bet · G801LU10 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:10 om artificiellainseminationer (prop. 1984/85:2) I betänkandet behandlar utskottet proposition1984/85:2 om artificiella inseminationer. Propositionen innehåller förslag ny bestämmelse i som reglerar faderskapet till barn som harkommit till genom insemination. Bestämmelsen innebär att om ett barn har avlatsgenom insemination med samtycke av moderns make eller av en man som boddetillsammans med modern under äktenskapsliknande förhållanden, skall mannen somlämnat samtycket anses som barnets rättslige far. I propositionen läggs vidare framförslag om en ny lag som skall reglera inseminationsverksamheten som sådan. Denföreslagna lagen om insemination innehåller bl. a. bestämmelser om att barnet,när det uppnått tillräcklig mognad, skall ha rätt att få veta vemspermagivaren är. Slutligen föreslås i propositionen vissa ändringar isekretesslagen. Propositionens lagförslag har tagits in i bilaga 1 tillbetänkandet. Medanledning av propositionen har väckts tolv motioner. Motionsyrkandenaredovisas på s. Utskottethar inhämtat yttrande från socialutskottet över propositionen och motionernasåvitt de berör socialutskottets beredningsområde. Yttrandet (SoU 1984/85:2 y)återfinns som bilaga 2 till betänkandet. Företrädareför gruppen för adoptionsfrågor vid familjerättssektionen inom har vid sammanträffande med representanter för utskottetframfört synpunkter med anledning av förslagen. Vidare har skrivelser inkommiti ärendet. Utskottet tillstyrker med några smärreändringsförslag (se bilaga 3 till betänkandet) bifall till propositionen. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . Samtligamotionsyrkanden avstyrks av utskottet. Tillbetänkandet har fogats 23 reservationer. En ledamot (m) reserverar sig tillförmån för avslag på hela propositionen och anser att regeringen bör lägga framett nytt förslag som innefattar förbud mot givarinseminationer. Övrigaledamöter i utskottet biträder förslaget om att en bestämmelse skall införas[som reglerar faderskapsfrågan vid insemination. Tre ledamöter(m) menar dock att bestämmelsen borde ha fått en delvis annan utformning.Såvitt gäller förslagen till lagstiftning om inseminationsverksamheten ochändringar i sekretesslagen anser samma tre m-ledamöter att dessa förslag i sinhelhet bör avslås av . En ledamot (c) godtar lagstiftning på områdetmen vill att den skall begränsas i 1 1984/85.8 saml. LU 1984/85:10 2 förhållandetill regeringens förslag. a. bör bestämmelsen om barnets rätt att få vetasitt ursprung utgå. Denna uppfattning lar stöd av de tre m-ledamöterna för detfall deras krav på avslag på förslaget till insemina-tionslag inte vinnerbifall. Även på andra punkter har reservationer avgetts. Ledamoten från vpkreserverar sig i enlighet med yrkandena i en partimotion i ämnet. 1 proposition 1984/85:2 föreslår regeringen() efter hörande av lagrådet att antar i propositionenframlagda förslag till 1. lag om ändring iföräldrabalken, 2. lag om insemination, 3. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100). Lagförslagen har tagits in i bilaga I till betänkandet. Beträffandedet huvudsakliga innehållet i propositionen hänvisas till vad utskottet anförpå s. 7 f. Motion 1984/85:15 av () ochGunnar i (m), vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att 3 § lagen om insemination skall ha följande lydelse: Insemination med--- ochobsteirik. Eftertillstånd från får även läkare med specialistkompetens igynekologi och obsietrik, verksam vid privat sjukhus eller i öppen vård, vidoffentlig eller privat mottagning, utföra sådan insemination. Läkaren skall---- . 2. attriksdagen uttalar sig för att det inte alltid skall vara nödvändigt att hela förundersökningen och uppföljningen av givarinseminationspatienter sker vid den klinik där själva inseminationen görs. Motion 1984/85:16 av m. fl. (s),vari yrkas att avslår 4 § i förslaget till lag om insemination. Motion1984/85:17 ay m. fl. (fp), vari yrkas 1. att beslutar att i 3§ första stycket förslag till lag om insemination stryks "vid allmännasjukhus", 2. att beslutar att i 3§ andra stycket samma lagförslag stryks "med hänsyn till makarnas eller desammanboendes medicinska, psykologiska och sociala förhållanden", 3. att beslutar att enförutsättning för att insemination skall få utföras är att ansvarig läkare kanvisa att de journaler som upprättas i LU 1984/85:10 3 sambandmed behandlingen förvaras på ett betryggande sätt som garanterar integritetenför spermagivare, föräldrar och barn samt att skall göra dennaprövning, 4. att i övrigt beslutar bifalla proposition 1984/85:2. Motion 1984185:18 av m. fl. (s), variyrkas att avslår förslaget om att avskaffa spermagivarens anonymitetvid artificiell insemination. Motion1984/85:19 av m. fl. (c), vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att anta förslaget om ändring av 1 kap. 6 § , 2. att beslutar att antaförslaget om ändring av 7 kap. 1 § första stycket sekretesslagen, 3. att beslutar attavslå förslaget om nytt fjärde stycke i 7 kap. 1 § sekretesslagen, 4. att beslutar att antaföljande förslag till inseminationslag: 1 § Med insemination förstås idenna lag införande av sperma i en kvinna på konstlad väg. 2 § Insemination får utförasendast om kvinnan är gift eller bor tillsammans med en man underäktenskapsliknande förhållanden. För inseminationen krävs skriftligt samtyckeav maken eller den man som kvinnan bor tillsammans med. 3 § Fryst sperma får inte utansocialstyrelsens tillstånd föras in hit i landet annat än av allmänna sjukhus. 4 § Den som vanemässigt eller föratt bereda sig utför insemination i strid mot denna lag eller underangivna förhållanden tillhandahåller sperma för sådan insemination döms tillböter eller fängelse . Dennalag träder i kraft . Motion 1984/85:20 av () och HansGöran (), vari yrkas att avslår den del i förslaget sominnefattas i 4 § Lag om insemination. LU1984/85:10 4 Motion 1984/85:21 av m.fl. (m), vari yrkas 1. att riksdagenmed avslag på proposition 1984/85:2 hos regeringen begär nytt förslag ienlighet med de riktlinjer som framförs i motionen, 2. att riksdagendärest yrkande 1 inte vinner bifall beslutar alt införsel av fryst sperma frånutlandet skall förbjudas. Motion 1984/85:22 av m. fl. (vpk), vari yrkas 1. att med ändring iregeringens förslag beslutar anta följande som motionärernas förslag betecknade Härigenom föreskrivs följande. Med insemination förstås--- 1 § på konstlad väg. Insemination får utföras endast om kvinnan är gift ellerbor tillsammans med en man under äktenskapsliknande förhållanden. Förinseminationen krävs skriftligt samtycke av maken eller den man som kvinnanbor tillsammans med. Om en kvinna är gift eller bor tillsammans med en manunder äktenskapsliknande förhållanden, krävs för inseminationen skriftligtsamtycke av maken eller den man som kvinnan bor tillsammans med. 3§ Insemination med sperma--- gynekologi och obstetrik. Läkaren skall pröva om det med hänsyn till makarnas ellerde samboendes medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligtatt inseminationen äger rum. Inseminationen får utföras endast om det kanantas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden.Vägras insemination, får makarna eller de samboende begära attsocialstyrelsen prövar frågan. beslut får inte överklagas. Läkaren väljer lämplig spermagivare. Uppgifter om denneskall antecknas i en särskild journal som skall bevaras . skall pröva om det med hänsyn till den sökandesmedicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att inseminationenäger rum. Inseminationen får utföras endast om det kan antas att det blivandebarnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Vägras insemination, fården sökande begära att prövar frågan. beslutfår inte överklagas. Läkaren väljer lämplig spermagivare. Uppgifter om denneskall antecknas i en särskild journal, som skall bevaras . Spermafrån en och samme givare får användas för högst fyra fall av inse- LU1984/85:10 5 Regeringens förslag Motionärernas förslag mination där inseminationen leder till att ett barn föds.Givaren hör underrättas om när ett horn fötts som följd av insemination medsperma från honom. 4§ Ett barn som----------- fram dessa uppgifter. 5§ Om det i------------ ut dessa uppgifter. 6§ Fryst sperma får inte utan social- Frystsperma får inte föras in hit i styrelsenstillstånd föras in hit i lan- landet, det annat än av allmänna .yukhus. 7§ Den som vanemässigt---- högst . Denna lag träder----- . Bestämmelseni 4 §----- sperma före ikraftträdandet. 2. att riksdagenuttalar att en pariamentarisk kommitté bör tillsättas för att följaverksamheten med inseminiition i dess olika aspekter, 3. att riksdagenuttalar att fr.igan om insemination på nytt bör bli föremål för riksdagensprövning och att därvid ett betänkande från den under punkt tvånämnda pariamentariska kommittén bör föreligga. Motion 1984/85:23 av ChristerEirefelt (fp) och i (fp), vari yrkas att riksdagenbeslutar att 4 § i förslaget till lag om insemination utgår. Motion 1984/85:24 av () och (), vari yrkas att vid behandlingen avproposition 1984/85:2 bifaller de förändringar i förhållande tillpropositionsförslaget som föreslås i motionen. 1 motionen tas upp frågor rörande samtycke förinsemination, straffbestämmelsen vid olaga insemination och anteckning ikyrkobok beträffande barn som kommit till genom insemination. Motion 1984/85:25 av () och (), vari yrkas 1. att beslutar att avslå regeringens förslagatt legalisera givar- insemination, 2. att beslutar hemställa att regeringenåterkommer med ett nytt förslag enligt de riktlinjer som anges i motionen. LU1984/85:10 6 Motion 1984/85:26 av m.fl. (m), vari yrkas1. att beslutar att i 1 kap. skall införas en nyparagraf, 6 §, med nedanstående lydelse: 6§ Har insemination utförts påmodern med skriftligt samtycke av hennes make eller annan man som boddetillsammans med henne under äktenskapsliknande förhållanden och är det medhänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att barnet har avlats genominseminationen, skall vid tillämpningen av 2-5 §§ den som har lämnat samtycketanses som barnets fader. Denna lag träder i kraft den 1januari 1985. Lagen skall dock inte gälla i fråga om inseminationer som harutförts före ikraftträdandet. 2. att riksdagenbeslutar att avslå förslaget till lag om insemination, 3. att riksdagenbeslutar att avslå förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 4. att riksdagenbegär att regeringen ser över och låter utreda de frågor av familje- ocharvsrättslig natur som kan bli aktuella med hänsyn till att barn tillkommergenom artificiell insemination. finns möjlighet attavhjälpa ofrivillig barnlöshet genom artificiell insemination, dvs. genom attinföra sperma i kvinnan på konstlad väg. Insemination sker i flertalet fall medsperma från en anonym givare, s. k. givarinsemination. Det förekommer också attsperma från kvinnans make överförs till henne genom insemination, s.k.makeinsemination. Termen makeinsemination används även för de fall därinsemination sker med sperma från en man som kvinnan bor tillsammans med underäktenskapsliknande förhållanden. Givarinsemination har förekommit i sedan i vartfall . Inseminationsverksamheten var till en början av blygsamomfattning. En undersökning av dåvarande medicinalstyrelsen avseende tiden juli1945 -visar att det utfördes 95inseminationer. Dessa resulterade i 7 graviditeter. Under 1960- och 1970-talenökade inseminationsverksamheten successivt. Av en undersökning, som utfördesav , framgår att föddes sammanlagt 663barn efter givarinsemination vid kvinnokliniker i landet. Under de två sistaåren av undersökningsperioden föddes sammanlagt 305 barn. Två gynekologerbedrev enligt undersökningen verksamhet med givarinsemination i privat regi.De redovisade 12 graviditeter var . LU 1984/85:10 7 Man räknar nu med att det i åriigen födsminst 230 barn efter givarinsemination och ca 40 barn efter makeinsemination.Givarinsemination utförs vid nio av landets 56 kvinnokliniker och av femprivatpraktiserande gynekologer. Verksamheten med makeinsemination bedrivs vid27 kvinnokliniker samt av minst 26 privatpraktiserande gynekologer. Ocksåutomlands förekommer verksamhet med givarinsemination. 1 föds varje årminst 2000 barn och i minst 10000 barn som avlats genom givarinsemination.Trots att inseminationsverksamhet förekommer i stora delar av världen ärlagstiftning om den sällsynt. 1 -liksom i hela - saknas f.n. lagstiftning på området. Vissa delstater i och i har emellertidunder infört lagbestämmelser för att säkra inseminationsbarnensrättsliga ställning. Fråganom en lagreglering av verksamheten med insemination har tidigare diskuteratsoch utretts i (se SOU 1946:49 och 1953:9). Som framgår ovan leddearbetet emellertid inte till någon lagstiftning. Riksdagenbehandlade frågor om lagstiftning rörande artificiell insemination vid 1981/82års (LU 1981/82: 24) med anledning av motioner i ämnet. I en motion(s) begärdes en översyn av faderskapsreglerna i syfte att trygga barnets rätttill en far, och i en annan motion (m) yrkades att frågan om barnets rätt attfå kunskap om det verkliga, biologiska faderskapet skulle prövas. Efter det attdessa motioner väckts men innan utskottet behandlade motionerna tillsattes ensärskild utredning, inseminationsutredningen, med uppdrag att utreda frågan omartificiella inseminationer. På hemställan av utskottet avslogs motionerna medhänvisning till inseminationsutredningens arbete. ansåg vidare attdet saknades skäl att i avvaktan på resultatet av utredningsarbetet förbjudaverksamheten med artificiell insemination vilket hade begärts i ytterligare enmotion (m). 'avgavi betänkandet (SOU 1983:42) Barn genom insemination.Betänkandet, som har remissbehandlats, ligger till grund för förslagen i dennu aktuella propositionen. 1det följande kommer utskottet efter en redogörelse för propositionenshuvudsakliga innehåll att behandla förslagen i propositionen och de medanledning av propositionen väckta motionerna. Propositionen innehåller förslag till lagstiftningom artificiell insemination. Lagstiftningen består av dels en ny bestämmelse i1 kap. om faderskapet till barn som har kommit till genominsemination, dels en ny lag om inseminationsverksamheten som sådan, dels ockvissa ändringar i sekretesslagen (1980: 100). Denföreslagna nya bestämmelsen i 1 kap. innebär att ett barn somhar kommit till genom insemination med samtycke av moderns make eller av en mansom bodde tillsammans med henne under äktenskapsliknande förhållanden fårsamma rättsliga ställning i förhållande till LU 1984/85:10 8 denne som om barnet hade kommit till på naturiig väg.Denne man skall alltså anses som barnets rättslige far. Enligt den nya lagen om insemination skallinseminationsbehandling i fortsättningen utföras bara på kvinnor som är giftaeller bor tillsammans med en man under äktenskapsliknande förhållanden. Enförutsättning skall vidare vara att mannen har skriftligen samtyckt tillinseminationen. Givarinsemination skall få utföras bara på allmännasjukhus under överinseende av en gynekolog. 1 detta fall skall också krävasatt det med hänsyn till makarnas eller till de samboendes medicinska,psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att inseminationen äger rum.Bedömningen av om sä är fallet skall ytterst göras av den ansvarige läkaren.Denne skall även välja lämplig spermagivare. Vid detta val får inte några merspeciella önskemål om givarens egenskaper eller kvaliteter i övrigttillgodoses. Ett barn som har kommit till genom insemination bör enligtpropositionen normalt upplysas om detta genom föräldrarna när det är lämpligt.Sedan barnet har uppnätt tillräcklig mognad skall det också ha rätt att få vetavem spermagivaren är. Barnet kan vända sig till socialnämnden på orten ellertill det sjukhus som har utfört inseminationen för att få del av uppgifter omgivaren. I övrigt skall alla uppgifter om denne i princip varasekretessbelagda. Den nyalagstiftningen föreslås träda i kraft den . Några särskilda regler om faderskaptill barn som kommit till genom insemination finns som inledningsvis nämntsinte i vårt land. När barn föds i ett bestående äktenskap skall mannen iäktenskapet anses som barnets far enligt den s. k. faderskapspresumtionen iföräldrabalken. Av ett uppmärksammat rättsfall - det s.k. Haparandafallet (NJA1983 s. 320) - framgår att presumtionen kan hävas när det gäller ett barn somkommit till genom givarinsemination. Mannen kan nämligen utan begränsning itiden föra talan om att han inte är far till barnet. Enligt 1 kap. 2 § förstastycket 2 skall rätten förklara att mannen inte är far tillbarnet om det på grund av barnets arvsanlag eller annan särskild omständighetkan hållas för visst att mannen inte är barnets far. Är modern ogift eller haren faderskapspresumtion hävts, går det inte att rättsligt binda någon vidfaderskapet till ett barn som avlats genom givarinsemination. Också bestämmelser om inseminationsverksamheten som sådansaknas. Verksamheten ses som en medicinsk behandling och är underkastadde regler som allmänt gäller för sådan behandling. I motionerna 1984/85:21 (m) och 25 (c) begärs avslag påpropositionen och nytt förslag. Motionärerna anser att verksamheten medmakeinsemination inte ger upphov till några särskilda problem. Däremot kanmotionärerna inte godta propositionens förslag såvitt avser givarinseminationutan menaratt denna verksamhet bör förbjudas. 1 motion 21 framhålls bl. LU 1984/85:10 9 ettbarn som avlats genom givarinsemination kan riskera att bli faderslöst oavsettom frågan om givarinsemination lagregleras eller ej. Vidare sägs att det saknasforskning om situationen för de barn som kommit till genom givarinseminationoch för de familjer som de växer upp i, varför stor försiktighet måste iakttasvid lagstiftning på området. Motionärerna ställer sig också mycket tveksammatill om det alls är möjligt för föräldrar och givare att föreställa sig vilkasvårbemästrade problem som i sinom tid kan aktualiseras på grund av att ettbarn har kommit till genom givarinsemination. Risken är vidare påtaglig föratt barnet kan fara illa av att få kännedom om att det tillkommit genomgivarinsemination. Att barnet sedan kan få reda på vem som är den biologiskefadern utgör enligt motionärerna inte någon garanti för att barnet skall slippabestående skadeverkningar av psykisk och psyko-social karaktär. Motionärernaanför sammanfattningsvis att givarinsemination kan ge upphov till såallvarliga etiska, psykologiska och sociala problem för berörda personer attverksamheten bör förbjudas. Liknande synpunkter framförs i motion 25. 1motion 21 föreslås att givarinsemination skall förbjudas i lag och att förbudetskall vara förenat med en straffbestämmelse. Motionärerna yrkar (yrkande 1) attriksdagen med avslag på propositionen hos regeringen begär ett nytt förslag ienlighet med dessa riktlinjer. 1 motion 25 yrkas att avslårregeringens förslag att legalisera givarinsemination och hos regeringenanhåller om ett nytt förslag. Utskottetvill till en början erinra om att artificiell insemination är en sedan längeväl etablerad medicinsk metod för att avhjälpa barnlöshet hos makar ellersamboende par som inte kan få barn på naturlig väg. Både i ochutomlands har inseminationsverksamheten tilldragit sig ett successivt ökandeintresse, och verksamheten har numera fått en inte obetydlig omfattning. Därvidhar givarinsemination visat sig vara den metod som i övervägande utsträckningkommit till användning för att lösa makarnas eller de samboendes problem.Uppenbart utgör givarinsemination ett reellt alternativ och fyller en funktionför många som är ofrivilligt barnlösa. Utskottet delar därfördepartementschefens uppfattning att det inte ter sig rimligt att nu förbjuda verksamheten.Härtill kommer att ett förbud sannolikt inte skulle leda till att verksamhetenupphörde i utan i vart fall i viss utsträckning fortsatte iokontrollerade former. Det kan också befaras att många skulle utnyttjamöjligheterna till insemination utomlands. Inte minst med tanke på barnetsbästa framstår det därför som angeläget att verksamheten med givarinseminationkan fortsätta under frän samhällets synpunkt sett godtagbara former. Utskottetvill vidare framhålla att det inte är acceptabelt att barn som kommit tillgenom insemination har en osäker ställning i familjerättsligt hänseende. inening är det därför av största vikt att man får till stånden ändring i faderskapsregler som bättre än f. n. tillgodoserbarnets intressen. LU 1984/85:10 10 Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillyrkande I i motion 21 och till motion 25. Som tidigare nämnts finns det f. n. inte någrabestämmelser som direkt tar sikte på att reglera frågan om faderskapet tillbarn som avlats genom insemination. De allmänna reglerna i (FB)blir därför tillämpliga. Av dessa följer att om kvinnan var gift vid barnetsfödelse, skall mannen i äktenskapet anses som barnets far (1 kap. 1 § FB).Samma presumtionsregel gäller om kvinnan är änka och barnet föds så kort tidefter mannens död att det kan vara avlat . Som utskottet berört iföregående avsnitt kan presumtionen på talan av mannen eller barnet hävas avdomstol, bl. a. om det på grund av barnets arvsanlag eller annan särskildomständighet kan hållas för visst att mannen inte är barnets far. Dessabestämmelser medför knappast några problem när det gäller makeinsemination pägift kvinna. Mannen i äktenskapet befinner sig då rättsligt sett i sammasituation i förhållande till barnet som om barnet avlats av honom på naturiigväg. Vid givarinsemination däremot anses mannen visserligen enligt huvudregelnsom rättslig far till barnet men han kan -oavsett om han har samtyckt tillinseminationen eller ej - utan begränsning i tiden hos domstol begära och fåförklaring att han inte är far till barnet. Varkvinnan inte gift eller har domstol hävt faderskapspresumtionen skallfaderskapet fastställas genom erkännande eller dom (I kap. 3 § FB). Etterkännande av faderskap skall vara skriftligt och bevittnat av två personer (1kap. 4 § FB). Erkännandet skall dessutom för att bli giltigt godkännas avsocialnämnden. Nämnden får lämna sitt godkännande endast om det kan antas attmannen är far till barnet. När faderskap skall fastställas genom dom gällerenligt 1 kap. 5 § FB att domstolen skall förklara en man vara far om det ärutrett att han har haft samlag med barnets mor under tid då barnet kan varaavlat och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnethar avlats av honom. Vidmakeinsemination på ogift kvinna med sperma från hennes samboende man ärrättsläget mer komplicerat än vid makeinsemination på gift kvinna. Visserligentorde några rättsliga problem inte uppkomma om mannen erkänner faderskapet.Men skulle mannen däremot vägra erkänna faderskapet uppkommer frågan om domstolkan förklara mannen vara far enligt 1 kap. 5 § FB. En av förutsättningarna förfastställelse av faderskapet är ju, som ovan redovisats, att det är sannoliktatt barnet avlats av honom. Frågan har inte prövats i rättspraxis, varförrättsläget får anses oklart. Närdet gäller ett barn som tillkommit genom givarinsemihation på ogift kvinnatorde ett faderskapserkännande av kvinnans samboende inte bli LU 1984/85:10 " får nämligen lämna sitt godkännande endast om det kanantas att mannen i fråga är far till barnet. Vid givarinsemination saknasockså fömtsättningar för att genom dom få faderskapet fastställt. Sammanfattningsviskonstaterar utskottet sålunda att det rättsliga skyddet för barn som kommittill genom insemination är tillfredsställande vid makeinsemination på gift kvinna.Har barnet kommit till genom givarinsemination på gift kvinna är rättsskyddetdäremot i vissa fall bristfälligt. Detsamma gäller i fråga om barn som kommittill genom makeinsemination på ogift kvinna. När det slutligen gällergivarinsemination på ogift kvinna torde det det över huvud taget inte finnasmöjligheter att få ett faderskap fastställt. Som utskottet redan framhållit idet föregående avsnittet kan inte längre accepteras att inseminationsbarn haren osäker ställning i familjerättsligt hänseende.