bet · G801SkU2 · 1984-12-31 00:00:00 — rrred krav på att lillskoltel.skall återbetalas när bolaget får fritt egetkapital tillgängligt för sådant ändamål. I motion 1462 tar m. fl. (fp, m, c) upp fråganhur återbetalning av villkoral aklieägarlillskotl skall behandlas iskattehänseende. Motionärerna anser det normala vara att en sådanåterbetalning behandlas som amortering på skuld och inte - vilket skett i ettav regeringsrätten avgjort förhandsbesked - som utdelning. Enligt utskottets mening är den nu aktuella frågan av denbeskaffenheten alt den i första hand bör aygöras ay dornslol. Som motionärernaframhållit torde förhållandena i del ay regeringsrätten avgjordaförhandsbeskedsärendet knappast ha varit sådana att det kan anses generelltutslagsgivande i fråga om alla fall av renodlade aklieägarlillskoll. Med hänsynhärtill anser ulskotlel sig inte kunna biträda yrkandet i motionen. Gotlgörelse från enpersonalstiftelse eller eri pensionsstiftelse utgör skattepliktig inkomst förarbetsgivaren, om han erhållit avdrag för avsättning till stiftelsen.Gotlgörelse räknas däremot inte som intäkt till den del den utgått ur medel somavsatts till stiftelsen utan alt arbetsgivaren fåll avdrag vid laxeringen. För en personalstiftelse gäller att gotlgörelse i förstahand anses ske av beskattade medel. Samma regler gäller i fråga om av tappningav konto Avsatt till pensioner. I fråga om pensionsstiftelse gäller däremot altgotlgörelse ur stiftelsen i första hand anses utgå ur medel för vilkaarbetsgivaren erhållit avdrag vid avsättningen, dvs. ur tidigare obeskattademedel. Först då sådana medel inte längre finns, anses gotlgörelse ha tagits ur SkU1984/85:2 21 beskattade medel och goltgörelsen blir då ickeskattepliktig. () framhåller i motion 594 all rationellaskäl saknas för en ordning som innebär att gotlgörelse ur pensionsstiftelseblir skattepliktig intäkt, även om i stiftelsen skulle finnas tidigarebeskattade medel. Hon anser att samma regler bör gälla i fråga om gotlgörelseur såväl pensions- och personalstiftelse som vid avtappning från konto Avsatt tillpensioner och åberopar till stöd för denna uppfattning all den nuvarandeordningen kan medföra likviditelsproblem för arbetsgivarna och försvårataxeringskon-irollen. Bestänimelserna om gotlgörelse ur pensionsstiftelsetillkom i samband med den begränsning av rätlen till avdrag för avsättning tillsådan stiftelse som beslutade och som gällt fr. o. m.1977 års taxering. Syftet med de nya reglerna torde främst ha varit attmotverka sådan avsättning av medel som går utöver vad som erfordras för atttäcka pension enligt plan och för vilken arbetsgivaren således inte ärberättigad till avdrag. Mot den gällande ordningen kan enligt utskottets meningknappast riktas några principiella invändningar i sak. Vissa frågor angående avdrag vid inkomsttaxering förkostnader för tryggande av anställds pensionering är föremål för övervägandeninom utredningen om beskattning av tjänstepensioner; Denna har till uppgift atti sitt fortsatta arbete bl. a. utreda problemet med;avlappning av överskottsmedelpå konto och i stiftelse. Enligt utskottels mening kan del förutsättas attutredningen därvid också kommer alt undersöka i vad mån nuvarande regler omgotlgörelse ur pensionsstiftelse är förenade med sådana olägenheter som påtalasi motionen. Någon åtgärd med anledning av motionen är enligt utskottets meningdärför inte påkallad, och utskottet avstyrker således bifall till den. Avgiftsfritt belopp för egenföretagare linkomstslagel tjänst gäller fr. o.m. taxering ett schablonavdrag. Avdraget är maximerat till 1 000 kr.dock högst av tjänsteintäkten. Rätt till schablonavdrag föreligger iprincip bara då inkomsten härrör från utfört arbete. 1 motionerna 1129 och 1457 båda av rn.fl. (c) yrkas all hos regeringen begär förslag om införande av ettavgiftsfritt belopp i botten av egenföretagarinkomst. Som motiv härför åberoparmotionärerna att den som är egenföretagare och inte har ijänsteinläkleröverstigande . saknar möjlighet att fullt ul utnyttja schablonavdraget.Genom all exempelvis befria inkomster . från löneavgiften på2 %. skulle man enligt motionärernas mening ge egenföretagarna motsvarandeskattelättnad som löntagarna erhållit genom schablonavdraget. Av den inledningsvis lämnade redogörelsen (jfr. s. 16 fovan) framgår att förelagsskattekommittén i ett avlämnatdelbetänkande lagt fram SkU1984/85:2 22 förslag om en modell för beskattning av enskilt bedrivennäringsverksamhet, som innebär en skattemässig uppdelning av årsresultatet avsådan verksamhet i en företagsdel (inkomst av näringsverksamhet) och enpersondel (inkomst av eget företag). Del som näringsidkaren tillgodogör sig avvinstmedel kan enligt förslaget närmast jämföras med de löneuttag som enhuvudaktieägare gör från ell fåmansaktiebolag och del är denna "inkomst aveget förelag" som enligt förslaget skall utgöra underlag för uttag avegenavgifter. Av del anförda framgår all inkomst av eget förelag enligtkommittén närmast bör jämföras med ett löneuttag. Om beskattningen avegenföretagare skall ske enligt en sådan modell måste enligt utskottets meningockså frågor om ett schablonavdrag från inkomst av eget företag komma attaktualiseras. 1 avvaktan på det slutliga resultatet avföretagsskallekommitténs arbete är utskottet inte berett tillstyrka motionerna1129 och 1457 såvitt nu är i fråga. 1 några motioner las upp frågor omskattefri fondavsättning. Sålunda begär - i syfte att stimulera nyföretagande -och (båda m) i motion 559 att som sinmening ger regeringen till känna, all sparkapital som avsätts förförelagsetablering skall vara skattefritt. Ett liknandeyrkande framställs i motion 1470 av och (bådam). De anser alt avsättning till s. k. nyetableringskonlon bör hänföras tillavdragsgill kostnad i förvärvskälla och begär en utredning om införande avsådana konton. Motionärerna bakom motion 305, och (båda c), anser att vissa s. k. fria yrkesutövare - motionärerna nämner bl. a.professionella idrottsmän, uppfinnare och andra med ojämna inkomster - bör hamöjlighet att göra skattefria avsättningar till s. k. trygghetsfonder för altpå så sätt kunna fördela sina inkomster jämnare i tiden. Frågan om rätt till avdrag för fysisk person för kostnadernedlagda innan rörelse i KL:s rnening uppkommit har varit föremål föröverväganden av såväl företagsskatleberedningen som kullurskaltekommiltén.Sistnämnda kommitté föreslog i ell framlagt belänkande (SOU1983:53) införande av generella bestämmelser om en sådan avdragsrätt iinkomstslaget rörelse. Enligt vad utskottet inhämtat är frågan om avsättning tilletableringskon-lori också föremål för överväganden inomföretagsskaltekommiltén. I avvaktan på resultatet av pågående och redanslutfört utredningsarbete avstyrker utskottet motionerna 559 och 1470.Utskottet anser sig inte heller kunna biträda yrkandet i motion 305 omskattefri avsättning till trygghetsfonder. De problem som aktualiseras i dennamotion bör man enligt utskottets SkU1984/85:2 23 mening inte minst av administrativa skäl söka lösa påannat sätt än genom införande av en rätt till skattefria fondavsättningar. I parlimoiionerna 1129 och 1457från c upprepas ett yrkande från förra avseende egenföretagarespensionsförsäkringspremier. Yrkandet går ut på att den som driver rörelse ellerjordbruk utan förmedling av aktiebolag eller ekonomisk förening skalljämställas med anställd i bolaget eller föreningen när del gäller kostnadernaför egen pensionering. Egenföretagaren får göra avdrag förpensionsförsäkringspremier i form av allmänt avdrag. Detta medför alt helainkomsten av förvärvsverksamheten, även den del som används för att betalapremier för egenföretagarens pensionering, kommer all utgöra underlag föregenavgifter. I ell aktiebolag eller en ekonomisk förening däremot utgörbolagels kostnader för pensionering av en anställd, även om denna ärhuvudaklieägare, inte underlag för arbetsgivaravgifter. Underlaget försocialförsäkringsavgifter blir således högre för en egenföretagare än för densom bedriver verksamhet genom t. ex. ett aktiebolag. Synpunkter och yrkanden avi huvudsak samma innebörd som i båda partimolioner framförs imotionerna 1465 av och (båda c), 1485 avKenlh Skårvik m. fl. (fp, m, c) och 1502 av (). Hans Nyhage m.fl. (m, c, fp) begär i motion 1478 en utredning av frågan om möjligheterna altmedge avdrag för till s. k. kompanjonsförsäkringar. Ett motsvarandeyrkande återfinns i motion 1129; yrkandet motiveras bl. a. med att man imöjligaste mån bör motverka alt ell kompanjonsföretag måste upphöra på grund avexempelvis ett dödsfall. Vid sin behandling av motionsyrkanden avseendeegenförelaga-'res rätt till avdrag för pensionsförsäkringar framhöllskatteutskottet all frågan om en sådan avdragsrätt numera fick anses ha kommiti ell delvis annat läge till följd bl. a. av att den övre gränsen vid beräkningav ATP-avgifl slopats. Ulskotlel hänvisade också till all såväl denna fråga somfrågan om avdrag för för kompanjonsförsäkringar skulle komma att prövasav företagsskaltekommiltén och avstyrkte bifall till motioner i ämnet. biföll utskottets hemställan. Någon anledningför att nu inta en annan ståndpunkt föreligger inte. Utskottetavstyrker följaktligen bifall till i detta avsnitt behandlade motionsyrkanden. Av den inledningsvis lämnaderedogörelsen (s. 10 f ovan) framgår alt med anledriing avmotioner om en likvärdig behandling i skattehänseende av medlemsavgifter tillarbetsgivarorganisation och till fackförening av regeringen begärde enfullständig redovisning och kartlägg- SkU1984/85:2 24 ning av bl. a. de konfliktbidrag som betalas ul avarbetslagarnas och arbetsgivarnas organisationer och storleken av dessa bidragi förhållande till de sammanlagda medlemsavgifterna. Någonsådan kartläggning skedde inte. I stället beslutade på förslag av regeringen införa en begränsad skattereduktion för . Denna utgår av medlemavgifien. Underla get är maximerat till , varför reduktionen kan uppgå till högst 480kr. m. fl. (fp) begär i motion 2089 att skall föreläggas förslag i fråga om avdragsrält för arbetsgivares avgifter till . intresseförening, och m. fl. (c) begär i motion 2525 att reglerna om avdrag för medlemsavgifter till arbetsgivarorganisationer skall ses över. . . . . -avstyrkte motionsyrkanden omslopande av skattereduktion för fackföreningsavgifi. I samband därmed framhöllutskottet all den tidigare kritiserade olikheten i beskattningshänseendemellan arbetsgivarnas och arbetstagarnas medlemsavgifter fick anses ha ihuvudsak undanröjts genom den begränsade rätlen till skattereduktion förfackföreningsavgift. Utskottet vidhåller sin uppfattning i denna fråga ochfinner med hänsyn till alt den nya lagstiftningen ännu hunnit tillämpas baravid en taxering inte skäl att nu medverka till några ändrade bestämmelser ifråga om avdrag för arbetsgivares avgifter till intresseförening eller till enöversyn av de bestämmelser som reglerar denna avdragsrätt. Utskottet avstyrkerföljaktligen bifall till motion 2089 och motion 2525 i denna del. beslutade förra höstenalt-med verkan fr. o. m. - avskaffa det särskilda avdrag förkostnader för forskning och utveckling som infördes (FoU-avdraget). I tre parlimoliorier, 2032 från m, 1129 från c och 909från fp, yrkas dll FoU-avdraget återinförs. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkandenerinra om sin principiella uppfattning all samhällsstöd av olika slag i förstahand lämpligen bör utgå i form av bidrag och inte genom avdrag vidbeskattningen. har också beslutat om olika åtgärder i syfteall främja forsknings- och utvecklingsverksamhet. De skäl för all slopaFoU-avdraget som regeringen framförde och som då godtogs av enriksdagsmajoritet (jfr s. 12 ovan) äger alltjämt giltighet. Ulskotlelavstyrker således motionerna i denna del. Kostnader för representation skallanses som omkostnad i förvärvskälla endast om de har samband medverksamheten. SkU1984/85:2 25 erhållas med skäligt belopp. Utgifter för spritdrycker ochvin är dock inte i något fall avdragsgilla. Vpk återkommer i motion 1142 med ett yrkande attrepresentationsavdraget slopas. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattningatt skäliga kostnader för representation bör betraktas som driftkostnad och allde inskränkningar i avdragsrätten som gäller innebär en garanti för attdenna inte missbrukas. Utskottet avstyrker följaktligen motionen i denna del. Ekonomiskt stöd till kulturlivet () återkommer imotion 1488 med ett yrkande från /83 om införande av rätt tillavdrag för bidrag till kulturella ändamål. Svensk skatlelagstiftning saknar f.n. bestämmelser om en sådan avdragsrätt. Av den i inledningen till detta betänkande lämnaderedogörelsen (s. 13 ovan) framgår alt tidigare genomgående ställt sigpå den linjen att kulturella och liknande ändamål i första hand bör främjasgenom direkta bidrag av allmänna medel och inte genom lättnader ibeskattningen. Med hänsyn härtill och då - som utskottet tidigare framhållit -kostnader för sponsorverksamhel och liknande ofta torde kunna hänföras till vidlaxeringen avdragsgilla driftkostnader avstyrker utskottet motionen. beslutade förra höstenförlänga giltighetstiden för den lagstiftning som antog 1982 och somstadgar skyldighet för aktiebolag, ekonomiska föreningar och sparbanker medviss lägsta årsvinst att sätta in av vinsten på ell räntelöst konto iriksbanken (särskilt invesleringskonto). m. fl. (c) yrkar i motion 1129 att lagenupphävs med omedelbar verkan. Förlängningen av lagstiftningen om inbetalning på särskiltinvesterings-konto skedde i syfte alt stimulera företagens investeringar iförsta hand . Detta motiv för all förlänga lagens giltighetstidkvarstår, varför utskottet avstyrker motionen i denna del. Av den redogörelse utskottettidigare lämnat (se ovan s; 14) framgår att allmän investeringsfond får tas ianspråk för bl. a. kostnader för att främja avsättningen utomlands av varor somtillverkats här i riket. Yrkandet i motion 390 av och (båda c) att användningsområdet för fonderna bör utvidgas att avsemarknadsföring och utlandselablering är således i viss mån redan tillgodosett.Som utskottet SkU1984/85:2 26 tidigare vid upprepade tillfällen framhållit, måstebehovet av ett frisläpp av fonderna för marknadsföring i anses varabegränsat, eftersom kostnaderna för sådan marknadsföring är omedelbartavdragsgilla vid laxeringen. Svårigheten all skilja mellan kostnader förmarknadsföring i och andra kostnader för verksamheten torde också varabetydande. Ett frisläpp för all marknadsföring skulle därigenom i praktikenkunna leda till en alltför stor utvidgning av investeringsfondernasanvändningsområde. Utskottet avstyrker följaktligen motionen. och (båda fp) framhåller imotion 477 att ett företag, som träffar en överenskommelse med överstyrelsenför ekonomiskt försvar om ell avskrivningslån för en viss del av kostnaden fören ny-eller tillbyggnad eller för anskaffning av maskiner och inventarier, inte tillåls la i anspråk sin allmänna investeringsfond för resterande delav kostnaden. Medanledning härav vill utskottet upplysa om att regeringen genom beslut den 24maj i tvä fall förklarat alt förelag, som beviljats sådant lån, ärberättigat alt la i anspråk sin allmänna irivesleririgsfond för den del avutgifterna för tillbyggnad eller för avskrivning av maskiner och inventariersom inte omfattas av lånet. Någon åtgärd med anledriirig av motionen är således intepåkallad, varför utskottet avstyrker bifall till den. Vid taxeringen till kommunalinkomstskatt är den skatlskyldiges hemortskommun beskattningsort för inkomstav tjänst och av kapital. Inkomst av jordbruksfastighet och annan fastighettaxeras däremot i den kommun där fastigheten är belägen och inkomst av rörelsei regel i den kommun där rörelsen utövats från fast driftställe. Har en fastighet lämnat underskott är detta avdragsgilltunder allmänna avdrag både vid den statliga och den kommunala taxeringen - från1982 års skattereform bortses i detta sammanhang. När det gäller den kommunalataxeringen får dock underskottet bara dras av i den kommun där fastigheten ärbelägen. och (båda fp) framhåller imotion 1133 att nuvarande bestämmelser innebär att den som driver rörelse iannan kommun än hemortskommunen kan gå förlustig rätlen all vid laxeringen tillkommunal inkomstskall i sistnämnda kommun dra av underskott på en där belägenbosladsfaslighel. En sådan avdragsrält förutsätter nämligen att del finnsinkomster i hemortskommunen all kvitta underskottet mot. Motionärerna begär enlagändring som medger en likformig behandling i skattehänseende avbosladsräntor. Med i huvudsak samma motivering begär () i motion754 en översyn av reglerna om underskottsavdrag. Liknande synpunkter framförsockså i motion 2169 av SigvardPersson och (båda c), som - med angivande av olika exempel -menar alt SkU1984/85:2 27 gällande bestämmelser leder till orimliga och orättvisakonsekvenser och därför är ägnade alt styra det civilrättsliga ochprivatekonomiska agerandet på ett icke önskvärt sätt. Motionen utmynnar i ettyrkande av innebörd att reglerna om beskattning i annan-kommun änhemortskommunen slopas. En fråga av näraliggande art tas upp i motion 2154, variAnn-Cathrine () begär en översyn av reglerna om avdrag för underskotti en kommun mot överskott i en annan. Hon framhåller all nuvarande bestämmelserinnebär problem för fastighelsförvallande bolag, eftersom de saknar möjlighetall kvitta förlust vid försäljning av fastighet i en kommun mot vinst i enannan. Som utskottet inledningsvis nämnt (jfr s. 16 f) harförelagsskattekommittén i ett avlämnat delbetänkande lagt framförslag om en ny modell för beskattning-av enskild näringsverksamhet. a. att all näringsverksamhet - hit bör enligt kommittén räknas alltsom är all hänföra till jordbruk, skogsbruk och rörelse men också innehav avkonventionellt beskattad annan fastighet - skall utgöra en förvärvskälla ochbeskattas i näringsidkarens hemortskommun. Enligt utskottets mening skulle medett sådant förvärvskällebegrepp de i motionerna påtalade ölägenheterna mednuvarande system kunna elimineras. Kommilléförslaget är f. n. föremål för remissbehandling. Iavvaktan på det slutliga resultatet av kommitténs arbete är utskottet inteberett att nu biträda yrkandena i motionerna. Ulskotlel delar emellertid den imotionerna framförda uppfattningen att den nuvarande ordningen inte ärtillfredsställande. Utskottet förutsätter således att regeringen ulan onödigtdröjsmål lägger fram förslag till lösningar av de problem motionärernaaktualiserat. Med det anförda anser utskottet sig ha besvarat motionerna. gällande regler om kapitalskattelättnader förföretagsförmögenhel innebär alt del enligt särskilda föreskrifter framräknadesubstansvärdet av förmögenhet som lagts ned i jordbruk eller rörelse fårreduceras till av del värde varmed tillgångarna överstiger beloppet avskulder och andra avgående poster. 1 ell flertal motioner framställs yrkandenavseende förmögenhetsskatten på arbetande kapital i mindre ochmedelstora förelag. Sålunda begär man i motion 301 av (), icenterns parlimotioner 1129 och 1457 saml i moderalmolionen 2032 förslag omslopande av förmögenhetsskatten ' på sådant kapital. 1partimoiionen 1081 från fp yrkas lagstiftning av samma innebörd, medan yrkandeti motion 1489 av m. fl. (m, c, fp) gäller avsevärt reducerad,allernalivl slopad skall på företagsförmögenhel. I tre motioner går yrkandenalängre. Sålunda begär i motion 480, m. fl. (m, c,fp) i motion 1440 saml IngemarHallenius och (båda c) i motion 2155att arbetande kapital i mindre och SkU1984/85:2 2« medelstora förelag skall undantas från allkapitalbeskattning. Frågan om beskattningen av arbetande kapital i mindre ochmedelstora företag har återkommande behandlats av riksdagen.Vid förra avstyrkte skalteulskoltet vid två tillfällenmotionsyrkanden om slopande av förmögenhetsskatten på arbetande kapital imindre och medelstora företag. Utskottet framhöll i sammanhanget bl. a. attbetydande delar av förelagskapitalel med de bestämmelser som gäller intetorde bli föremål för någon förmögenhetsbeskattning. Företagsskaltekommiltén har - som tidigare nämnts - i etti juni avlämnat delbetänkande (jfr s. 16 f) lagt fram förslag om en modellför beskattning av näringsverksamhet. Förslaget bygger bl. a. på grundtankenatt vinst, som uppkommer i verksamheten och som företagaren låter stå kvardäri, endast skall beskattas med en 10-procentig statlig skatt. Om dettaförslag förverkligas kommer, såvitt utskottet kan bedöma, företagens likviditetatt förslärkas och deras möjligheter till investeringar att förbättras.Kommilléförslaget är f. n. föremål för remissbehandling. Mot bakgrund av det anförda och då förelagsskattekommitténenligt sina direktiv har att i sitt fortsatta arbete undersöka vad som kangöras för alt underlätta familjeföretagens försörjning med riskkapital anserutskottet sig böra avstyrka bifall till samtliga i detta avsnitt behandlademotionsyrkanden. () anser attegenföretagare bör ha "en rimlig minimilön innan skatt och socialaavgifter behöver erläggas" och begär i motion 944 att som sinmening ger regeringen detta till känna. Med anledning av delta yrkande vill utskottet ånyo hänvisatill företagsskallekommitténs avlämnade förslag om beskattning avenskild näringsverksamhet. Om förslaget genomförs torde, såvitt utskottet kanbedöma, syftet med motionen delvis tillgodoses. Ulskotlel avstyrker därförbifall till motionen i denna del. i motionerna 1129 och 1457 av m. (c) framställt yrkande all som sin mening skall ge regeringen tillkänna all något förslag om breddat underlag för produktionsfaklorsskalier inteskall föreläggas finner ulskotlel vara för tidigt väckt. Yrkandet ärföranlett av alt en inlerdeparlemenlal arbetsgrupp till finansdepartementetöveriämnat ett förslag om uttagande av en grundavgift om på sådanainkomster av enskild näringsverksamhet som enligt gällande regler äravgiftsfria. Enligt utskottets mening bör en behandling av dettayrkande rimligen anstå i avvaktan på ett eventuellt regeringsförslag i ämnet.Ulskotlel avstyrker följaktligen yrkandet i motionerna. I I (c)-motionen 1129begärs också alt förelagsskaltekommitténs arbete skall bedrivas skyndsamt ochalt del av utredningen angående de små och medelstora förelagens finansiellasituation framlagda betänkandet Kreativ SkU1984/85:2 29 finansiering (jfr ovan s. 17) likaledes skall beredas medskyndsamhet. Förstnämnda yrkande torde numera få anses ha förfallit,sedan kommittén presenterat sitt förslag om beskattning av enskildnäringsverksamhet. Enligt utskottels mening kan det förutsättas attkommitténs arbete liksom regeringens beredning av framlagda förslag sker medall den skyndsamhel som är möjlig med hänsyn till arbetsuppgifternas art ochomfattning. Någon anledning att särskilt påskynda arbetet föreligger inte,varför utskottet avstyrker bifall också till dessa yrkanden. Ulskotlel anser sig inte heller kunna biträda yrkandet i(c)-motionen 1129 om en översyn av de särskilda skatteregler i syfte attförhindra skatteflykt som gäller i fråga om fåmansföretag ellerbestämmelserna om avdrag för kapitalförlust. Vad särskilt gäller frågan om avdragför kapitalförlust ligger den inom ramen för det arbete som bedrivs inomförelagsskattekommittén och kapitalvinslkommittén, och man bör enligt utskottetavvakta resultatet av utredningsarbetet innan ställning tas i denna fråga. Yrkanden från vpk om skärpt företagsbeskattning har undersenare tid vid upprepade tillfällen avvisats av . Med hänsyn till detgenomgripande reformarbete som redan slutförts och ännu pågår på skatteområdetsaknas anledning att nu inta en annan ståndpunkt i denna fråga än tidigare.Utskottet avstyrker därför motsvarande yrkande i motion 1142. 1. beträffande aktieköp mellanföretag m. m. allriksdagen avslår motionerna 1983/84:755, 1983/84:1090 och 1983/84:1446, attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1129 yrkande 4, 1983/ 84:1457 yrkande 4 och1983/84:1497, 3. beträffandevärdeminskning av hotellanläggning attriksdagen avslår motion 1983/84:2736 yrkande 3, attriksdagen avslår motionerna 1983/84:909 yrkande 1, 1983/ 84:1129 yrkande 5,1983/84:1457 yrkande 5 och 1983/84:2456 yrkande 3, 5. beträffandevillkorat aktieägartillskott