bet · G801KU35 · 1984-12-31 00:00:00 — Detförekommer naturligtvis en verksamhet i anknytning till detta i form avsammanträden och överläggningar internt inom partiet. De överläggningarna ägerinte rum i , utan på andra platser. Men några strikta formellagränser mellan de båda slagen av uppgifter har mig veterligt aldrig dragits avnågon statsminister i detta land. : Jag har några följdfrågor som anknyter tillden uppmärksammade boken av Berfil om . Såvitt jag förstårföranledde den att upprättade en promemoria om vissa studicsocialafrågor som berör tidigare verksamhet, och man gjorde inomstatsrådsberedningen stora ansträngningar för att kontrollera sakuppgifter. Enmedarbetare i statsrådsberedningen författade en recension. Anser och att detta är uppgiftersom normalt ligger inom ramen för den verksamhet som statstjänstemän skallutöva? Jag ställer frågan inte därför att jag själv skulle ha någon absolutuppfattning vad KU1984/85:35 87 som bör göras, men det kan vara intressant att få reda påhur ni bedömer den typen av frågor. : I sakfrågan vill jag säga att en kopia avboken tillställdes statsministern av en tidning som önskade hans recension. Närhan tog del av den fann han att uppgifterna i många fall inte var korrekta. Jagtog själv inte del av den, men det var ofrånkomligt att den berördes i olikasamtal. Eftersom jag råkade ha deltagit i en kommitté där varordförande och ledamot tittade jag i det material som jag hadekvar från utredningen. På min fritid skrev jag ner de minnesbilder som stegfram från det arbetet. Den saken tycker jag inte är så besynnerlig. Naturligtvis är sådant inte en statstjänstemans arbete.Det här var inget ärende för statsrådsberedningen, men jag tyckte det fannsskäl att göra detta med tanke på vad som sades om bokens innehåll. : Är en sådan promemoria en offentlighandling? : Självfallet inte, : Jag vill sedan ta upp de säkerhetspolitiskafrågorna. Jag skall inte gå in på ett näraliggande konkret fall, åtminstoneinte , men jag vill fråga hur stor del av statssekreterarens fid som tas uppav handläggningen av de säkerhetsfrågor som var anledningen till att tjänstenen gång inrättades som följd av Wennerströmaffären. : Det kan man naturligtvis inte kvanfifiera.Det beror på omständigheterna, men som framgår av den promemoria som vi harlämnat deltar jag i de månatliga överläggningar som jusfitieministern har medrikspolisstyrelsens ledning och där också chefen för säkerhetsavdelningendeltar. Vi har dessutom en gång överläggningar där några avstatssekreterarna träffar försvarsstabschefen och chefen för säkerhetsavdelningen.Vidare förekommer naturligtvis andra kontakter, framför allt därest någotärende av säkerhetskaraktär skulle aktualiseras. Det finns också frågor som rör kanslihusets inre säkerhet,som är ansvarig för. I de fall då något problem aktuahseras tarvi naturUgtvis upp det. Går man fillbaka till ett interpellationssvar av TageErlander 1963 finner man att säkerhetsfrågorna var ett av de områden för vilkatjänsten inrättades, men den omfattade inte uteslutande sådana uppgifter. Ipropositionen nämns de inte, även om de alltid har följt med tjänsten. : Hur har det hänt attstatssekreteraren i statsrådsberedningen har uttalat sig inför offentlighetenom beskyllningar som rör rikets säkerhet? Är det én norma] del avarbetsuppgifterna? : När det är befogat är det nödvändigt att göradet. : Hur ofta har det skett? KU1984/85:35 88 : Det har skett . : Går det att få något besked om praxis påområdet? : Jag kan bara överblicka de tillfällen när jaghar gjort sådana uttalanden. Det förekom när franska tidningarpublicerade några uttalanden. Då bemötte jag dem i pressen. : Jag vill anknyta till frågan om praxis. När det kommer meddelanden från statsrådsberedningenuppfattas de som uttryck för regeringens mening, och såvitt jag förstår är detockså avsikten. Jag vill fråga om beslutsformerna. När anfördesynpunkter på en bok som hade publicerats - jag tänker nu inte på Östergrensutan på - vem eller vilka hade då beslutat att dettauttalande skulle göras? : Jag vill först klarlägga att det inte varfråga om några synpunkter på boken. Vad som hände var att sedan det hadehållits en presskonferens kunde man i TV på kvällenhöra en tjänsteman från säkerhetspolisen göra uttalanden av vilka man kunde draslutsatsen att säkerhetspolisen verifierade de anklagelser som framfördes iboken om att ett antal sovjetiska tjänstemän knutna till ambassaden eller tillhandelsrepresentationen skulle ha gjort förberedelser till brott mot svensksäkerhet. Det är viktigt att understryka att det aldrig har varitfråga om att bedöma boken. När tjänstemannen från säkerhetspolisen gjorde dettauttalande kom det att uppfattas som om säkerhetspolisen verifieradeanklagelserna, och då var det självfallet nödvändigt att bringa klarhet i omdet förhöll sig på detta vis eller inte. Om anklagelserna hade varit korrektaoch de kunde verifieras av polisen, hade regeringen givetvis varit tvungen attingripa. Av det skälet bestämde statssekreteraren ijustitiedepartementet och jag att vi skulle be chefen för säkerhetspolisenkomma upp och redovisa hur det förhöll sig. Han var bortrest på någontjänsteresa den dagen och skulle komma först , som var en onsdag.Han kom direkt från flygplatsen fill kanslihuset. Då var ocksåkabinettssekreteraren närvarande. Vi diskuterade saken fillsammans. Vi ställdehonom naturligtvis först inför frågan huruvida han kunde bekräfta vad som kundeuppfattas som ett verifierande från tjänstemannens sida. Han förklarade att haninte kunde göra det. Vi var då alla fyra överens om att det var nödvändigt atttala om denna sanning inför offentligheten. Vi bestämde oss också för huvuddragen i innehållet i detsom blev ett uttalande. Sedan chefen för säkerhetsavdelningen hadelämnat sammanträdet ordnade vi det så att innehållet redovisades förstatsministern, som inte hade någon invändning emot att det gjordes ettuttalande. Sedan formulerades uttalandet av oss tre - av mig, kabinettssekreterarenoch statssekreteraren i jusfitiedepartementet. KU 1984/85:35 89 Bertd Fiskesjö: Om jag fattade rätt var det alltså intenågon regeringsfråga i egenfiig mening, utan bakom uttalandet låg litetkontakter till och från. : Vi har tidigare haft anledning att kommenterafrågor om regeringsbeslut och regeringsuttalanden. Jag har för mig att jag ianslutning till utskottets granskning lämnade över en arfikel därjag utvecklade frågan i vad mån enskilda statsråd och andra som är knutna tillregeringskretsen kan göra politiska uttalanden. Alldeles oavsett om samtligastatsråd skulle ha deltagit i diskussionen och formulerat ett uttalande har detsjälvfallet inte varit något beslut av regeringen. Som framgick av den artikelvi skickade över är det mycket vanligt att enskilda statsråd uttalar sig påregeringens vägnar. Eftersom det såsom framgår av promemorian och vad som nysshar sagts ankommer på mig att följa säkerhetsfrågorna i kanslihuset var detinte onaturligt att uttalandet gjordes av mig på regeringens vägnar. BertU Fiskesjö: Om statssekreteraren istatsrådsberedningen gör ett uttalande, uppfattas det väl just som ett uttryckför hela regeringens syn. Om jag har fattat rätt var alltså initiativet . Hade det förekommit uttalanden, exempelvis från sovjetiskt håll, av detslaget att det av detta skäl ansågs vikfigt att gå ut med ett uttalande, ellervar det ängslan för att boken på sovjetiskt håll kunde uppfattas som provokativsom föranledde att beslöt göra detta uttalande? : Några som helst indikafioner på attsovjetambassaden eller skulle ha någon uppfattning i frågan fannsinte. Men eftersom man av det uttalande som tjänstemannen i säkerhetspolisengjorde kunde bibringas den uppfattningen att anklagelserna iboken var korrekta, var det nödvändigt för det första att undersöka hur detförhöll sig och för det andra att tala om hur det förhöll sig. BertU Fiskesjö: När uttalandet hade gjorts började Sovjetsrepresentanter att reagera. Man kan dra den slutsatsen att om statsrådsberedningeninte hade reagerat i frågan, hade inte heller ambassaden reagerat. Sedan blevdet såvitt jag förstår en formlig protest. Vad den protesten innehåller vet jaginte - det har jag inte sett någon beskrivning av - men det skulle vara enprotest mot vad som står i en bok som utgivits i helt i enlighet med detryckfrihetsregler som gäller i vårt land. Hur ser på deföljdeffekter som uttalandet fick? : För det första var syftet med vårt uttalandeatt bringa klarhet i det uttalande som en tjänsteman i säkerhetspolisen hadegjort. För det andra kan man inte veta - här är man verkligen inne i teoriernasoch hypotesernas värld - vilken reakfion från den sovjetiska ambassaden somskulle ha följt därest vi inte hade bringat klarhet i frågan eller om vi hadebringat klarhet men inte redovisat de korrekta uppgifterna. KU1984/85:35 90 BertU Fiskesjö: Dess bättre skrivs det mycket i vårt land,en del som är kritiskt mot alla möjliga länder och en del som är kritiskt motSovjetunionen. Har statsrådsberedningen något slags bevakning med innehållet iböcker som utges för att kunna rycka ut som recensenter? : Självfallet inte. Jag vet inte vilken gång iordningen det är som jag säger att det inte är fråga om publiceringen. Detkommer ut många böcker på förlag som man får tåla, menskälet fill att uttalandet gjordes var att en tjänsteman i säkerhetspolisen iTV hade verifierat de uppgifter som lämnas i boken. : Det är riktigt att det kommer ut mångaböcker, och det kan inte uteslutas att det kommer ut flera böcker sominnehåller sensationella uppgifter. Får jag tolka uttalande så,att det nuvarande icke avser att kommentera påståenden iböcker eller tidningsartiklar såvida icke någon från säkerhetspolisen görinlägg i debatten som man anser vara felaktiga? Det är en oerhört viktig frågaför den framfida debatten. : har jag redovisat skälentill att uttalandet gjordes. Vi har varken resurser eller anledning attkommentera böcker, på vilket förlag de än må ges ut. Men när en tjänstemantycks verifiera uppgifter som - om de vore korrekta - skulle kräva ett regeringsingripande,är regeringen naturligtvis tvungen att undersöka huruvida det är sant ellerinte. I det här fallet ställdes frågor både i fidningspressen och parallelltäven i om vad regeringen avsåg att göra. : Avser alltså den nuvarandestatsrådsberedningen att icke kommentera artiklar och böcker av den typ somCharlie Nordbloms bok utgör, såvida det icke lämnats uppgifter från ? Detär viktigt att få ett preciserat svar på den punkten. : Jag har redan svarat då jag redovisat motivetför mitt uttalande. Det har kommit ut ett antal böcker med fantasifullauppgifter som vi inte ansett det finns anledning att kommentera. Sedan kan detockså finnas andra skäl till att man har synpunkter på innehållet i en bok. : Jag vill ställa en fråga till rättschefenClaes . Det framgår av promemorian att det finns samordningsuppgifterbåde på det politiska planet och på det icke-politiska planet. ingående erfarenhet av hur frågorna handlagts och kanske vill ange om detvarit svårigheter med gränsdragningen och om det finns någon dokumentation. Denpraxis som tillämpas är av stort intresse för utskottets granskning. : Vår verksamhet är juridisk-téknisk. Den ärparadoxalt nog en av de minst politiska verksamheterna i . KU1984/85:35 91 Vårt arbete är koncentrerat tilldelningen av regeringens förslag, proposifioner osv. Kärnan i vår verksamhetär en granskning från konstitutionella och allmänt juridiska utgångspunkter. Vi lägger ner stor möda på att på grundval av deerfarenheter vi gör utarbeta riktlinjer för hur de dokument som regeringenpresterar skall effekfiviseras. Vi ser då frågorna också från administrativsynpunkt och tänker efter hur propositionerna skall utformas för att vara såbra informa-fionsförmedlare som möjligt och utgöra ett bra underlag förriksdagens beslut eller hur författningarna skall göras så tillgängliga ochrättssäkra som möjHgt genom en begriplig utformning. För att börja riktigt från början har vi satt i gång enomfattande utbildningsverksamhet för att lära handläggarna i regeringskanslietatt skriva propositioner och författningar. Vi har kurser förkommittésekreterare och en kurs om ärendehandläggning. Det är en kurs som viförsöksvis skall göra om fill i huvudsak en förvaltningsrättslig kurs. Ett avhuvudsyftena är att få en mer enhetlig handläggning av regeringsärendena ochbl. a. se till att de uttalanden som i olika sammanhanghar gjort tränger igenom på ett så effektivt sätt som möjligt. Ordförandens fråga gällde gränsdragningen mellanadministrativ och politisk granskning. Den gränsdragningen är oproblematisk. Vihar vårt revir klart utstakat. Självfallet har vi kontakt med varandra i olikafrågor. Det finns ärenden av blandad karaktär och sådana som vi tycker börföras vidare fill den politiska samordningen. Det kan gälla en tveksamkonstitutionell fråga. den icke på tjänstemannaplanet, får den tas upppolitiskt. : Det har alltså gått att klara samordningen? : Det har inte varit några problem undernågon regering. : Jag har en fråga till var och en av er. Jagvänder mig först till rättschefen. Jag går tillbaka till boken om . Vice ordförandenfrågade om statssekreteraren ansåg promemorian vara en offentlig handling. Fårjag ställa samma fråga till rättschefen: är promemorian en offentlig handling? Den faller under den undantagsregel itryckfrihetsförordningen som gäller skillnaden mellan handlingar som är knutnatill en person i hans egenskap av innehavare av en tjänst och handlingar som ärknutna till honom i någon annan egenskap. Diskussionen kring fördes inte av statsrådsberedningen som myndighet utan fördes på detpolitiska planet. översändes till politiker, och heladiskussionen fördes politiskt. : Diskuterade ni detta ? KU1984/85:35 92 : Frågan dök upp. Det var väl närmast SörenThunell som hade kontakt med den. hade direkt kontakt med BertilÖstergren, tror jag. Vi diskuterade frågan och var helt överens. : sade i början att han gärnahade kommenterat promemorian ytterligare. Om vi har tid vore det intressant attägna åt det som icke har kommit fram här. Det är onödigt att vi gårhärifrån nyfikna. : Det jag hade tänkt säga är inte såmärkvärdigt. Det är klart att statsrådsberedningens uppgifter harförändrats under de olika regeringskonstellationerna. Enligt vad man har kunnatläsa sig till i efterhand fanns det under de borgerliga regeringarna treseparata samordningskanslier som utövade sådana samordningsfunkfioner somankommer på statsrådsberedningen men som organisatoriskt-tekniskt var knutnatill olika departement. Det framgår av promemorian hur statsrådsberedningen är organiserad med statsministerns och hans ställföreträdares kansli ochmed rättsavdelningen, som innesluter inte bara det som nu taladeom utan också har en del andra funktioner. Departementen i gemen och även statsrådsberedningen ärfritt uppbyggda organisationer. Det finns få regleringar av hur arbetet skallfungera. Jag vill nämna två saker av vilka den ena nämns i promemorian och denandra inte nämns. I det ena fallet har det skett en förändring, och i det andrafallet kan organisationen möjligen påverkas av ett utredningsförslag. Det första fallet gäller hur statsrådsberedningen ärorganiserad i krigstid. Vi har flyttat över ansvaret för samordning avtotalförsvarsuppgifterna till försvarsdepartementet, som är samordnandedepartement i fredstid. Den andra uppgift som jag vill nämna är den somjustitieombudsmannen har när det gäller språkvården. Hansutredning gäller bl. a. huruvida de språkvårdare som är knutna tillrättsavdelningen skall vara knutna till statsrådsberedningen eller tilldepartementen. Det är en minimal fråga men utgör ett exempel på den typ avuppgifter som berörs. Jag kan också nämna några frågor som vi haft anledning attta upp från sakliga synpunkter. Det förändringsarbete som ägde rum inomstatsrådsberedningen och som innebar en ny departementsindelning och en nyfördelning av arbetsuppgifterna mellan departementen tog sig uttryck iinrättandet av det förvaltningskontor som är i verksamhet . Jaghar sett i handlingarna att har redovisat detta vid etttidigare sammanträde. I anslutning till det har en del andra frågor tagits uppi statsrådsberedningen. Arbetet på en del av de samlingspropositioner som harlagts fram har också letts från statsrådsberedningen.Jag kan nämna två proposifioner som lagts fram , den ena omeko-brottsligheten och den andra om narkotikafrågorna. Jag kan också nämnaforskningsproposi- KU1984/85:35 93 tionen och Norrbottenspropositionen förhalvtannat år sedan. Vidare har framför allt rättsavdelningen varit inkoppladpå arbetet med några propositioner som syftar till att minska antaletbesvärsärenden, som utgör en stor del av regeringens förvaltningsärenden. Detarbetet fortsätter, och där spelar statsrådsberedningen och framför allt dessrättsavdelning en viktig roll. En annan proposition som jag kan nämna i dettasammanhang handlar om normgivningsmakten. Den lades fram i början av dettakalenderår. Statsrådsberedningen tog akfiv del i utformningen och kommer attleda uppföljningsarbetet. De här exemplen visar att uppgifterna i regeringsarbetetär av litet olika karaktär. Mer var det inte jag hade tänkt säga, och det här varkanske inte så sensationellt. : Jag återgår till bok omOlof . sade att promemorian som berör studiesociala frågor medanknytning till boken var skriven på fritid. Har statsrådsberedningen påfritid utfört det granskningsarbete som rör boken, eller har det skett underarbetstid? Får jag också fråga om man inom statsrådsberedningen intervjuarpersoner för att höra om de har förmedlat uppgifter till somunderiag för hans bok? : Som framgått av vad vi har sagt ärdet inte statsrådsberedningen som har intresserat sig för boken. Jag svaradeför min del att jag tyckte att episoden med den studiesociala utredningen varen skojig sak. Det har jag tillåtit mig att uttala i annat sammanhang, så densom vill ha reda på det centrala innehållet i promemorian kan läsa det itidningar. Huruvida andra tjänstemän på statsrådsberedningen hargjort någonting eller inte undandrar sig mitt bedömande. : Anser det vara lämpligt attpersonal från statsrådsberedningen tar kontakter - om det nu har skett - föratt ta reda på om någon har givit uppgifter som har tjänat somunderiag för hans bok? Den frågan kan man väl ändå svara på. : Det är en hypotetisk fråga. Jag vet inte omnågonting sådant har förekommit. : Det har framgått av svaren att de personersom är anställda i statsrådsberedningen också kan vara politiker och harmöjlighet att verka på det politiska området. : Jag återknyter till den andra boken, denav . Efter dessa turer inom statsrådsberedningen tog alltsåSovjets ambassad kontakt med den , och dessa kontakter leddeså småningom till en protest. Uppgiften har verifierats i tidningarna.Protesten gällde alltså boken. KU1984/85:35 94 har det ansetts vara enstyrka för även under oroliga och besvärliga förhållandenoch då man haft att göra med diktaturstater att,man kunnat hänvisa tilltryckfrihetsförordningen och kort och gott säga att det skrivs mycket i dettaland och att regeringen enligt gällande lag inte har rätt att gripa in mot det. När det kommer en protest mot en bok som har givits ut ienlighet med vår tryckfrihetslagstiftning, varför avvisas inte denna protestmed hänvisning till svensk tryckfrihetslagstiftning? : Av naturliga skäl kan jag inte i detaljredogöra för enskildheterna i samtal som har ägt rum mellan tjänstemän påutrikesdepartementet och tjänstemän på . Jag har fått ta del avdem bara genom uppteckningar, men min minnesbild är att den svenskautrikesförvaltningens tjänstemän har sagt precis det som nusade, att det får komma ut vilka böcker det vill här i landet. Naturligtvisredogör man för grunderna för den lagstiftning som finns och de möjligheter somvar och en har att publicera sig inom tryckfrihetens råmärken. Om man skallbedöma huruvida detta skall uppfattas som avvisande av en protest kommer man inpå frågor som jag inte anser mig ha förmåga att bedöma. Frågorna bör i så fallställas till företrädare för utrikesförvaltningen. BertU Fiskejön: Anser statssekreteraren att den serie avhändelser som har utspelats kan innebära att stormakter har fått uppfattningenatt man kan påverka den att ingripa mot yttrandefriheten ivårt land? : Eftersom vi inte har ingripit motyttrandefriheten förstår jag inte att man kan få anledning att göra sådanabedömningar. : Jag har en minnesbild av att har fillkännagivit den ståndpunkt som har refererat,att inte har att göra med vad som står i en bok som utges iSverige. Jag ber att få tacka och för att de kommithit och genom att svara på frågor har kompletterat vårt material. KU1984/85:35 95 Utfrågning av statssekreterare . Å. -- angående regeringskanslietsorganisation och arbetsformer i departementen (punkt 6 a) Ordföranden: Jag ber att få hälsa statssekreterare . Å. välkommen. Vi har ett granskningsärende som gälleradministrativ praxis och beredningsarbete, organisation ocharbetsformer. Företrädare för har varit här liksom ocksåordföranden i verksledningskommittén och representanter förstatsrådsberedningen. Vi vet att även har en viktigfunktion när det gäller samverkan på detta område, och därför är det värdefulltatt statssekreteraren har kommit hit. Enligt den praxis vi tillämpar lämnar jag först ordet tillBengt K. Å. för att han skall få lämna en information. . : ansvarar juinom för den ekonomiska politiken i stort och samordningenav frågor som har ekonomiska effekter och ekonomisk innebörd liksom förbudgetarbetet. Jag kommer här att uppehålla mig vid dels hur de formellabesluten och formerna för arbetet har utvecklats sedan äldre dagar, så långtjag känner till, dels hur formerna för arbetet och besluten har ändrats efterregeringsskiftet, såvitt jag kan utröna. De formella ändringarna, som man kanutläsa bokstavligen, kanske är mindre än de som äger rum i realiteten, i detfaktiska arbetet. Departementalreformen 1982 hade ganska stora verkningarför vidkommande. Den första förändringen var att vi fick ettfinansdepartement av de gamla ekonomi- och budgetdepartementen. Detta spelarganska stor roll i det faktiska arbetet. Den andra förändringen var att vi fick ettcivildepartement, där frågor om rationalisering, revision och allmänna merlångsiktiga frågor rörande effektiviteten i statsförvaltningen, bröts uttillsammans med specifika sakfrågor. Tillkomsten av harockså betytt rätt stora förändringar formellt i arbetet förfinansdepartementet. Den tredje förändringen var att samordningskansliernaförsvann. Arbetet i större samordningsfrågor kom därigenom att bedrivas i andraformer . Man kan väl säga att frågorna därigenom hålls kvar längre ifinansdepartementet, som det i vissa ärenden har växt fram ettsamarbete mellan och . Det gäller i vissutsträckning också med statsrådsberedningen, som även tidigare spelade en rolli samordningsarbetet. Den fjärde förändringen var att det tillkom ettförvaltningskontor, vilket har avlastat en hel del arbetemed det interna expeditio- KU1984/85:35 96 nella ledningsarbetet i kanslihuset - frågor som rörtelefoner, budskickning, expeditionsgöromål och en hel rad sådana ting. Detta är de formella ändringar som har ägt rum . Men det viktiga som har skett - då jämför jagnaturligtvis i betydande utsträckning med hur jag upplevt finansdepartementetdels från perspektiv, dels från mitt tidigare arbete pådepartementet - är att den ekonomiska verkligheten nu är en helt annan. Medanman ofta var förhållandevis passiv på ochberedde frågor när de aktualiserades av fackdepartementen, så har man nu ettganska annorlunda sätt att arbeta. Man skulle kunna säga att fackdepartementennu i stället ofta intar denna passiva roll, medan är mycketmer aktivt för att kunna komma in i frågorna på ett tidigt stadium. Den kanskeviktigaste totala förändringen är att på det sättet berederfrågor med fackdepartementen på ett mycket tidigare stadium och ger sig in i ensakberedning långt innan ärendena har kommit för långt.