bet · G801FiU17 · 1984-12-31 00:00:00 — om betalningar till och från staten Utskottet behandlar i dettabelänkande två motioner som tar upp och postgirots särställning närdel gäller statliga betalningar. Utskottet avstyrker motionärernas krav alldenna särställning skall avskaffas med motivering att det skulle få avsevärdakonsekvenser för postverkets ekonomi och förutsättningar att upprätthålla ettrikstäckande servicenät och svara för en effektiv betalningsförmedling.Företrädarna för moderata samlingspartiet, och iutskottet reserverar sig mot beslutet. 1 motion 1984/85:822 av m. fl. (m) hemställs1. alt som sin mening ger regeringen till känna att postgirots ochPK-bankens monopolställning vid statliga betalningar bör upphöra. 1 motion 1984/85:1190 av () hemställs all beslutar upphäva nuvarandemonopolställning såvitt gäller förvaltningen av poslgiromedlen. Stadiga in- och utbetalningar 1 motion 1984/85:822 av m.fl. (m) hemställs 2. att begär att regeringen ändrarbestämmelserna om inbetal ning och återbetalning av mervärdeskatt och punktskatter så att sådan betalning kan ske via bank, 3, att begär att regeringenframlägger förslag om utbetalning av överskjutande skatt i enlighet med vad imotionen anförts, 4, att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utbetalning av statliga bidragoch förmåner, 5. alt begär att regeringen uppdrar ål statenslöne- och pensionsverk all föranstalta om upphandling avseende förmedling av statliga löner, pensioner och utfallande belopp på grupplivförsäkringen till kontoha- vare i andra banker än . 1 1984/85. FiU1984/85:17 2 I motion 1984/85:822 av m. fl. (m) hemställs6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om snabbare överföring till och från av statens betalningar. I motion 1190 anförs att PK-bankensmonopol på förvaltningen av poslgiromedlen bör avskaffas. Genom sinbörsintroduktiön har fått en sådan likställighet med övriga affärsbankerall monopolställningen när det gäller poslgiromedlen, enligt motionären, tersig direkt stötande. Den bryter helt mot principer i banklagstiftningen somsyftar till konkurrens-' neutralitet mellan bankerna. Även i motion 822 anförsall kvardröjande rester av postgirots och monopolställning börupphöra. Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Dennuvarande ordningen tillkom 1974 vid sammanslagningen av nya övertog då Postbankens tillgångar och skulder. Om PK:bankeninte längre skulle få förvalta postgiromedlen skulle det få stor betydelse förPK-bankens balansomslutning. Postgiromedlen utgör en betydande del av dentotala omslutningen. Frågan har också betydelse för postgirots ekonomi. Förhandlingarpågår mellan och postgirot om ett nytt avtal om ersättningen förförvalliiingen av postgiromedlen. Utskottet ser inte anledning att göra några ingrepp sompåtagligt skulle förändra förutsättningarna för och postgirotsverksamhet. Beträffande postgirots speciella ställning vad gäller destatliga betalningarna vill utskottet anföra följande. Det statligaredovisningssystemet, syslem S, har utvecklats av () ochomfattar samtliga statliga myndigheter utom affärsverken. Betalningsrutinerna isystemet har utvecklats i samarbete med postgirot. De har sorn främsta syfteall utgöra direktunderlag för löpande bokföring och avstämning av in- ochutbetalningar i statsförvaltningen. Normalt medför en utgiftsbokföring isystem S automatiskt en utbetalning från postgirot. Utbetalningarnaöverensstämmer därmed automatiskt med myndigheternas bokföring i syslem S. Enligt vad RRV anförde till utskottet , medanledning av ett motionsyrkande identiskt med det nu framförda, underlättarintegrationen med postgirot som betalningssystem för system S i hög grad internkontroll och säkerhet för betalningarna samt revision. Integrationen medpostgirot innebär också att överblicken över den statliga kassahållningen förenklas. Utskottet anser i likhet med vad ett enigt finansutskottanförde (FiU 1976/77:23) alt myndigheternas skyldighet att anlitapostgirot för utbetalningar är en grundläggande förutsättning för alt manskall kunna upprätthål- FiU1984/85:17 3 la rationella betalningsrutiner istatsförvaltningen. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 822 yrkande1 och 1190. Statliga in- och utbetalningar I motion 822 begärs ändringar igällande bestämmelser för betalning av moms och punktskatter så alt inbetalningkan ske via bank på motsvarande sätt som gäller för inkomst- ochförmögenhetsskatt samt arbetsgivaravgifter. Vidare begärs förändringar så attöverskjutande skatt och vissa sociala förmåner kan betalas ut direkt fill kontoi post eller bank. Uppdraget alt betala ut statliga löner och pensioner börbeslutas först efter ett sedvanligt upphandlingsförfarande, anför motionärerna. Utskottet får i likhet med föregående år anföra följande.Det är angeläget alt staten medverkar till att skapa rafionella och bekvämabetalningsrutiner i samhället. Genom alt staten utnyttjar postgirot för sinabetalningar får man fillgång till ett rikstäckande nät som når alla företag ochprivatpersoner . Det finns således starka samhällsekonomiska ochregionalpoliliska skäl för staten alt utnyttja postgirot. En väsentlig del av postverkets rörelseintäkter kommerfrån betalningsförmedlingen. Enligt postverket är den stora omfattningen avverkels betalningsförmedling en förutsättning för att kunna upprätthålladagens höga servicenivå. Det skulle inte vara möjligt att bibehålla antaletpostkontor och lanlbrevbärare enbart för postdistributionens behov med intäkterendast från denna verksamhet. Utskottet anser alt frågorna om ändring avbestämmelserna om vissa statliga in- och utbetalningar måste ses i ettsammanhang. Om vissa lönsamma delar av betalningssystemet skulle tas om hand avbanksystemet förändras självfallet förutsättningarna för postverkets övrigaverksamhet. Det är enligt utskottet nödvändigt alt ekonomiskaförutsättningar bibehålls för att kunna upprätthålla en rikstäckandepostservice- och betalningsförmedling. En avgörande förutsättning för detta ärall staten utnyttjar sitt eget betalningsförmedlande insfitut. Med detanförda avstyrker utskottet motion 822 yrkandena 2, 3, 4 och 5. I motion 822 yrkas också attöverföringarna fill och från av statens betalningar bör ske snabbareför att minska räntekostnaderna på statsskulden. Vad först gäller utbetalningar/rå« statsverketscheckräkning i över postgirokonton synes del inte vara möjligt altgöra någon tidsvinst genom en snabbare överföring. Enligt vad RRV uppger skerredan dessa utbetalningar utan någon fördröjning. Vad gälleröverföringar //// statsverkets checkräkning synes det finnas FiU1984/85:17 4 möjligheter till betydande räntevinster genom en snabbarehantering. Två tredjedelar av inbetalningarna till staten utgörs avkällskalter, arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt. Dessa inbetalningarhandhas av postverket (bankdagar) Övrigainbetalningar, utgörande en tredjedel, hanteras ipostgirot. Den längre hanterings-liden för dessa uppbördsmedel förklaras av alldessa omfattar ett myckel stort antal postgirokonton med många berördabokföringsenheler. Som utskottet konstaterat redan tidigare finns dettekniska möjligheter att minska genomloppstiden för inbetalningarna i detstatliga redovisningssystemet. Om genomloppstiden minskas, uppkommeremellertid frågan om postgirots ersättning för sin förmedling av in- ochutbetalningar för statsverket bör ske på annat sätt än via ränlegottgörelseför behållningarna på inbelalningsposlgirokonton. Alternativet vore t. ex. althöja portot eller minska den rikstäckande postkontorsservicen ochbetalningsförmedlingen. Utskottet anser alt detta vore olämpligt. Det finnsdärför inte anledning att ändra nuvarande ordning beträffande betalningarnatill och från staten. Med det anförda avstyrker utskottet motion 822 yrkande 6. 1. beträffandepostgirots och särställning attriksdagen avslår motionerna 1984/85:822 yrkande 1 och 1984/ 85:1190, 2. beträffandestatliga in- och utbetalningar attriksdagen avslår motion 1984/85:822 yrkandena 2-5, 3. beträffandeden stadiga kassahållningen attriksdagen avslår motion 1984/85:822 yrkande 6. Närvarande: (), (), RuneRydén (m), (), (c), (), BoSödersten (s), (), (vpk), (s), (), (), (),i (s) och (). FiU1984/85:17 5 (), (), (c), (), (), Karl-AndersPetersson (c) och () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 2 börjar med "Utskottet vill" och på s. 3 slutar med"1 och 1190" bort ha följande lydelse; Utskottet anser alt staten måstemedverka till att skapa rationella och bekväma betalningsrutiner i samhället.En väsentlig förutsättning härför är att fri konkurrens skapas mellan olikainstitutioner och betalningsformer. Det är därför nödvändigt att såväl formellasom praktiska hinder för en sådan konkurrens möjligt undanröjs. Genomatt staten för sina betalningar endast anlitar postgirot saknas en avföriitsättningarna för att låta olika betalningsrutiner konkurrera på likavillkor med varandra. Enligt utskottets mening borde denna typ av banktjänsterupphandlas på samma villkor som övriga tjänster och varor i statsförvaltningen,dvs. i enlighet med upphandlingsförordningens krav på affärsmässighet. Genomett sådant förfarande skulle olika betalningsförmedlare kunna jämställas ikonkurrenshänseende. Ett avskaffande av monopol på förvaltningen avpostgiromedlen har yrkats i motionerna 822 yrkande 1 och 1190. Även i motion1505 (fp), som remitterats till andra utskott, anförs att alla banker bör kunnakonkurrera om poslgiromedlens förvaltning och om att få sköta statensutbetalningar. Utskottet vill med anledning härav anföra följande. VidPK-bankens tillkomst uttalade regeringen att syftet med den nya bankenvar all den skulle konkurrera med övriga banker på effektivast möjliga sätt. I den proposition (prop. 1983/84:70) där PK-bankensaktiekapital föreslogs ökas och aktierna försäljas på fondbörsanfördes att konkurrerar med övriga banker i fråga om kreditgivningoch andra banktjänster på näringslivets område. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att en betydandedel av inlåning härstammar från postverket, som förvaltarmed ensamrätt. Enligt utskottets mening finns det inte anledning att skyddadenna del av verksamhet genom ett sådant monopol. I och med altPK-banken börsintroduceras skärps också kravet på likställighet med övrigaaffärsbanker. För att förverkliga banklagstiftningens grundläggande princip omkonkurrensneutralitet mellan de olika bankerna bör enligt utskottets meningPK-bankens monopolställning såvitt avser förvaltningen av postgiromedlenavskaffas. Utskottet fillstyrker med det anförda motionerna 822 yrkande 1 och1190. FIU1984/85:17 6 dels utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse: 1. beträffande postgirots och särställning attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:822 yrkande 1 och 1984/85:1190 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om upphävande avPK-bankens monopolställning, Statliga in- och utbetalningar (), (), (c), (), (), Karl-AndersPetersson (c) och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 3 som börjar med "Utskottet får" och slutar med "4 och5" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att i begreppetrationell betalningsförmedling måste inbegripas att rutinerna utformas på ett förenskilda personer och företag smidigt sätt. Därvid bör beaktas möjligheternaför betalningsmottagare eller inbelalare alt fritt kunna välja betalningsform.Eftersom huvuddelen av de anställda, , erhåller lön via kontoinsättningi bank och praktiskt tagel hela den vuxna befolkningen i vårt land harbankkonton från vilka betalningar kan utföras smidigt och enkelt framstår detsom närmast självklart att också betalningar till staten borde kunna få görasfrån dessa konton. Om denna möjlighet öppnades skulle det underlätta för mångaföretag. Onödiga inbetalningar till postgirot med ränteförluster som följdskulle kunna undvikas. Medlen skulle inte behöva flyttas mellanolika konton. Utskottet tillstyrker därför förslaget i motion 822 yrkande 2 omatt möjliggöra inbetalningar av mervärdeskatt och punktskatter även viabankgiro på motsvarande sätt som för direkta skatter. Förslaget i motion 822 yrkandena 3 och 4 om att göra detmöjligt för staten alt utbetala överskjutande skatt saml statliga bidrag ochförmåner direkt till konto i bank eller postgiro ligger väl i linje med vadutskottet anfört om att skapa en för allmänheten smidig betalningsförmedlingoch ge utrymme för frihet att välja betalningsform. Genom ett sådant förfarandeminskas mottagarnas hantering av rnedlen påtagligt. Mottagarna slipper all lösain ulbetalningsavin i post eller bank och därmed att göra ränteförluster; Sedannågra år tillbaka gäller all t.ex barnbidrag och studiemedel kan sättas indirekt på konto i bank om mottagaren begär del. Detta bör enligt ulskotlel varamöjligt med alla statliga bidrag. Regeringen bör ges i uppdrag att utarbetaförslag härom. Utskottet vill också understryka vad som anförs i motion 822 omökad användning av kontanllösa betalningsrutiner i samband med återbetalningenav den överskjutande skatten. Vad utskottet anfört med anledning av motion 822yrkandena 3 och 4 om utbetalning av överskjutande skatt och statliga bidrag ochförmåner direkt till konto i bank FiU1984/85:17 7 eller post bör ges regeringen till känna. När det gäller utbetalningen av löner och pensioner finnsdet, som anförs i motion 822 yrkande 5, besparingsmöjligheter för statsverketgenom alt låta olika belalningsförmedlare konkurrera om betalningsuppdraget.Regeringen bör uppdra åt statens löne- och pensionsverk att föranstalta omupphandling avseende förmedling av statliga löner, pensioner och utfallandebelopp på grupplivförsäkringen till konlohavare i andra banker än PK-banken.Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse: 2. beträffande statliga in- och utbetalningar a) all riksdagenmed bifall till motion 1984/85:822 yrkande 2 begär att regeringen ändrarbestämmelserna om inbetalning och återbetalning av mervärdeskatt ochpunktskatter så att sådan betalning kaii ske via bank, b) att med bifall tillmotion 1984/85:822 yrkande 3 begär alt regeringen framlägger förslag om utbetalningav överskjutande skatt i enlighet med vad utskottet anfört, c) alt riksdagenmed bifall till mofion 1984/85:822 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om utbetalning av statliga bidrag och förmåner, d) attriksdagen med bifall till motion 1984/85:822 yrkande 5 begär att regeringen uppdrar åt statens löne- och pensionsverk att föranstalta om upphandling avseende förmedling av statliga löner, pensioner och utfallande belopp på grupplivförsäkringen till konlohavare i andra banker än , , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 3 börjar med "Vad först" och på s. 4 slutar med"yrkande 6" bort ha följande lydelse; Enligt utskottets mening är detangeläget all alla möjligheter att minska statens upplåningsbehov och därmedminska räntekostnaderna prövas. Eftersom det tycks finnas tekniska möjligheteratt minska postgirots handhavandetid för inbetalningarna och därmed minskastatens räntekostnader bör denna möjlighet prövas. Liknande förslag tillförändringar som behandlas här har framförts under en följd av år. Arbetet medall förverkliga dessa tämligen självklara förbättringar har emellerfid gått trögt.Vid förra avslogs en likalydande motion (1983/84:590) medmotiveringen att FiU1984/85:17 8 en arbetsgrupp tillsatts i med uppgiftatt se över hanteringen av de statliga betalningarna och den statligauppbörden i postgirosystemet. Riksdagsmajoriieten förutsatte attutredningsarbetet skulle bedrivas skyndsamt. Arbetsgruppen har därefter inte vidare avhörts, och dessverksamhet synes ha upphört; Utskottet anser därför att nu harsärskild anledning att klargöra sin positiva inställning till förenklingar ochförbättringar i rutinerna för betalningar från och till staten. Vad utskottetanfört med anledning av motion 822 yrkande 6 bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse: 3. beträffande den statliga kassahållningen attriksdagen med bifall till motion 1984/85:822 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om snabbare överföring till och frånriksbanken av statens betalningar. minab/gotab 1985 82456