bet · G801UU12 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 fråga om nämns all enskilda organisationer medverksamhet i landet skulle kunna spela en roll i detta syfte, särskilt iMatabeleland. Motionärerna föreslår att 10 miljoner av landramomfördelas till de enskilda organisationerna. I fråga om föreslås att ett lika stort belopp avlandramen används för ändamål som en allsidig nyhetsbevakning, kommittéer sombehandlar de mänskliga rättigheterna, stöd till oppositionslidningen La Prenzam. Utvecklingen i de båda länderna företer vissa likheter,som olika förutsättningar och behov råder avseende biståndetsinriktning. Utskottei delar uppfattningen alt bistånd som tar sikte på en uppbyggnadoch förstärkning av demokratiska institutioner är särskilt betydelsefull lillländer sorn i likhet med och trätt in i ett nytt skedeav sin historia. Ett sådant bistånd lämnas också till debåda länderna. INicaragua och i ännu högre grad i är flera frivilliga organisationermed stöd från SIDA verksamma. Utskottet utgår från att SIDA är berett tillytterligare satsningar på demokratiuppbyggnad i vid mening om parterna kan nåenighet om lämpliga projekt. Utskottet anser emellertid inte att bör uttalasig om landrams-medlens användning på det sätt som föreslås i motionerna. UU1984/85:12 59 Yrkande om nya samarbetsländer Del föreslås i motion 2419 (vpk)att programländssamarbete inleds med och att reguljärt bistånd lämnas lill . Som framgår av tidigare riksdagsbeslut föreligger nu ingaförutsättningar all utvidga kretsen av programländer. Utskottet avstyrkerdärför de ifrågavarande motionsyrkandena i vad avser reguljärtprogramsamarbele. De nämnda länderna och flera andra utanförprogramlandskretsen erhåller emellertid svenskt bistånd; genom BITS, överkatastrofposten eller genom enskilda organisationer. En sammanställning överdet svenska bistånd som utgår lill olika länder genom skilda kanaler finns ipropositionen på s. 299 ff. mottog således bistånd genom BITS och SAREC påsammanlagt ca 13 milj. kr. har mottagitkatastrofbistånd och några volontärer finansierade av SIDA. Också DemokratiskaFolkrepubliken (Sydyemen) har erhållit katastrofbistånd i flera omgångar,bl. a. genom Röda korset och Rädda barnen. 5.3 Regionala insatser samt humanitärt samarbete iLatinamerika och i södra Propositioneii (s. 8687) Under anslagsposten RegionalainsaiserVämnas i första hand stöd till det regionala samarbetet mellan demajoritelsstyrda staterna i södra inom ramen för samarbetsorganisalionenSouthern (SADCC). Samarbetet syftartill att minska det ekonomiska beroendet av . Vidare har anslagspostenutnyttjats för stöd till den Östafrikanska (),Mekongkom-mittén och ett regionalt program för fiske i Bengaliska bukten. Samarbetet mellan SADCC-slaierna och det svenska stödethar huvudsakligen koncentrerats lill transporter och kommunikationer. Vid gjordes en svenskutfästelse om 330 milj. kr. för treårsperioden /84- 1985/86. Regeringen förordar all anslagsposten Regionala insatserhöjs med 20 milj. kr. lill 165 milj. kr. för /86 och att 135milj. härav utnyttjas för fortsatt stöd till regionala insatser inom ramenför SADCC. Det humanitära biståndet i utgörs till stordel av långsiktigt stöd för mänskliga rättigheter och politiskt förföljda.Regeringen förutser ett ökat medelsbehov för humanitärt stöd åt dessa grupper underen övergångstid. Biståndet lämnas genom svenska och internationellaorganisationer som /Frikyrkan hjälper. Kyrkornas världsråd och WorldUni- UU1984/85:12 60 versity Service lill enskilda grupper och organisationer imottagarländerna. De förmedlande och mottagande organisationernas kapacitet ärav avgörande betydelse för möjligheter att lämna bidrag och tillmötesgåde behov som finns. Regeringen finner att situationen i motiverarfortsatta och kraftfulla humanitära biståndsinsatser. bör höjasmed 15 milj. kr. lill 125 milj. kr. Mer än hälften av det humanitära biståndet i södra till befrielserörelserna (ANC), som verkar förett fritt från apartheid, och South-West African People'sOrganiza-tion (SWAPO), som arbetar för ett självständigt . Humanitärt bistånd till södra förmedlas också genomFN, andra internationella organisationer och svenska enskilda organisationer.Pä grund av situationen i och kring har behoven av humanitärt biståndytterligare Ökat, vilket ställer större krav på förmedlande och mottagandeorganisationers kapacitet. Flera svenska organisationer har påtagit sigbetydande nya uppgifter som förmedlande organisationer. Regeringen erinrar om förslaget i proposition 1984/85:56att 1 milj. kr. av medlen under anslagsposten Humanitärt bistånd i södra få användas för politiska partiers, fackföreningars och folkrörelsersinformation utomlands om Sydafrikalagen och om den svenska Sydafrikapolitikeni övrigt. För insatser under /86 anser regeringen attanslagsposten bör höjas med 20 milj. kr. till 180 milj. kr. Utöver dettabelopp kan medel från anslagsposten Katastrofer m. m. vid behov utnyttjas förhumanitära insatser i södra . I motion 1984/85:593 av BengtWesterberg m. fl. (fp) yrkandena 8 och 9 hemställs 8. att riksdagenbeslutar höja den föreslagna anslagsposten för humanitärt bistånd tillLatinamerika med 10 milj. 9. att riksdagenbeslutar höja den föreslagna anslagsposten för humanitärt bistånd till södraAfrika med 15 milj. kr. I motion 1984/85:1261 av Per m. fl. (m) yrkandeII hemställs beslutar anslå 190 milj. kr. lill humanitärtbistånd i södra . I motion 1984/85:1691 av EvertSvensson (s) hemställs att beslutar alt höja anslaget till humanitärtbistånd till med 10 milj. kr. från 125 milj. kr. till 135 milj.kr. och alt motsvarande minskning UU1984/85:12 61 sker från förslagsvis anslaget till BITS Beredningen förinternationellt tekniskt samarbete. I motion 1984/85:2419 av m. fl. (vpk) yrkande15 hemställs 15. att beslutar att anslaget Humanitärt bistånd tillLatinamerika ökas till 135 milj. kr. Enighet råder om att del humanitärabiståndet lill och södra fyller en viktig funktion och attbetydande medel fortsatt bör utgå till de ändamål som dessa anslagsposterfinansierar. Båda anslagsposterna höjs i regeringens förslag; förLatinamerika med 15 milj. kr. och för södra med 20 milj. kr. I motion 593 (fp) föreslås att posten för humanitärtbistånd i södra höjs med 15 milj. kr. och i motion 1261 (m) alt den höjsmed 10 milj. kr. Båda motionerna anser att del kommer att finnas behov av ökadeinsatser inne i själva . Särskilt i motion 1261 ges flera exempel påvilken typ av stöd som skulle kunna utgå till de svarta i : för högreutbildning, för sjukvård, till medborgarrätts- och fackliga organisationer m.m. Moderata samlingspartiet knyter här an till de förslag som partiet framfördei en motion till proposition 1984/85:56 om Sydafrikalagen (UU 1984/85:6). Utskottet anser att det av regeringen föreslagna beloppetär tillräckligt stort för ett fortsatt väsentligt humanitärt stöd fill området.Dessutom finns det som framhålls i propositionen möjlighet att utnyttjakataslrofmedel för ändamålet. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetyrkande 9 i motion 593 och motsvarande del av yrkande 11 i motion 1261. Även i fråga om det humanitära biståndet till Latinamerikafinns yrkanden om höjningar av anslagsposten, nämligen i motionerna 593, 2419(vpk) och 1691 som alla föreslår ett påslag på 10 milj. kr. Verksamheten iLatin- och är i nuvarande situation särskilt viktig. En demokratisering har ägt rum i flera latinamerikanskastater men många länder i regionen styrs fortfarande av diktaturregimer.Särskilt i har våld och förföljelse lett till storafiyktingproblem. Arbetslöshet och djupa inkomstklyftor förvärrar bilden. Det finns därför ett påtagligt behov av ett fortsatthumanitärt bistånd till flera länder i området. Utskottet är av uppfattningenatt det bör finnas beredskap för att om erforderligt tillskjuta ytterligaremedel till anslagsposten för humanitärt bistånd i frånkatastrofposten. Yrkande 8 i motion 593 (fp), yrkande 15 i motion 2419(vpk) och motion 1691 avstyrks därför. UU1984/85:12 62 5.4 Katastrofbistånd och bistånd genom enskildaorganisationer Propositionen (s. 88-89) Försörjningslägel i harvisat nödvändigheten av att kortsiktigt och förebyggande katastrofbiståndsamordnas närmare med långsiktigt utvecklingssamarbete. Flera insatser förkatastrofhjälp i programländerna utgör stödåtgärder för det reguljärautvecklingsbiståndet och är av mer långsiktig karaktär. Del bör eftersträvasatt sådana katastrofinsatser steg för steg inordnas i det reguljäraprogramsamarbetet och bekostas med härför avsatta medel. Regeringen välkomnar idetta sammanhang SIDA:s förslag att katastrofbiståndet till , somregelbundet utgått på grund av torka, omvandlas till stödför livsmedelsförsörjning inom ramen för del reguljära samarbetet. De strukturella problem som ligger bakomförsörjningskrisen främst i kan förväntas bestå . Behöv avstora katastrofinsatser förutses därför också för /86. Beredskapbör finnas för större insatser bl. a. i och . AnslagspostenKatastrofer m. m. bör även kunna utnyttjas för långsiktiga insatser förlivsmedelsförsörjning och markvård. Därigenom kan mottagarländernas sårbarhetför naturkatastrofer minskas. SIDA:s förslag om inrättande av en ny anslagspostför särskilda projekt åsyftar bl. a. att skapa ökade möjligheter tillmarkvårdsinsatser i och utanför programländerna. Sådana insatser är i linje medgällande föreskrifter om katastrofbistånd, enligt vilka detta kan utnyttjas förkataslröfförebyggande åtgärder. Regeringen vill även erinra om att medlen förkatastrofbistånd också utgör en reserv inom det bilaterala biståndet.Därigenom bör även övriga syften med SIDA:s förslag kunna tillgodoses medkatastrofmedel. Särskilt bör i detta sammanhang pekas på behovet av attutnyttja anslagsposten Katastrofer m. m. i fall där större strukturförändringari programländernas ekonomi påkallar stöd i form av extra medel. Regeringen förordar att anslagsposten Katastrofer m. m.höjs med 32,2 milj. kr. till 393 milj. kr. Bistånd med medel från anslagsposten Enskildaorganisationer är ett effektivt redskap i utvecklingssamarbetet och ettvärdefullt komplement till det av statliga organ administrerade biståndet.Enskilda organisationers insatser erbjuder ofta goda möjligheter att nå demest utsatta grupperna i . Regeringen har på uppmaninguppdragit åt SIDA att verkställa en översyn av de enskilda organisationernaskapacitet att ta emot och förmedla statliga bidrag för biståndsändamål.Utredningen har avgivit en preliminär rappört om sill arbete.I anslutning till denna har regeringen haft överläggningar med företrädare förorganisationerna. Den preliminära rapporten och överläggningarna har givit vidhanden att de enskilda organisationernas arbete väl motsvarar de avstatsmakterna fastställda målsättningarna och att organisationernas UU1984/85:12 63 kapacitet att förmedla bistånd förbättrats på senare år.Utredningens slutrapport beräknas föreligga vid utgången av . Medel under anslagsposten får användas för barnbidrag förbarn lill biståndsarbetare (prop. 1984/85:39; SoU 6; rskr. Regeringen förordar att beloppet för anslagspostenEnskilda organisationer höjs med 38 milj. kr. lill 300 milj. kr. Därvid harbeaktats att anslagsposten fr. o.m. /86 kommer att innefattaockså sådant bistånd genom internationella enskilda organisationer som förnärvarande upptas under en särskild delpost inom anslagsposten Särskildaprogram. I motion 1984/85:420 av KarinAhriand (fp) m.fl. (c, m, s och vpk) yrkande 2 hemställs 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av fortsalt stöd till humanitära insatserför folk. I motion 1984/85:421 av m. fl. (vpk) hemställs 1. att riksdagenuttalar sig för ett ökat samarbete och utbyte mellan och inomalla områden, 2. all riksdagenhos regeringen begär en redogörelse för det nuvarande lägel i medspeciell inriktning på distributionen och användningen av svenskt och annatinternationellt bistånd, 3. alt riksdagenhos regeringen hemställer om att undersöka möjligheterna för en svensk medlingi den pågående inbördeskonflikten. I motion 1984/85:493 av UllaEkelund och (båda c) hemställs 1. att riksdagenbeslutar att anvisat anslag till Enskilda organisationer (300 milj. genomomfördelning inom SIDA utökas med 50 milj. 2. all riksdagenbeslutar hos regeringen begära att anslag till de enskilda organisationerna ochövriga ändamål, som i årets budgetproposition avses bli finansierade inomanslaget, i fortsättningen särredovisas för . I motion 1984/85:593 av BengtWesterberg m. fl. (fp) yrkande 10 hemställs 10. att beslutar höja del föreslagna bidragettill enskilda organisationer med 35 milj. kr. I mofion 1984/85:697 av m. fl. (c) yrkande 1hemställs 1. att beslutar uttala sig för att regeringen från anslagetKatastrofhjälp anslår väsentliga medel fill de av kriget drabbade i Afghanistanoch till flyktingar därifrån. UU1984/85:12 64 I motion 1984/85:698 av . (vpk) yrkandena 2, 4 och 5 hemställs 2. all som sin mening uttalar alt regeringen böryrka på att svenskt bistånd genom ICRC för nödhjälpsarbete inne i Östtimoromedelbart återupptas, 4. att riksdagensom sin mening uttalar att humanitärt stöd bör ges till FRETILIN, 5. att riksdagensom sin mening uttalar att bör lämna IGGI. I motion 1984/85:844 av (m) yrkande 2hemställs 2. att som sin mening ger regeringen till känna att då humanitärtbistånd utgår till delta även bör komma de av befrielserörelsen områdena till del. I motion 1984/85:980 av . (vpk) yrkandena 1 och 2 hemställs 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om alt svenska forskningsresurser ställs tillförfogande för att bistå så att missbildningsskadorna blirfullständigt utredda, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att särskilda resurser pä sjukvårds-och handikappområdet ställs till förfogande för hjälp ål de levandemissbildade barnen och deras familjer. I motion 1984/85:1261 av Per m.fl. (m) yrkande11 hemställs 11. att beslutar att anslå 421 milj. kr. tillKatastrofer och 332 milj. kr. till Enskilda organisationer. I motion 1984/85:1678 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) yrkandena 11, 12 och 14 hemställs 11. att riksdagenför katastrofbistånd anvisar 593 milj. kr., en höjning med 200 milj. kr. iförhållande till regeringens förslag, 12. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att katastrofanslaget i sin helhet böranvändas för att lindra akut nöd eller för att mildra följderna av inträffadehändelser av katastrofkaraktär, 14. att för anslaget till enskildaorganisationer anvisar 350 milj. kr., en höjning med 50 milj. kr. i förhållandetill regeringens förslag. I motion 1984/85:1683 av (c) hemställs 1. all riksdagenhos regeringen begär ett kraftfullt agerande i internationella sammanhang förVästra frihet och självständighet, 2. att riksdagenuttalar sig för att medel ur katastrofbiståndet bör utgå till . I motton 1984/85:1685 av () hemställs att godkänner de riktlinjer för katastrofbiståndet somförordas i motionen. UU1984/85:12 65 I motion 1984/85:1690 av LennartPettersson (s) hemställs att som sin mening ger regeringen lill kännavad som anförts i motionen beträffande utökat stöd till kooperativt biståndinom ramen för biståndsanslagen till och . I motion 1984/85:1694 av LarsWerner m.fl. (vpk) yrkandena 15 hemställs 1. att riksdagenbeslutar anvisa . som särskilt bistånd till , avseendearbete för att reparera miljöskador, 2. all riksdagenbeslutar anvisa . som särskilt bistånd till , avseende arbeteför att reparera miljöskador, 3. att riksdagenbeslutar anvisa . som katastrofbistånd till med anledningav naturkatastrofer, 4. att riksdagenbeslutar anvisa . som katastrofbistånd lill med anledningav naturkatastrofer, 5. att riksdagenbeslutar anvisa . av kataslrofmedel fill somåteruppbyggnadsbistånd. I mofion 1984/85:2404 av StenAndersson i (m) hemställs att beslutar att 20 milj. kr. av dereserverade biständsmedlen /86 skall användas till ökadhumanitär hjälp bland den afghanska civilbefolkningen. I mofion 1984/85:2412 av KarinSöder och (båda c) hemställs all beslutar att frånanslaget Bidrag lill enskilda organisationer anslå . för budgetåret1985/86 för att stödja Kyrkornas världsråds program för fred, nedrustning ochmänskliga rättigheter. I motion 1984/85:2413 av . (c) hemställs all beslutar anvisa anslag lill Enskildaorganisationer med ett till 350 milj. kr. I mofion 1984/85:2417 av m. fl. (vpk) yrkande1 hemställs 1. alt beslutar all anslå . i humanitärtbistånd till PLO, kanaliserat genom Röda halvmånen. I motion 1984/85:2419 av LarsWernerm. (vpk) yrkandena 16 och 17 hemställs 16. att riksdagenbeslutar att anslaget till enskilda organisationer ökas fill 312 milj. 17. alt riksdagenbeslutar att anslaget Katastrofbistånd m. m. ökas lill 644 milj. kr. I mofion 1984/85:2420 av Jan-ErikWikström (fp) hemställs att begär att regeringen låter utredaförutsättningarna för att, t. ex. via stiftelser av det slag som nämns i motionen,stärka pluralism och demokrati i . 5 1984/85. UU1984/85:12 66 Katastrofbistånd m. m. Under detta avsnitt finns motionerdels om katastrofpostens storlek, dels om användningen av de anslagna medlen. I såväl c-molion 1678 som i motion 1685 argumenteras förall katastrofmedlen endast skall användas för katastrofer och i akutanödsituationer, medan däremot insatser till förebyggande av kalastrofer ellerför all varaktigt återställa drabbade samhällen i första hand bör ske ireguljära former inom ramen för programsamarbetet eller med hjälp av särskildamedel för mark- och miljövård. för katastrofbistånd har sedan lång tidflera användningsområden. Det huvudsakliga är att den utnyttjas för att biståmänniskor som drabbats av katastrofer. Denna användning har sedermera vidgatstill att kunna omfatta även katastrofförebyggande åtgärder och extra biståndtill länder som hotas av oförutsedda händelser. Vid sidan av detta fyllerkatastrofposten uppgiften som en allmän reservpost inom det bilateralabiståndet och kan som sådan undanlagsvis användas för påfyllnad av andraanslagsposter. Regeringen pekar även i årets budgetproposition på dessaanvändningsområden och nämner särskilt att större strukturförändringar i ettlands ekonomi kan påkalla stöd i form av extra medel. Det anförs i propositionen att försörjningsläget i Afrikahar visat nödvändigheten av att kortsiktigt och förebyggande katastrofbiståndsamordnas närmare med långsiktigt ulvecklingssamarbele. Som utskottei framhöllunder avsnittet om allmänna riktlinjer för biståndet kan det finnas skäl attägna större uppmärksamhet åt långsikliga katastrofförebyggande åtgärder. Enligtutskottels mening bör den översyn av katastrofbiståndet som regeringen avsergöra även ge tillfälle till att överväga balansen mellan akuta åtgärder ochlångsiktigt bistånd. En strävan bör vara alt upprätthålla skillnaden mellanrent katastrofbistånd och ett reguljärt, planerat bistånd, även om också detsistnämnda ofta måste lämnas till mottagarländer i djup kris och därmed kan fånågot av katastrofbiståndets karaktär. I väntan på denna översyn vill utskottet emellertid inteförorda någon förändring av de principer som gällt för katastrofpostensutnyttjande. Utskottei vill i sammanhanget också erinra om all det ävenframgent kommer att finnas behov av något slags reservpost i det bilateralabislån-del, bf a. för plötsligt uppkommande situationer. Med hänvisning till det sagda avstyrker utskollet yrkande12 i motion 1678 (c) och mofion 1685. Regeringen föreslår att katastrofposlen skall uppgå till393 milj. kr. nästkommande budgetår, ett belopp som ligger över det SIDAföreslagit. Utskottet finner förslaget rimligt och avstyrker de ytterligarehöjningar som förordas i motion 1261 (m) yrkande 11, motion 1678 (c) yrkande11, och motion 2419 (vpk) yrkande 17. UU1984/85:12 67 Vad gäller de motioner som föreslåratt medel ur katastrofposlen skall utnyttjas för specifika ändamål villutskottei inledningsvis erinra om att normalt inte i förväg börinteckna katastrofposlen för viss användning. Flera motioner behandlar situationen i ochföreslår fortsatta humanitära insatser till förmån för de av kriget drabbade. Av uppenbara skäl är det svårt att förmedla hjälp inne idet ockuperade landet. och andra internalionellahjälporganisationer har stora svårigheter att bistå den nödlidande befolkningendär. Internationella röda kors-kommittén har inte tillträde till Afghanistanpå de villkor som kommittén regelmässigt ställer upp för sitt arbete. De FN-organ som har kontor i har sålunda begränsademöjligheter att verka på önskvärt sätt. Betydande bistånd ges dock genom UNHCRtill flyktingar från landet. har genom olika kanaler kunnat lämnahumanitär hjälp till den afghanska befolkningen inom och utom landet. har mottagit ca 10 milj. kr. a. för medicinoch sjukvårdshjälp. Detta belopp har ännu inte i sin helhet kunnat utnyttjas. I denna situation är det särskilt betydelsefullt attbistånd kan ges flyktingar från och att möjligheterna att på olikavägar nå de nödlidande inne i landet utnyttjas. Utskottei utgår från attregeringen bl. a. genom bidrar med medel för sådanahjälpinsatser som bedöms möjliga att genomföra. Yrkande 2 i motion 420 och yrkande I i motion 697 torde fåanses besvarade med det anförda. Med hänvisning till den tidigare nämndaprincipen får utskottet emellertid avstyrka motion 2404 om att ett visst beloppskall avsättas för detta ändamål. I yrkande 1 i motion 844 föreslås att regeringens förslaglill landram för avslås och i yrkande 2 att, när humanitärt biståndutgår till , detta även bör komma de av befrielserörelsen områdena till del. Vid sidan av landprogrammerat bistånd kan stöd till ettprogramland utgå från flera anslagsposter, såsom katastrofposten ochanslagsposterna för humanitärt bistånd i södra och i . Detfinns inget principiellt hinder för att lämna hjälp för humanitära ändamål inågon del av , således även i av UNITA behärskade områden. Beslut om utnyttjandetav de nämnda anslagsposterna sicall emellertid beredas på sedvanligt sätt avBeredningen för humanitärt bistånd eller av kalastrof-gruppen. Utskottetavstyrker med hänvisning härtill yrkande 2 i motionen. Frågan om självständighet och biståndettill har tidigare behandlats utförligt av utskollet, senast ibetänkandet UU 1982/83:19. Utskottet anförde då bl. a. att ett avgörande omVästra framtid måste bygga på verkliga konsultationer med områdetsbefolkning och överensstämma med dess fritt uttalade önskemål. UU1984/85:12 68 är medlem avde afrikanska staternas enhelsor-ganisation OAU. har på grund häravlämnat organisationen och har vägrat förhandla med befrielserörelsenPolisario. Liksom 1982 och 1983 röstade under generalförsamlingens mötehösten för den resolution som bl. a. fastslår den väslsahariskabefolkningens rätt till självbestämmande genom en internationellt övervakadfolkomröstning. Den betraktar Västra Sahara-frågan som elloavslutat koloniall problem. Hjälp via katastrofposlen till harsedan flera år bl. a. lämnats genom Rädda barnen som i området samarbetar med Rödahalvmånen. gavs 8 milj. kr. till Rädda barnen för detta ändamål.Utskollet utgår från att Rädda barnen även fortsättningsvis kan påräkna stödför sin verksamhet i . Mot dennabakgrund får motion 1683 anses besvarad. Även till , som behandlas i motion 698, harSverige genom Röda korset tidigare lämnat humanitärt bistånd. Sedan mitten av1983 är emellertid internationella Röda korset förhindrat från alt bedrivanågon humanitär verksamhet på huvudön. ICRC är berett att återuppta verksamhetenså snart möjligheter föreligger. Om så blir fallet kommer Svenska röda korsetatt kunna söka bidrag för fortsatt stöd lill Östra Timors befolkning. Därmedtorde yrkande 2 i motion 698 vara besvarat. Yrkande 4 i samma motion förordar att humanitärt stöd börlämnas direkt till FRETILIN. Utskottet behandlade den politiska situationen iÖstra senast i betänkandet UU 1983/84:15. Därav framgåratt FN:sgeneralsekreterare fått i uppdrag att hålla konsultationer om lägel i ÖstraTimor. Detta konsullalionsuppdrag pågår . Östra Timor-frägan stod därförinte pä dagordningen för generalförsamlingens möte .