s. k.planerings- och budgetsekretariaten spelaren central roll som samordnandeorgan. Det bör i sammanhanget erinras om att ett av de grundläggande motivenför den nuvarande departementsorganisationen var att åstadkomma en flexibelorganisation. a. framhölls att departementscheferna snabbt måste kunnaförskjuta tyngdpunkten i arbetet från ett område till ett annat eller ta uppett nytt område till bearbetning. Det förutsattes att vid arbetsanhopning inomett sakområde arbetskraft skulle kunna ställas till förfogande från annan enhetinom departementet. Den nu företagna undersökningen av departementsorganisationentyder enligt utskottet på att den av många skäl i och för sig önskvärdaflexibiliteten beträffande personalresurserna inte alltid kan åstadkommas. a. på den specialisering hos personalen som måste utvecklas inom deolika sakområdena. 1 princip torde det förhålla sig så att varje sakenhetarbetar självständigt personalmässigt och att omflyttning av den handläggandepersonalen förekommer tämligen sällan. Vad nu sagts gäller de tjänstemän somförvärvat denna specialisering. Beträffande däremot nyanställd yngre personalförsöker man i görligaste mån att bereda tillfälle till cirkulation mellanolika avdelningar i syfte att vederbörande tjänstemän skall få en så brederfarenhet av departementets verksamhet som möjligt. KU1984/85:35 255 En annan iakttagelse utskottetgjort är att man synes ha kommit till rätta med den ojämnhet iarbetsbelastningen som utmärkte den tidigare departementsorganisationen medstatssekreterare och expeditionschefsavdelning. Till detta torde ha bidragitatt budgetfrågorna, som i stor utsträckning handläggs inom de olikasakenheterna, mer och mer kommit att bli ett helårsarbete som inleds medutarbetandet av statsverkspropositionen för att följas av arbetetmed särpropositioner under vinter- och vårmånaderna och därefter medregleringsbreven . Vad gäller departementstjänstemännens medverkan i detoffentliga utredningsväsendet visar undersökningen att vid ingång vardepartementen representerade - med ledamöter, experter eller sekreterare - idrygt av de utredningar och kommittéer som redovisas iriksdagsberättelsen. Att en så betydande departementsrepresentation förekommeri utredningarna förklaras bl. a. av det förhållandet attdepartementstjänstemän ofta besitter sådan särskild sakkunskap, t. ex.ekonomisk eller juridisk, som utredningen behöver för att kunna fullgöra sittuppdrag. Dessutom underlättas genom denna representation de kontakter somnaturligen måste förekomma mellan vederbörande departement och utredning. Inom statsrådsberedningen pågår fortlöpande arbetebeträffande frågor om decentralisering av beslutanderätt från Kungl. Maj:t tillunderlydande myndigheter. bedrevs detta arbete av departementsutredningenvars förslag resulterat i att en rad ärendegrupper motsvarande ca 7 700konseljärenden decentraliserats. Statsrådsberedningens verksamhet pådetta område innefattar bl. a. uppföljning av propositions- och författningsarbetetinom kanslihuset i syfte att undersöka möjligheterna att läggabeslutsfunktioner på underlydande myndigheter med att förslaggenomförs. Vidare undersöks inom de olika departementen vilka regeringsärendensom kan decentraliseras. I likhet med vad utskottet uttalat i samband med tidigaregranskningar av hithörande frågor anser utskottet att det är av värde om mangenom ytterligare decentraliseringsåtgärder kan åstadkomma en minskning avärendemängden hos Kungl. Utskottet förutsätter emellertid att frågor omdecentralisering av ärenden av större vikt även i fortsättningen underställsriksdagens prövning. Utskottet har särskilt uppmärksammatdepartementens informationsåtgärder. Den nu företagna undersökningen visar attdessa frågor ägnas stort intresse från departementens sida. I de olikadepartementen finns sålunda särskilda informationssekreterare som på heltidarbetar med dessa frågor, t. ex. utarbetande av pressmeddelanden och annatinformationsmaterial. Det förekommer att departementen regelbundet utgersärskilda informationstidskrifter, exempelvis "Aktuellt i handelspolitiken"som utkommer en gång . I en särskild publikation, "Sverigesöverenskommelser med främmande makter", redovisas överenskommelser medandra länder. I sammanhanget bör även nämnas tidskriften* som är ett centralt informationsblad för helakanslihuset. Där redovisas bl. a. utredningsdirektiv, utredningar ochdepartementspromemorior i sammanfattning eller notisform, materialet i Svenskförfattningssamling samt uppgifter om propositioner till och andrariksdagsärenden. Enligt utskottet är de nu berörda informationsinsatsernaav stort värde. Däremot har undersökningen gett vid handen att man ännu intefått till stånd publicering av konseljbeslut i förvaltningsärenden enligtriktlinjer som tidigare utarbetats av statsrådsberedningen och vilka utskotteti samband * ersatt av Från Riksdag & Departemeni (seavsnitt 11). KU1984/85:35 256 med sin granskning bl. a. uttalat sinanslutning till. Utskottet erinrade då om att inom justitiedepartementethade utarbetats en promemoria med vissa synpunkter och förslag angående denstatliga publiceringen av rättsfall från de allmänna förvaltningsdomstolarnaoch Kungl. Utskottet vill ånyo framhålla att olika vägar bör prövas föratt uppnå en lämplig ordning för publicering av principiellt viktigakonseljbeslut i förvaltningsärenden. Den kommunikation med som förekommer i sambandmed interpellationer och enkla frågor utgör en icke oväsentlig del av regeringskanslietsverksamhet. Av undersökningen framgår att antalet sådana ärenden de senasteåren rört sig om mellan 500 och 600 . Beredningen av dessa ärenden kräversärskilda insatser och kan i vissa lägen skapa svårigheter inte minst när detgäller enkla frågor som normalt skall besvaras inom . Fördelningen avinterpellationer och enkla frågor mellan de olika departementen är naturligenofta beroende av dagspolitiska händelser. Härvidlag föreligger sålunda storavariationer år . Utskottet har granskat även ett antal andra frågor som hörsamman med departementsarbetet, t. ex. diarieföring av ärenden, vissasekretessfrågor, remissbehandling av vissa besvärsärenden och utgivningen avSvensk författningssamling. Dessa frågor behandlas i andra sammanhang i dettabetänkande. Avslutningsvis vill utskottet uttala att den företagnadepartementsundersökningen har gett vid handen att de riktlinjer förorganisation och arbetsformer inom statsdepartementen som drogs upp i sambandmed departementsreform i allt väsentligt följts. Granskning av mer begränsadomfattning av organisation har redovisats av KU även ibetänkandena KU 1975:12, 1976/77:44, 1977/78:35, 1978/79:30, 1979/80:50,1980/81:25, 1981/82:35 och 1982/83:30. Översiktlig beskrivning av den nuvarande organisationen Grunddragen i regeringskanslietsorganisation i 9-13 §§ departementsförordningen. Som framgått av dentidigare redogörelsen under avsnitt 3 består för närvarandeav statsrådsberedningen och 12 departement, nämligen: Vidare ingår förvaltningskontoret i . Som påpekats tidigare lades grunden för den nuvarandeinterna organisationen i i samband med 1965 årsdepartementsreform. Den då fastlagda normalorganisationen gäller i stortfortfarande och framgår av nedanstående figur. gäller inte för UD, vars organisationinte behandlas i det följande. Föreskrifter om UD;s organisation finns iförordningen (1982:1282) med instruktion för . DEPARTEMENTSCHEF Chefstjänstemän: StatssekreterareExpeditionschef Till chefstjänstemännen räknas ävenplaneringscheferna i finans-, industri-och civildepartementen och budgetchefeni . Indelningen i sakområden bestäms av departementet. 1departementen finns i övrigt personal enligt beslut som regeringen ellerdepartementen meddelar. I alla departement utom finns ettplanerings- och budgetsekretariat. Rättssekreteriat finns i alla departementutom justitie- 17 1984/85. KU1984/85:35 258 De flesta departementen hardessutom ett internationellt sekreteriat.