bet · G801TU26 · 1984-12-31 00:00:00 — borde enligt utskottets mening således bibehållas förövrigt inrikesflyg och allmänflyget, när jetflyget hade flyttat till Arlanda.Numera har emellertid, som nämnts ovan, allt inrikesflyg med undantag förovannämnda sekundärflyg flyttat till Arianda. Utskottet vill här understryka att utskottet dock inte harfunnit anledning att frångå sin tidigare inställning till behovet av tvåflygplatser i . Enligt luftfartsverket är för övrigt det ekonomiskaansvaret för flygplatser med enbart inrikes sekundärtrafik samt affärs- ochprivatflyg inte en angelägenhet för staten och luftfartsverket. Dennauppfattning delas också av utskottet. Mot bakgrund av uttalandet av företrädare för Stockholmskommun och att avtalet om inteskulle komma att förlängas uppdrog regeringen åt luftfartsverketatt ta upp överläggningar med kommunen och landsfinget om den långsikfigaflygplatskapaciteten i . Dessa överläggningar pågår ochgenomförs i samråd med övriga berörda kommuner i regionen och flygbolag. TU1984/85:26 31 Utskottet anser attöverläggningarna inte skall föregripas genom ett sådant uttalande av riksdagensom motionärerna begär. Utskottet avstyrker därför motion 1984/85:2177 (m)yrkande 4. Vissa frågor rörande regelbunden luftfart med mindreflygplan -sekundärtrafik I anslutning till luftfartspolitiska beslutfick luftfartsstyrelsen i uppdrag att utarbeta förslag till ett nät förlinjetrafik med mindre flygplan (sekundärnät) m.m. Till fullgörande av uppdraget överlämnade luftfartsverketår 1983 rapporten (SLUT 83). Mot bakgrund avrapporten och remissbehandling av denna redovisar föredragandedepartementschefen i proposition 1984/85:100 bilaga 8 sin syn på i rapportenbehandlade frågor. Begreppet sekundärtrafik har kommitatt avse annan inrikes reguljär trafik än den trafik som bedrivs med flygplanav typerna DC 9. F 28 eller trafik som ersätter trafik med flygplan avdessa typer. Strikt definierad är emellertid sekundärtrafik regelbunden trafikmed lätta flygplan, dvs. flygplan med en maximal startvikt under . Motbakgrund av bl. a. tillkomsten av flygplanet (SF-340),som har en maximal startvikt som klart överstiger denna viktgräns, förordarföredraganden att trafik med flygplan med en kapacitet och standard av typSF-340 bör gälla som övre gräns för vad som bör anses vara sekundärtrafik. För att beskriva den funktion, som regelbunden trafik medi huvudsak lätta flygplan har, använder föredraganden begreppet regionalflyg. Utskottet redogör i det följande i korthet för den syn påvissa centrala frågor rörande regionalflyg, som föredraganden redovisar, ochbehandlar i anslutning till vissa delar av redogörelsen motionsförslag somavser denna del av luftfarten. har som nämnt beretts tillfälle att ta del avvad föredraganden anför om regionalflyget. Regionalflygets roll m. m. En viktig uppgift för enregionallinje kan, anför föredraganden, vara att tjäna som matarlinje från enmindre flygplats, som har alltför litet underlag för jettrafik eller som intehar tekniska möjligheter att ta emot tunga flygplan, till en större flygplats.En annan uppgift kan, anför föredraganden vidare, vara att möjliggöra lokaltrafik mellan två orter i sådana fall, då reseunderlaget mellan orterna kanvara otillräckligt för jettrafik eller då berörda flygplatser saknar möjlighetatt ta emot tunga flygplan. Åven om regionalflyget har etablerats eftertjänsteresemarknadens behov är det enligt föredraganden önskvärt att endifferentierad prissättning TU1984/85:26 32 utvecklas, som ger förutsättningar för att ettlågprisalternativ kan erbjudas på åtminstone delar av den totalaflygverksamheten. Företagsstruktur och förutsättningar för koncession Regionalflyget är, framhållerföredraganden, en delmarknad där det är angeläget att det även i fortsättningenfinns flera oberoende företag, vilket bör stimulera till en fortsatt positivutveckling av regionalflyget. Föredraganden påpekar att varken enligt lagstiftningeneller en klart utbildad praxis det finns någon företrädesrätt för visst företagvid koncessionsprövningen. Någon sådan företrädesrätt bör enligt föredragandeninte heller införas. Föredraganden anser att SAS och vid"inhyrningar" av kapacitet från andra flygbolag bör ta hänsyn tillbehovet av regionatt förankrade företag och av att dessa får en tillräckligekonomisk bas för sin verksamhet. Det är enligt föredraganden rimligt att koncessioner gesför minst fem är och att koncessionsperioderna samordnas så att t. ex. ettförändrat synsätt på koncessionspolitiken kan få genomslag istället för . I fyra motioner begärs attkoncessionspolitiken skall vara generös när det gäller regionalflyget. I motion 1984/85:439 (c) yrkande 9 begärs sålunda attregeringen skall ha en generös koncessionspraxis för mindre flygbolag pålinjer, som SAS eller inte anser lönsamma att trafikera med jetflygplan, imotion 1984/85:1364 (fp) yrkande 7 att regeringen för regionalflyget börtillämpa en generös koncessionsgivning, som bör omfatta inte endast detlinjenät som skisserats i SLUT 83:s slutrapport (se bilaga) utan även framtidatrafik på linjer som ej omfattas av skissen, i motion 1984/85:1386 (c) yrkandeI att skall ge till känna att en generös koncessionspolitikförutsätts, innebärande att andra bolag ges koncession att trafikera linjer somSAS eller inte anser lönsamma att trafikera med jetflygplan samt i motion1984/85:1955 (m) yrkande 7 i här aktuell del att koncessioner bör kunnabeviljas för flera matarlinjer till de interregionala linjerna och deinterskandinaviska linjerna samt för trafik mellan mindre orter. Enligt utskottets meningtillgodoser föredragandens syn på koncessionspolitiken för regionalflyget deönskemål som framförs i nämnda motionsyrkanden. Motionerna bör därför i häraktuella delar inte föranleda någon åtgärd av . SLUT 83 presenterade i sin rapporti en skiss förslag till ett framtida linjenätssystem för regionalflyget, vilketbygger på att de i nätet ingående TU1984/85:26 33 linjerna skulle ha förutsättningar att nå enföretagsekonomisk bärkraft (skissen fogas vid detta betänkande som bilaga). Enligt föredraganden tycks det skisseradelinjenätssystemet i stort tillgodose de önskemål om regionalflyg som förnärvarande finns i olika regioner och kan bilda en allmän referensram vidkoncessionsgivningen. Föredraganden anför att det bör ankomma på berördaintressenter och flygbolag att inom ramen förregeringens tillståndsgivning planera och utveckla olika regionalaflygförbindelser. I fyra motioner framförs förslagsom syftar till utveckling av vissa regionala flygförbindelser m.m. Önskemåleni motionerna är i korthet följande. I motion 1984185:1047 (s) önskas statliga insatser för attfå till stånd flygförbindelser med inland, för vilka flygfält iLycksele, och kommuner enligt motionären skulle kunnaanvändas. I motion 1984/85:1386 (c) yrkande 2 önskas attregionalflyget skall utvecklas så att och får betydelse somtransferflygplatser till utländska destinationer, att öst-västliga förbindelserav typen /utvecklas samt att en linjeÖstersund-Borlänge-Karlstad-Landvetter inrättas. I motion 1984/85:1962 (s) i här aktuell del önskasreguljär flygtrafik mellan och med hänsyn till att iUmeå numera svarar för kvalificerad sjukvård för befolkningen i bl. I motion 1984/85:2555 (fp) yrkande 4 slutligen önskas atten flyglinje Kramfors-Örnsköldsvik-Skellefteå-Kiruna kommer till stånd samt attMittnorden-flyget (Trondheim-Östersund-Sundsvall-Vasa) och flygtrafiken påNordkalotten (numera Tromsö-Kiruna-Luleå) knyts samman med det inrikes flygnätetför att trafiken skall kunna fortgå. Om dags- och utvecklingslägetbeträffande flygförbindelser med anknytning till motionsförslagen får nämnasföljande. Inom två flygbolag lär man överväga attanordna flygförbindelser mellan /och inland. Trafik bedrivs på linjen avLIN och på linjen av . Vidare bedriver LINtrafik på linjen och på linjenLinköping-Göteborg. Mellan och anordnas biltransport förtransferpassagerare. Swedair trafikerar linjen . Endirekt anknytning mellan och lär inte anses vara lönsam. En linje , där anslutning till trafik tilloch från kan ske, är upptagen i ovannämnda skiss och således bedömd kunnaha ekonomisk bärkraft. har - med Swedair som entreprenör -inlett trafik på vad som fullt utbyggt har avsetts bli en"Norrlandspendel" omfattande sträckor- 3 1984/85.15 saml. TU1984/85:26 34 naKiruna/Gällivare-Luleå-Skellefteå-Unieå-Örnsköldsvik-Sundsvall-Ös-tersund. Idetta system avses även ingå. Mittnorden-förbindelse finns mellanÖstersund och via , Trafik mellan och harbedrivits och förutses komma att återupprättas. Nordkalotten-förbindelse finns mellanTromsö och via . Som framgår av den ovan lämnade redovisningeninnefattas i stort sett de i motionerna önskade flygförbindelserna i redan pågående eller planerad trafik. Med hänsyn härtill,och till att det, som föredraganden framhåller, bör ankomma på berörda intressenter och flygbolag att planera och utveckla olika regionala förbindelser bör de här aktuella motionerna inte föranleda någon åtgärd av . . : Det bör här framhållas att (prop. 1984/85:115bil. 2, /85:20, rskr. 1984/85:282) har godkänt att ettpersontransportstöd för företag i de norra delarna av vårt land skall införasinom ramen för det regionalpolitiska transportstödet, vilket torde medföra ettökat utnyttjande av bl. a. regionala flygförbindelser. Priser och samarbete mellan flygbolagen Ett system med flera oberoendeföretag - alla med rätt att sätta sina biljettpriser efter sina egnakommersiella och operativa förutsättningar-ger enligt föredraganden ökademöjligheter att upprätthålla linjer med mer begränsade passagerarunderlag. Att ställa som krav. att flygpriserna i regionalflygetinte bör vara högre än de i primärnätet innebär, påpekar föredraganden, attetablerandet av nya regionallinjer kan försvåras väsentligt. Möjligheterna till olika former av samarbete mellan SAS,öch regionalflygbolagen bör enligt föredraganden tas till vara för atthålla nere kostnaderna och säkerställa trafik till rimliga taxor på äventrafiksvaga linjer. Det gäller, anför föredraganden, t. ex. ett prissamarbetesom bör utvecklas mellan de olika företagen för att möjliggöra en prissättningpå sammansatta resor som motsvarar prissättningen inom primärlinjesystemet. Föredraganden framhåller att samarbetet mellan flygbolagenockså bör omfatta tidtabells- och bokningssamarbete. Föredraganden framhåller i detta sammanhang attluftfartsverket på alla sätt bör underlätta, stödja och om nödvändigt påskyndasamarbetssträvan-dena. Slutligen anför föredraganden att luftfartsverket, dådetta är ekonomiskt motiverat för verket, också bör genom én flexibelanvändning av verkets resurser, t. ex. den tvådelade tariffen i inrikesflyget,kunna underlätta etablering och konsolidering av regionalflyget. I två motioner tas pris- och taxefrågor upp. I motion 1984/85:1386 (c) yrkande 4 begärs att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna att flygpriserna i regionalflygetbör ligga på samma nivå som flygpriserna i primärnätet, att regionalpolitiskamedel bör kunna komma i fråga för att introducera ur regionalpolitiskasynpunkter angelägna nya sekundärlinjer, att anslutningsrabatter bör lämnasinte bara till regionalflyget utan även till privatflyg av matarkaraktär samtatt luftfartsverkets taxor bör justeras i syfte att stimulera en utveckling motatt , och blir transferflygplatser mellan privatflygav matarkaraktär och utrikeslinjer. I motion 1984/85:1976 (s) framhålls bl. a. attflygplatsavgifterna, start- och landningsavgifterna och inte minstundervägsavgifterna medför relativt sett höga kostnader för regionalflyget,eftersom detta använder sig av mindre flygplan. Motionären begär en översyn avdessa avgifter i syfte att regionalflyget och övrigt inrikesflyg relativt settskall få "jämlika" kostnader för nämnda slag av avgifter. När det gäller frågan omregionalpolifiskt stöd fill flygtrafik vill utskottet framhålla den sfimulanssom det förutnämnda persontransportstödet kan innebära för flygtrafiken. Utskottet vill när det gäller prissystemet framhållabetydelsen av ett med primärnätet gemensamt prissystem, vilket, såsomföredraganden framhåller, tillgodoser genom att ha tagit ansvaret förSwedairs trafik med SF-340. SLUT 83 konstaterade att luftfartsverkets taxa förflygplatsavgifter inte var anpassad till de specifika förutsättningar somgäller för regionalflyg och framhöll att flygplatsavgifterna borde kunnautnyttjas flexibelt för att t, ex. medge stora rabatter för att hjälpa i gångny trafik, rabatter som sedan skulle kunna avvecklas i takt med att trafikenkonsoliderades och blev bärkraftig. Som redovisats ovan framhållerföredraganden att luftfartsverket bör kunna underlätta etablering ochkonsolidering av regionalflyget. Utskottet utgår från att bland åtgärder som idetta hänseende kan bli aktuella skall kunna ingå inte endast åtgärderbeträffande flygplatsavgifterna utan även åtgärder som avses i motion1984/85:1976 (s) och åtgärder som kan stimulera till utnyttjande avLandvetters, och flygplatser på sådant sätt som önskas imotion 1984/85:1386 (c). Vad sorn sägs i sistnämnda motion om prissättning förregionalflyget och om prisrabatter överensstämmer med vad föredraganden haruttalat härom såsom redovisats ovan. Mot bakgrund av det anförda bör de här aktuellamotionsförslagen enligt utskottets mening inte föranleda någon åtgärd avriksdagen. Det som föredraganden anfört omregionalflyget har inte föranlett någon erinran från utskottets sida. Utskottetföreslår att lämnar utan erinran vad föredraganden anfört. TU1984/85:26 36 1. beträffandeluftfartsverkets organisation och benämning att a) avslår motion1984/85:2177 (m) yrkandena 1 och 2 om avgränsning mellan myndighetsfunktioneroch rörelsedrivande enheter, b) lämnar utanåtgärd motion 1984/85:1386 (c) yrkande 6 om ändring av benämningen påluftfartsverket, 2. beträffande vissafrågor om luftfartsverkets ta.xor att a) avslårmotionerna 1984/85:2177 (m) yrkande 6 och 1984/85:2786 (m) om avgifter förefterbesiktning av luftfartyg, b) avslår motion1984/85:2727 (m) yrkande 3 om avgifter för flygverksamheten, 3. beträffande förslag omvissa utbyggnader m. tn. a) avslår motion1984/85:2702 (s) såvitt avser en andra bana på för tung trafik, b) lämnar utanåtgärd motion 1984/85:1383 (s) om en luftled för direktflygningar mellanArlanda och m. m., 4. beträffande formernaför styrning av luftfartsverkets verksamhet och investeringar attriksdagen med bifall till regeringens förslag i proposition 1984/85:139 imotsvarande del och med avslag på motion 1984/ 85:2994 (m) yrkande 1 imotsvarande del godkänner vad utskottet anfört, 5. beträffandeinriktningen och omfattningen av luftfartsverkets verk samhet och verkets investeringar /86-1987/ 88 a) avslår motion1984/85:2994 (m) yrkande 3 om kommersiell verksamhet på flygplatserna, b) med bifall tillregeringens förslag, såvitt det inte behandlats vid mom. 4, och med avslag påmotion 1984/85:2994 (m) yrkande 1 i motsvarande del godkänner vad i proposition1984/85:139 har förordats om inriktningen och omfattningen av luftfartsverketsverksamhet och verkets investeringar /86-1987/88 samtbemyndigar regeringen att besluta om avvikelser därifrån, 6. beträffande riktlinjerför finansiering av luftfartsverkets investe ringar attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1984/85:1955 (m) yrkande 8 och 1984/85:2994 (m) TU1984/85:26 37 yrkande 2 godkänner de i proposition 1984/85:139 förordaderiktlinjerna för finansiering av luftfartsverkets investeringar, 7. beträffandemedelsanvisning för /86 m. m. attriksdagen med bifall till regeringens förslag i proposition 1984/85:139 a) godkänner attluftfartsverket under /86 får träffa hyresköpsavtal ochlångtidsförhyra (leasa) anläggningar och utrustningar motsvarande ettanskaffningsvärde på , b) till Flygplatser m. m. /86 anvisar ett reservationsanslag på , 8. beträffande ökning avkonkurrensen inom den internationella luftfarten, m. m. a) avslår motion1984/85:1955 (m) yrkande 7 såvitt avser frågan om minskad reglering inom deninternationella luftfarten och motion 1984/85:2177 (m) yrkande 5 i samma fråga, b) lämnar utan åtgärd motion1984/85:2177 (m) yrkande 3 om visst samgående av , c) lämnar utanåtgärd motion 1984/85:1386 (c) yrkande 5 om effektivisering av verksamheten medflygfrakt, 9. beträffandeutnyttjandet av , och flygplatser a) lämnar utanåtgärd motionerna 1984/85:1386 (c) yrkande 3 i motsvarande del och 1984/85:1387(s) om flygplats, b) lämnar utan åtgärd motionerna1984/85:1059 (s), 1984/85:1163 (fp) yrkande 1 i motsvarande del, 1984/85:1386(c) yrkande 3 i motsvarande del, 1984/85:1994 (c), 1984/85:2241 (c) imotsvarande del, 1984/85:2702 (s) i motsvarande del, 1984/85:2712 (m) imotsvarande del samt 1984/85:2727 (m) yrkandena 1, 2 och 4 om Sturupsflygplats, c) avslår motion1984/85:1955 (m) yrkande 6 om bibehållande av som statlig flygplats, d) avslårmotion 1984/85:2177 (m) yrkande 4 om användande av för allmänflyg och visst sekundärflyg, 10. beträffande regionalflyget attriksdagen a) lämnar utanåtgärd motionerna 1984/85:439 (c) yrkande 9, 1984/85:1364 (fp) yrkande 7, 1984/85:1386(c) yrkande 1 samt 1984/85:1955 (m) yrkande 7 i motsvarande del om koncessionerför regionalflyg, b) lämnar utan åtgärd motionerna1984/85:1047 (s), 1984/85:1386 (c) yrkande 2, 1984/85:1962 (s) i motsvarandedel samt 1984/ 85:2555 (fp) yrkande 4 om utveckling av vissa regionalaflygförbindelser, 4 1984/85.15 saml. TU1984/85:26 38 c) lämnar utan åtgärd motionerna 1984/85:1386(c) yrkande 4 och 1984/85:1976 (s) om pris- och avgiftsfrågor, d) lämnarutan erinran vad föredragande departementschefen i proposition 1984/85:100 bilaga 8 anfört om regionalflyget. Närvarande: (). (), RuneTorwald (c), (). (), (),(), (), (), (),(). (), (). () och (vpk). organisafion och benämning (mom.l a)om avgränsning mellan myndighetsfunktioner och rörelsedrivande enheter (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 12 börjar med "Genom den" och på s. 13 slutar med"likartade motionsyrkanden" bort ersättas med text av följandelydelse: Ett flertal utredningar har tidigare studeratluftfartsverkets funktion och organisation, bl. luftfartsutredning,flygtrafikledningskommittén och luftfartsverkets egen utredning (Ds K 1974:14)om luftfartsverkets organisation. I samtliga utredningar har framkommit det angelägna i attflygsäkerhetsfrågorna ställs under en myndighets totalansvar samt att det voreen fördel att de kunde behandlas avskilda från de ekonomiska hänsyn som följermed affärsverksformen. , Av den anledningen föreslog flygtrafikledningskommitténi sitt betänkande. Flygtrafikledning 1980, att ett fristående flygsäkerhetsverkbestående av luftfartsinspektionen samt trafikavdelningen skulle inrättas. Såblev inte fallet, men luftfartsinspektionen gavs en starkare och mer friståendeställning, och sedermera inrättades för utredning avfrämst allvarliga civila och militära luftfartsolyckor. Frågan omen delning av luftfarsverket har också varit föremål för TU1984/85:26 39 diskussion av revisorer, som i enpromemoria analyserade spörsmålet huruvida de myndighetsutövandeverksamheterna, dvs. i huvudsak luftfartsinspektionen och transport- ochplaneringsavdelningen borde brytas ut och bilda en ny myndighet. Utvecklingen har således gått mot en mer självständigställning för flygsäkerhetsområdet inom luftfartsverket och också störresjälvständighet och ansvar för flygplatsorganisationen utan att steget docktagits att frikoppla nämnda funktioner. Den beslutade omorganisationen av luftfartsverketborde ha gått längre och helt skilt myndighetsenheterna från rörelseenheterna.För flygplatserna skulle den i motionen föreslagna aktiebolagsformen kunna geen starkare marknadsinriktning än vad omorganisationen ger. Det finns sålundastarka skäl som talar för att helt avskilja myndighetsfunktionen i form av bl.a. flygsäkerhetsfrågorna från den övriga verksamheten. Luftfartsverketsuppgifter i övrigt, dvs. att svara för den civila luftfartens markorganisation,att driva och förvalta statens flygplatser för civil luftfart och att verka fören utveckling av den civila luftfarten skulle i ett sådant läge med fördelkunna drivas i bolagsform. Förslag i de i motion 1984/85:2177 (m) yrkandena 1 och 2upptagna frågorna bör därför föreläggas . Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionen ihär aktuella delar bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 1 a bort ha följande lydelse: 1. beträffande luftfartsverkets organisationoch benämning att a) medanledning av motion 1984/85:2177 (m) yrkandena 1 och 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om avgränsning mellanmyndighetsfunktioner och rörelsedrivande enheter, Formerna för styrning av luftfartsverkets verksamhetoch investeringar (mom. 4) (), (), (), (), (), ()och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 18 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"aktuell del" bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottet anser att - i överensstämmelse med den praxissom i motsvarande hänseenden gäller beträffande - skallfastställa målen i olika avseenden och strategierna för luftfartsverketsverksamhet. Utskottet fillstyrker således mofionen i här aktuell del. sålunda anfört med anledning av motion 1984/85:2994 (m) TU1984/85:26 40 yrkande 1 i här aktuell del bör som sin meningge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande formernaför styrning av luftfartsverkets verksamhet och investeringar attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2994 (m) yrkande 1 i motsvarande deloch med avslag på regeringens förslag i proposition 1984/85:139 i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Inriktningen och omfattningen av luftfartsverketsverksamhet och verkets investeringar /86-1987/88 (mom. 5a) om kommersiell verksamhet på flygplatserna (), (), (). (), (), ()och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 19 börjar med "Ramen fö"-" och på s. 20slutar med "1984/85:2994 (m) yrkande 3" bort ersättas med text avföljande lydelse: I propositionen framhålls bl. a. att luftfartsverket börstimulera till ökade flygtransporter. En stark stimulans härför måste enligtutskottets mening vara att flygets kunder på eller i anknytning tillflygplatserna möter ett rikt serviceutbud i olika avseenden, ett serviceutbudsom ofta bättre och mer marknadsinriktat kan tillgodosesgenom privata entreprenörer än genom luftfartsverket. Som förordas i propositionen bör luftfartsverket enligtutskottets mening . därför inta en generös hållning till privata entreprenörersom vill etablera med verkets affärsinriktade delar kompletterande verksamhetpå eller i anknytning till flygplatserna. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion1984/85:2994 (m) yrkande 3 bör som sin mening ge regeringen tillkänna, dels att utskottets hemställan under 5 a bort ha följandelydelse: 5. beträffandeinriktningen och omfattningen av luftfartsverkets verk samhet och verkets investeringar /86-1987/ 88 a) medbifall till mofion 1984/85:2994 (m) yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om kommersiell verksamhet på flygplatserna. TU1984/85:26 41 Inriktningen och omfattningen av luftfartsverketsverksamhet och verkets investeringar /86-1987/88 (mom.5b) (), ()(), (), (), () ochGöran Riegnell (m) anser - under förutsättning av bifall till reservation nr 2- dels att den del av utskottetsyttrande på s. 20 som börjar med "Det som" och slutar med "olikaområden" bort ersättas med text av följande lydelse: Som föreslås i motion 1984/85:2994 (m) yrkande 1 och somutskottet hävdat i det föregående bör det ankomma på att fastställamålen för avkastning, service, produktivitet, prissättning och soliditet samtatt fastlägga strategierna för luftfartsverkets agerande på olika områden ochinte att endast ange den huvudsakliga inriktningen för luftfartsverkets verksamhetm.