bet · G801SoU28 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet anser att i propositionen redovisas en kraftigtöverdriven tilltro till vad folkhälsopolitik och en starkt utbyggd primärvårdkan åstadkomma och att kvalificerad sjukvård vid låns- och länsdelssjukhus ärnågot som i SoU1984/85:28 38 betydande utsträckning kan och bör ersättas av primärvård.Utskottet anser att primärvård inte är ett alternativ till länssjukvård annatän i gränsskiktet där länssjukvårdens kvalificerade insatser inte behövs.Resultatet av förebyggande insatser kan sannolikt inte skönjas förrän påmycket lång sikt. Man kan inte anpassa sjukvården inom den närmastetioårsperioden till ett folkhälsotillstånd som kanske i bästa fall kan uppnåsom . Propositionen tar upp enskild hälso- och sjukvård mest iförbigående och då huvudsakligen med negativa förtecken. Visserligen säger sigföredragande statsråd betrakta den privat bedrivna hälso- och sjukvården"främst genom heltidspraktiserande läkare och sjukgymnaster" som"ett värdefullt komplement till den offentliga hälso- och sjukvården". Utskottet anser emellertid att den enskilda hälso- ochsjukvården skall finansieras genom den allmänna sjukförsäkringen och gesmöjlighet att arbeta på samma villkor som motsvarande offentligt bedrivna vårdså att patienterna oberoende av privatekonomiska förutsättningar medges valfriheti fråga om vårdgivare och vårdform. I propositionen konstateras visserligen attden nu bedrivna enskilda vårdverksamheten (främst heltidspraktiker avses)bidrar till valfrihet i vården och att den valfriheten bör bibehållas ochutvecklas. Men några förslag till hur det skall gå till lämnas inte. Utskottet anser att det är en allvarlig brist att ipropositionen inte gjorts en analys av alternativ till dagens organisation avden svenska sjukvården. Nytänkande saknas på avgörande punkter och mycket avdet som konkret föreslås har närmast karaktären av en katalog över pågåendearbete ute i landstingen. Enligt utskottets mening har man också försuttittillfället att göra en kritisk granskning av en verksamhet som omfattar avlandets samlade ekonomiska resurser - . Organisations- ochfinansieringsfrågorna har inte behandlats. Enligt utskottets uppfattning hadedet varit värdefullt med ett avsnitt om alternativa finansieringsformer som t.ex. ett heltäckande försäkringssystem. I flertalet länder i västvärlden är det vanligt med ettprimärvårdssystem byggt på privatpraktiserande läkare. Den svenska satsningenpå offentligt bedriven primärvård är nästan unik. Det finns all anledning attdra lärdom av vår omvärld i detta avseende. Utskottet anser att utbyggnaden av den öppna vårdenutanför sjukhusen till övervägande del bör ske genom privatpraktiker.Kostnaderna är inte bara betydUgt lägre än för den motsvarande offentligavården. Mindre läkarmottagningar i enskild regi innebär också att vården kanges närmare patienterna och att den enskilde patienten får träffa samma läkarevid sina olika sjukbesök. Det innebär också att patienterna garanteras valfrihet ifråga om sådana specialiteter där detta är synnerligen angeläget. Att såledesgynekologin skall företrädas i primärvården är enligt utskottets meningsjälvklart, oavsett SoU1984/85:28 39 Men den bästa garantin för en utvecklingmot en primärvårdsorganisation där detta kan infrias är att låta i huvudsakprivatpraktiker svara för en betydande del av primärvårdsverksamheten. Den flexibla organisation som möjliggörs i privatläkarnasverksamhet, t. ex. när det gäller hembesök, ger goda möjligheter till snabbinsats. En satsning på hembesök ökar primärvårdens tillgänglighet. Och det ärprivatläkarna som har de bästa förutsättningarna att infriatillgänglighetskraven. Utskottet anser att de små enskilda sjukhemmen fyller enviktig funktion. Inom långtidsvården ger de ofta den hemlika karaktär som börkänneteckna framtidens vård av framför allt äldre. drivs de oftaockså till betydligt lägre kostnader än landstingens egna institutioner. Ensatsning på enskilda sjukhem skulle därför frigöra resurser som landstingen kananvända för andra ändamål. Enligt utskottets mening bör sjukförsäkringen varauppdelad i en sjukvårdsförsäkring och en sjukpenningförsäkring.Sjukvårdsförsäkringen skall omfatta alla och ersätta landstingsskatten som denfrämsta finansieringskällan för hälso- och sjukvården. I ett första steg skallsjukvårdsförsäkringen omfatta den öppna vården, i ett andra,även vården vidsjukhem och vårdhem, för att på litet fullt utbyggd även omfattasjukhusvård. Som en följd av minskad landstingsskatt kan avgiften tillden allmänna sjukvårdsförsäkringen betalas av den enskilde och varaproportionell mot inkomsten. Ersättningen via sjukvårdsförsäkringen skall gåtill vårdgivaren och vara likvärdig för vård i offentlig och enskild regi.Därigenom ges patienten frihet att själv välja vårdform och vårdmiljö.Alternativa vårdformer och nya metoder uppmuntras. Försäkringen skall ocksåtäcka kostnader för hemsjukvård, då denna ersätter vård vid institution. Det försäkringssystem, som utskottet förordar, skullemedföra stora fördelar; oPatienternas ställning blir starkare. o Alternativavårdformer skapas som ökar framåtskridandet inom vårdsektorn. o Mer och bättrevård kan ges till en given kostnad. o Sjukvårdspersonal kan välja mellan arbetei offentlig eller enskild vård och mellan arbete som egna företagare eller som anställda. oEn fungerande vårdkedja skapas med vård av god kvalitet i rätt tid och på o Landstingen avlastas uppgifter tillförmån för den specialiserade slutna vård somfrämst måste ske i offentlig regi. Utskottet anser vidare att de handikappades särskilda kravpå en god hälso- och sjukvård inte tillräckligt beaktats. Sammanfattningsvis anser utskottet att planeringen avhälso- och sjukvården måste göras till föremål för ny utredning.Därvid bör organisations- och finansieringsfrågorna analyseras. Utbyggnaden avprimärvården bör till övervägande del ske genom privatpraktiker. SoU1984/85:28 . ande försäkringssystem bör prövas, där den allmännasjukförsäkringen delas in i sjukvårds- och sjukpenningförsäkring med denförstnämnda som främsta finansieringskälla för hälso- cch sjukvården. Utskottetavstyrker således bifall till propositionens förslag om godkännande av de ipropositionen angivna riktlinjerna för hälso- och sjukvårdspolitiken. Riksdagenbör i stället hos regeringen begära en ny utredning, som kan ligga till grundför den framtida sjukvårdsplaneringen och som beaktar de synpunkter utskottetanfört. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. beträffande frågan o/n avslag påförslaget om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården och begäran om nyttförslag att med avslag på propositionen i motsvarande del och medbifall till motion 1984/85:3141 och motion 1984/85:3152 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Motiveringen till mom. 1 i hemställan 2. av () som anser att detavsnitt i utskottets yttrande som börjar på s. 9 med "När det gäller" och som slutar på s. 10 med"sina intressen" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att alla människor har rätt till en godvård oavsett inkomst och bostadsort. Detta står inte i motsatsställning tillatt verksamheten drivs i enskild regi som ett komplement till den offentligahälso- och sjukvården. Propositionen ger enligt utskottets mening en förnegativ bild av vård i enskild regi som komplement till vården i offentligregi. Enligt utskottets mening kan en fri etableringsrätt förläkare, även för fritidspraktiker, medverka till att skapa ett utbud avsjukvård som bättre motsvarar människors önskemål. Besvärliga köer, som finns iden offentliga sjukvården, kan lättare minskas genom tillgång tillfritidspraktiserande läkare. Vård i enskild regi kan visa på nya metoder ochsätt att organisera verksamheten som kan vara stimulerande även för den vårdsom ges i offentlig regi. Enligt utskottets mening bör det vara engrundläggande princip för svensk hälso- och sjukvård att privat och offentligsjukvård skall komplettera varandra. Etableringsrätt för läkare (mom. 2 i hemställan) 3. av (), (),(), () och () som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande på s. 11 sombörjar med ""och slutar med "nu är i fråga" bort ha följande lydelse: Enuppenbar effekt av det nya systemet är att många fritidspraktiserande SoU1984/85:28 41 läkare har tvingats upphöra med sin verksamhet, då de intelängre är anslutna till och inte fått träffa avtal medlandstinget. Det innebär att dessa privatpraktiserande vårdgivare har mist rättenatt på lika villkor utöva sitt yrke. För de patienter som tidigare gått tilldessa läkare betyder bortfallet givetvis en klar försämring. Patienternasvalfrihet har härigenom minskat. För att uppnå en bättre regional fördelning avläkare bör enligt utskottets mening stimulanser införas i stället förregleringar och förbud. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion1984/85:3151 (fp) såvitt nu är i fråga bör som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottet under mom. 2 borthemställa 2. beträffande etableringsrätt för läkare att med anledningav motion 1984/85:3151 i motsvarande del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Mål för hälsoarbetet fram (mom. 5 ihemställan) 4. av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"(yrkande 1)" bort ha följande lydelse: De hälsopolitiska mål som framförs i propositionenuttrycks i mycket allmänna termer. Något försök att kvantifiera målen görsinte, och det bhr också ganska oklart vilken ambitionsnivå man skall lägga sigpå. HS 90-utredningen visar med all önskvärd tydlighet att åtskilliga tusenmänniskor blir allvarligt sjuka eller dör en för tidig död på grund avsjukdomar eller skador som sammanhänger med yttre miljöfaktorer eller med densociala situationen. Att så är förhållandet framgår bl. a. av de storaregionala skillnaderna i dödlighet och sjukdomsförekomst, liksom av de storaskillnaderna mellan dem som arbetar i olika yrken och framför allt mellanarbetande och långvarigt arbetslösa. Fram bör det, enligt utskottets mening, varamöjligt att uppnå samma dödlighet och sjukdomsförekomst inom hela befolkningensom . gäller för de mest gynnade grupperna i vårt land. En sådanmålsättning kräver givetvis att särskilda insatser sätts in motungdomsarbetslöshet, utslagning ur arbetslivet, hälsofarliga arbetsmiljöer,förstörelse av den yttre miljön, olika former av kommersialism, utbudet avalkohol och andra droger samt andra förhållanden som har en stor och kändinverkan på befolkningens hälsotillstånd. Utskottettillstyrker därför bifall till motion 1984/85:3146 yrkande 1. dels att utskottet under mom. 5 bort hemställa 5. beträffande mål för hälsoarbetetfram att med bifall till motion 1984/85:3146 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, SoU1984/85:28 42 Specialister inom primärvården (mom. 9 i hemställan) 5. av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 17 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"samt 2456 (c)" bort ha följande lydelse; Enligt utskottets mening måste det finnas tillgång tillläkare med specialistkompetens inom gynekologi/obstetrik och pediatrik iprimärvården. Kravet måste ställas på landstingen att de garanterar tillgång pådessa specialister i den öppna vården. Utskottet vill vidare understryka att de kvinnor som såönskar skall ha rätt att få konsultera en gynekolog utan att först gå till enallmänläkare. Detsamma skall gälla föräldrar som vill vända sig direkt till enbarnläkare. Vad utskottet nu anfört med anledning av motion 859 (vpk)yrkande 1 bör ges regeringen till känna. Därigenom tillgodoses även motion 1781(m) delvis och 2456 (c). dels att utskottet under mom. 9bort hemställa 9. beträffande specialister inom primärvården att medbifall till motion 1984/85:859 yrkande 1 och med anledning av motion1984/85:1781 i motsvarande del och motion 1984/85:2456 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Mödrahälsovårdens kvalitet m.m. (mom. 10 i hemställan) 6. av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 17 som börjar med "Inom primärvården" och slutar på s.18 med "återstående del" bort ha följande lydelse: Tanken att föra över mödra- och barnhälsovården tillprimärvården bör enligt utskottets mening inte förverkligas. Då finns riskerför att mödra- och barnhälsovården försämras. Den har, organiserad enligtnormalreglementet, fungerat alldeles utmärkt under tiotals år. I överensstämmelse med vad som begärs i motion 1984/85:859(vpk) yrkande 2 bör som sin mening ge regeringen till känna attmödrahälsovården fortsättningsvis skall behålla den organisatoriska form denhaft och att barnhälsovården bör bedrivas vidbarnavårdscentralerna av läkare och sjuksköterskor med specialistkompetens. Ett sådant tillkännagivande innebär bl. a. att vikten avmedverkan av specialistutbildad personal i hälsovården för mödrar och barnunderstryks och tillgodoser därigenom syftet med motion 1984/85:1781 (m)(delvis). SoU1984/85:28 43 dels att utskottet under mom. 10bort hemställa 10. beträffande mödrahälsovårdens kvalitet m. m. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:859 yrkande 2 och med anledning avmotion 1984/85:1781 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Informationsinsats mot tobaksbruket (mom. 11 i hemställan) 7. av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 19 som börjar med "Mot denna" och slutar med"redan övervägs" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det angeläget att en massivinformationsinsats om tobakens skadeverkningar kommer till stånd. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 11 bort hemställa 11. beträffande informationsinsats mot tobaksbruket attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3148 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Kartläggning av rehabiliteringsbehovet för handikappade(mom. 18 i hemställan) 8. av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 23 som börjar med "Utskottet vill understryka" ochslutar med "yrkande 4" bort ha följande lydelse: framhåller i sitt remissyttrande överHS 90-utredningens huvudrapport och sjukvård inför 90-talet att i dennarapport har rehabiliteringsfrågorna förbigåtts. Utskottet kan konstatera attinte heller propositionen tar upp detta område annat än i förbigående. IRapport nr 1984 från framkommer att handikappadehar sämre hälsa än befolkningen i övrigt. De har vårdats på sjukhus ellersjukhem i långt större utsträckning än vad enbart deras ålder motiverat. Blandde svårt rörelsehindrade har t. ex. nästan var fjärde person varit inlagd pånågon sjukvårdsinrättning . Vidare visar rapportenatt levnadsförhållandena i övrigt är sämre för dem som är hårdast drabbade avolika sjukdomar och handikapp. För barn och ungdomar och nyskadade har vi enfungerande rehabilitering trots att det saknas rehabiliteringskliniker imånga landsting. Men för den vuxenhandikappade, som inte behöver akut sjukvård,finns ingen kontinueriig, uppsökande rehabiliteringsverksamhet. Denvuxenhandikappade, som inte befinner sig i ett akut sjukdomsstadium, ärhänvisad till att på egen hand informera sig om eventuella framsteg inom denmedicinska rehabiliteringen och vilka möjligheter det finns att få SoU 1984/85:28 44 Många vuxenhandikappade som drabbats av skador då den medicinskarehabiliteringen inte hade de kunskaper som finns , har ej fått chans tillrehabilitering efter sina faktiska förutsättningar. Genomen kontinuerlig, uppföljande rehabilitering för vuxenhandikappade kan manförebygga att handikappet förvärras och därmed minska behovet av störresjukvårdsinsatser på . mening bör kartlägga behovet av kontinuerlig,uppföljande rehabilitering för olika handikappgrupper. En sådan uppföljandeverksamhet överensstämmer med föreslagen lagändring om att vården skallinriktas på att förebygga ohälsa. sålunda anfört med anledning av motion 1984/85:3146 (vpk) yrkande 4bör som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottet under mom. 18 bort hemställa 18. beträffande kartläggning avrehabiliteringsbehovet för handikappade att med bifalltill motion 1984/85:3146 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Anslagtill samhällsmedicinsk forskning (mom. 22 i hemställan) 9.av (vpk) som ainser dels att det avsnitt i utskottets yttrande sombörjar på s. 26 med "Utskottet vill inledningsvis" och slutar med"(yrkande 3)" bort ha följande lydelse: Propositionenuttalar sig i allmänhet i positiva ordalag om att utvidga densamhällsmedicinska forskningen med inriktning på prevention, epidemiologi,omvårdnad och rehabilitering. Regeringen föreslår dock inte att några medelanvisas till denna typ av forskning, inte heller att det sker någonomstrukturering av medel från annan medicinsk forskning. I själva verket är detbara några procent av forskningsresurserna som tillfaller forskning medförebyggande och samhällsmedicinsk inriktning. Skall propositionens riktlinjer kunnauppnås, krävs kraftigt utökade resurser till samhällsmedicinsk forskning.Utskottet anser därför att medicinska forskningsrådet bör göra enomstrukturering av sina anslag så att går till forskning med klarsamhällsmedicinsk inriktning. Detta bör , i enlighet med motion1984/85:3146 yrkande 3, ge regeringen till känna. Genom dettaställningstagande tillgodoses även motion 1984/85:3144. delsatt utskottet under mom. 22 bort hemställa 22. beträffande anslagtill samhällsmedicinsk forskning att med bifalltill motion 1984/85:3146 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, SoU1984/85:28 45 Hälsostatistiken (mom. 26 i hemställan) 10. av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 29 som börjar med "Av propositionen" och slutar med"och avstyrks" bort ha följande lydelse: Propositionens inriktning på förebyggande verksamhetkräver med nödvändighet en bättre statistik över yttringar av ohälsa och desssamband med sociala förhållanden. De register över dödlighet, sjukdomsförekomstoch sjukvårdsutnyttjande som existerar är ofullständiga och svåra att användapå grund av små resurser hos registerhållande myndigheter. Uppgifternapubliceras långt i efterhand. Resurser saknas till elementär bearbetning avregistren. En förment omtanke om den personliga integriteten har medfört attåtskilliga arbetare mist livet i onödan, därför att man alltför sent har fåttkännedom om kopplingen mellan olika arbetsmiljöer och sjukdomar och skador.Propositionen ställer det i och för sig positiva förslaget att man skall ge utfolkhälsorapporter men anvisar inga resurser till en förbättradhälsostatistik. Enligt utskottets mening bör regeringen vidta åtgärder för enkraftig förbättring av statistiken när det gäller hälsoförhållanden och deraskoppling till sociala bakgrundsdata. Detta bör med anledning avmotion 1984/85:3146 (vpk) yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 26bort hemställa 26. beträffande hälsostatistiken attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3146 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Återskapande av en medicinalstyrelse (mom. 32 ihemställan) 11. av , , och (alla m) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 33 som börjar med "Vid riksdagsbehandhngen" och slutarpå med "Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse: Utvecklingen har visat att det i vissa fall var fel attslå ihop medicinalstyrelsen och till ett verk. Utifrån gjordaerfarenheter finns det nu anledning att på nytt överväga en uppdelning avsocialstyrelsen. Enligt utskottets mening bör hos regeringen begäraen utredning beträffande lämpligheten av ett återställande av den tidigareordningen genom att medicinalstyrelsen återinrättas med i huvudsak de uppgifteroch den sammansättning den tidigare hade. dels att utskottet under mom. 32 bort hemställa 32. beträffande återskapande av en medicinalstyrelse SoU 1984/85:28 46 attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3143 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 1. beträffandehuvudmannaskap för primärvården avGöte , , och (allam) som anför; Vianser att man inom ramen för den pågående försöksverksamheten med ökad kommunalsjälvstyrelse förutsättningslöst bör pröva den nuvarande fördelningen avarbetsuppgifter mellan primärkommuner och landsting. Utskottets uttalandeinnebäi-ande att nuvarande ansvarsfördelning är väl avvägd får tolkas som attdet gäller tills vidare i avvaktan på utfallet av försöksverksamheten. 2. beträffandespecialister inom primärvården avGöte , , och (allam) som anför; Vivill hänvisa till vad vi anfört i vår reservation beträffande frågan om avslagpå propositionen. Genom den där förordade utbyggnaden av den öppna vården genomprivatpraktiker ökar den enskildes valfrihet i fråga om specialiteter såsomgynekologi och pediatrik. Vi vill även understryka att oaktat huvudmannaskapskall bl. a. gynekologin finnas tillgänglig i primärvården. 3. beträffandespecialister inom primärvården avRosa Östh (c) och () som anför; Möjligheternaför patienter att få anlita läkare med specialistkompetens i gynekologi/obstetrikoch pediatrik varierar mellan de ohka landstingen. Enligt vår mening bör det påalla håll finnas erforderlig specialistkompetens inom primärvården. Vi villsärskilt framhålla vikten av att de kvinnor som så önskar får möjlighet att få konsulteragynekolog utan att först behöva gå till en allmänläkare. avGöte , , och (allam) som anför: Enligtvår uppfattning är det mindre tillfredsställande att familjer som förorsakasåterkommande ofrånkomliga merkostnader på grund av sjukdom eller handikapp hosett barn, vars behov av särskilda vårdinsatser är mindre uttalat, i regel äruteslutna från möjligheten att få vårdbidrag på grund av de SoU1984/85:28 47 höga tröskeleffekter som finns inom denna bidragsform.Särskilt hårt slår, enligt utskottets mening, nuvarande regler mot familjer därbarnet har ett mer eller mindre osynligt handikapp eller sjukdom. Förslag omförbättring av vårdbidraget i form av ett fjärdedels vårdbidrag har fp, m ochvpk förordat i en gemensam reservation till socialförsäkringsutskottetsbetänkande SfU 1984/85:18 i vilket betänkande motionsförslag härom avstyrktes.Vi anser införandet av ett fjärdedels vårdbidrag vara en mycket angelägenfråga, 5. beträffande cancervården av () och (vpk) som anför; Enligt vår uppfattning är det mindre tillfredsställandeatt familjer som förorsakas återkommande ofrånkomliga merkostnader på grund avsjukdom eller handikapp hos ett barn, vars behov av särskilda vårdinsatser ärmindre uttalat, i regel är uteslutna från möjligheten att få vårdbidrag pågrund av de höga tröskeleffekter som finns inom denna bidragsform. Särskilt hårtslår, enligt utskottets mening, nuvarande regler mot familjer där barnet harett mer eller mindre osynligt handikapp eller sjukdom. Förslag om förbättringav vårdbidraget i form av ett fjärdedels vårdbidrag har fp, m och vpk nyligenförordat i en gemensam reservation till socialförsäkringsutskottets betänkandeSfU 1984/85:18 i vilket betänkande motionsförslag härom avstyrktes. Vi anserinförandet av ett fjärdedels vårdbidrag vara en mycket angelägen fråga. Vi vill även hänvisa till en gemensam reservation av vpkoch fp i socialförsäkringsutskottets betänkande 1984/85:21 omföräldraförsäkringen. Det föreslogs i reservationen att när det gäller barn sompå grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp är ibehov av sårskild tillsyn och vård bör någon tidsgräns för tillfälligföräldrapenning inte finnas. SoU1984/85:28 48 1 proposition 1984/85:181 framlagda lagförslag Lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) dels att 3 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 2 a §, ochnärmast före 2 a § en ny rubrik av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Krav på hälso- och sjukvården Hälso- och sjukvården skall bedrivas så att den uppfyllerkraven på en god vård.