bet · G801SkU39 · 1984-12-31 00:00:00 — I betänkandet avstyrker utskottettre motioner avseende slopande eller nedsättning av skogsvårdsavgiften. Motbeslutet reserverar sig utskottets borgerliga representanter. 1984/85:668 (jfr 667) av m. fl. I motionen yrkas att beslutar attskogsvårdsavgiften upphör fr.o.m. . 1984/85:1588 (jfr 1065) av ArneAndersson i m.fl. (m) I motionen yrkas att beslutar att sänkaskogsvårdsavgiften tiU av det taxerade skogsbruksvärdet. 1984/85:2171 (jfr 2170) av () I motionen yrkas att beslutar om avskaffande avskogsvårdsavgiften. Gällande bestämmelser m. m. Skogsvårdsavgift erläggs av den sombeskattas för garantibelopp för jordbruksfastighet och utgår med ett visstpromilletal av fastighetens taxerade skogsbruksvärde. Avgiften är avsedd attfinansiera vissa statliga åtgärder på det skogliga området. Genomriksdagsbeslut skall avgiften. vid taxering utgå med 6,5 %o ochvid taxering med 8 %c av avgiftsunderlaget. Avgiften är avdragsgillvid taxeringen. Skogsvårdsavgiften användes tidigare uteslutande till attfinansiera skogsvårdsstyrelsernas verksamhet. Är 1975 beslutades att avgiftenskulle få användas även för vissa andra, särskilt angivna ändamål inomskogsbruket. skogspolitiska beslut (prop. 1978/79:110, JoU1978/79:30), som bl. innebar att skogsbruket i pricip skulle varasjälvfinansierat, ledde till en höjning av skogsvårdsavgiften från 0,9 till 3%o (SkU 1978/79:49). Höjningen motiverades med att skogsägarna i störreutsträckning borde medverka i finansieringen av vissa statliga åtgärder på detskogliga området. I propositionen framhölls att skogsvårdsavgiftenhuvudsakligen borde användas för sådana ändamål som är till nytta förskogsbruket som sådant eller på sådant sätt att alla skogsbrukare kan få del avdem. Här avsågs sådana områden som forsknings- och utvecklingsarbete,information, utredningsar- 1 1984/85. SkU1984/85:39 2 bete, översiktliga skogsinvesteringar, bidrag som ärtillgängliga för alla skogsägare m. m. Vidare framhölls att dessa principertillämpats när medel beräknats för olika ändamål men att någon exaktredovisning inte varit möjlig. Utskottet, som godtog dessa uttalanden,tillstyrkte propositionen. Den höjning av skogsvårdsavgiften från 3 till 6 %osom genomfördes avsåg väsentiigen att finansiera det extra avdrag förvissa skogsuttag samt de bidrag till avverkning av klenskog som infördes idetta sammanhang (prop. 1980/81;118, SkU 1980/81:44). En senare sänkning tiU 5%o grundade sig bl. a. på att giltighetstiden för det extra avdragetförkortades (prop. 1981/82:100 bil. 13 s. 55, SkU 1981/82:31 res. I sambandmed den senaste höjningen 1983 anförde skatteutskottet (SkU 1983/84:12): Som framgår av propositionen skallskogsvårdsavgiftsmedlen användas för sådana ändamål som är till gagn förskogsbruket som sådant eller på sådant sätt att alla skogsbrukare kan dra nyttaav dem. Avgiften betraktas som skogsägarnas bidrag till de allmänna insatsernai vid mening för det svenska skogsbruket. Detta skall i princip varasjälvfinansierat. Utskottet instämmer i departementschefens bedömning att dennuvarande avgiften inte är tillräcklig för detta ändamål. Atf skogsvårdsavgiftenunder senare tid finansierat vissa insatser för skogsbruket medregionalpolitiska inslag ändrar inte denna bedömning. Härtill kommer attavgiften, som är avdragsgill vid inkomsttaxeringen, för de flesta skogsägaretorde ha begränsad ekonomisk betydelse. När skatteutskottet hadeatt ta ställning till motionsyrkanden av samma innebörd som de nu aktuellaframhöll utskottet (SkU 1983/84:27) bl. Utskottet har vid sin prövninghösten 1983 av frågan om avgiftsuttagets höjd bl. a. anfört att avgiftenbetraktas som skogsägarnas bidrag till de allmänna insatserna i vid mening fördet svenska skogsbruket och att skogsbruket i princip bör varasjälvfinansierat. Alltsedan den borgerliga regeringstiden harskogsvårdsavgiften finansierat insatser av detta slag utan hinder av vissaregionalpolitiska inslag. Utskottet har lika litet som tidigare något atterinra häremot och finner mot bakgrund av jordbruksutskottetsställningstagande rörande anslagsfrågorna att det nuvarande avgiftsuttaget ärväl avvägt. Som utskottet framhållit tidigare torde avgiften, som äravdragsgill vid inkomsttaxeringen, f. ö. ha begränsad ekonomisk betydelse förde flesta skogsägarna. Skogsvårdsavgift utgår vid 1985 årstaxering med 6,5 %o och vid taxering med 8 %c av det taxeradeskogsbruksvärdet. I partimotionen 668 från (c) och mofion 2171 av HansWachtmeister (m) yrkas att skogsvårdsavgiften avskaffas. Motionärerna bakommofion 1588, i m.fl. (m), anser också att avgiften på siktbör slopas helt men begär att den som ett första steg sänks till 3 %o. SkU 1984/85:39 3 Som framgår av den redogörelse utskottet lämnat iinledningen till detta betänkande har motionsyrkanden av samma innebörd som deutskottet nu har att behandla avstyrkts av utskottet vid förra riksmötet.Utskottet anser sig sakna anledning att nu frånträda den uppfattning utskottetdå gav uttryck åt. vill utskottet erinra om att jordbruksutskottet isitt betänkande JoU 1984/85:25 tillstyrkt proposition 1984/85:100 bilaga 11 ivad avser anslag till skogliga åtgärder. Utskottet avstyrker bifaU tillmotionerna. att avslår motionerna 1984/85:668, 1984/85:1588 och 1984/85:2171. Närvarande:Rune Carlstein (s)*, (), (). (),()*, (), (), KjeU (), (), (), (); (),()*, ()* och ()*. *Ej närvarande vid justeringen. 1.Karl Björzén, , och (alla m) . dels att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar med "Som framgår" och slutar med "till motionerna"bort ha följande lydelse: Skogsvårdsavgiften utgör f. n. 8%o avskogsbruksvärdet. Intäkterna av denna går delvis till att finansiera förskogsbruket gemensamma angelägenheter. Merparten utgör emellertid numera.enextra skatt avsedd att allmänt finansiera statens utgifter. Utskottet finnerdet otillfredsställande att skogsvårdsavgiften alltmer kommit att utvecklastill en skatt och att den i sin nuvarande utformning kan medverka till enekonomisk omfördelning mellan olika skogsägarkategorier eller regioner.Avgiften bör uteslutande användas för insatser som kommer hela skogsbruket tilldel. Någon utdebitering därutöver bör inte förekomma. Sommotionärerna bakom 1588 framhåller i motion 2001 bör skogsvårdsavgiften i ettförsta steg sänkas till 3 %c av skogsbruksvärdet och avgiftsmedlen användasför att finansiera de för skogsbruket angelägnaste åtgärderna. böravgiften avskaffas helt. SkU1984/85:39 4 dels att utskottet bort hemställa ' att rhéd bifall tillmotionerna 1984/85:1588 samt med anledning av motionerna 1984/85:668 och och1984/85:2171 antar följande Lag om ändring i lagen (1964:324) om skogsvårdsavgift Härigenom förskrivs att 1 § lagen(1946:324) om skogsvårdsavgift skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Reservanternas förslag Den, för vilken vid taxering till Den, för vilken vid taxering till kommunalinkomstskatt såsom skat- inkomstskatt såsom skat tepliktig inkomst upptagits garanti- tepliktig inkomst upptagits garanti belopp för jordbruksfastighet, som belopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts delvär- vid fastighetstaxering åsatts delvär det skogbruksvärde, skail betala det skogbruksvärde, skall betala skogsvårdsavgift. Avgiften utgör för skogsvårdsavgift. Avgiften utgör för varje beskattningsår öWö promilleav varje beskattningsår av skogsbruksvärdet. Hargarantibeloppet------------ skogsvårdsavgift jämkas. Skogsvårdsavgift................... helakrontal. Denna lag träder i kraft den 1 juli1985. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgift på grund av 1985och tidigare års taxering. I fråga om 1986 års taxering utgör promilletalet5,5. och (båda c) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar med "Som framgår" och slutar med "tillmotionerna" bort ha följande lydelse: Reglerna för skogsvårdsavgiftens användning har successivtändrats. Genom skogspolitiska beslut fastslogs att avgiftsmedlen ihuvudsak borde användas antingen för sådana ändamål som är till nytta förskogsbruket eller på ett sådant sätt att åtgärderna kommer skogsägarna tillgodo. I samband med att avgiftsuttaget höjdes till 8 %c frångickman denna princip. Medlen från skogsvårdsavgiften kan numera användas för attfinansiera alla skogliga stöd, alltså även bidrag av rent regionalpolitiskkaraktär. Skogsbruket har härigenom kommit att bli den enda näringsgren somsjälv får stå för det regionalpolitiska stödet till näringen. En sådansärbehandling av skogsbruket är enligt utskottets fnening inte motiverad. Eninte oväsentlig del av avgiftsuttaget torde för övrigt gå direkt tillstatskassan som en skatt. Närskogsvårdsavgiften utgjorde 0,9 %c av ett skogsbruksvärde som låg SkU 1984/85:39 5 betydligtlägre än vad det gör gjorde sig kraven på att avgiften skulle slånågorlunda rättvist och tas ut efter bärkraft gällande med mindre styrka än nu.Avgiften är en pålaga av stor ekonomisk betydelse. En avgift på 8 %c kanbetyda att mellan hälften och en tredjedel av nettot av en lämplig, årligavverkning går fill att betala avgiften. Kraven på ett rättvist uttag hardärför skärpts. Som det nu är gynnas en skogsägare med ett dåligt skogsbeståridpå dens bekostnad som har en välskött fastighet och till följd därav ett högtskogsbruksvärde. Meddet anförda tillstyrker utskottet motionerna 668 och 2171. Härigenomtillgodoses i princip även motion 1588. delsatt utskottet bort hemställa att med bifall till motionerna1984/85:668 och 1984/85:2170 samt med anledning av motion 1984/85:1588 antarföljande Lagom upphävande av lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift Härigenom föreskrivs att lagen (1946:324) omskogsvårdsavgift skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgift på grund av 1985 och tidigareårs taxering. I fråga om 1986 års taxering utgör promilletalet 4. () anför: Enligt de principer som ligger till grund förskogsvårdsavgiften skall avgiftsmedlen användas för sådana ändamål som är till gagnför skogsbruket som sådant eUer på sådant sätt att alla skogsbrukare kan dranytta av dem. Avgiften betraktas som skogsägarnas bidrag till de allmännainsatserna i vid mening för det svenska skogsbruket, som bör varasjälvfinansierat. Enligt min mening motiverar de åtgärder som f. n. görs förskogsbruket i och för sig ett lägre avgiftsuttag än 8%e. Av statsfinansiellaskäl harjag emellertid ansett mig böra avstå från att ställa yrkande om ettlägre avgiftsuttag. Jag förutsätter dock att regeringen uppmärksammar fråganoch - när det visar sig möjligt -lägger fram förslag om en sänkning avavgiften.