bet · G801SfU15 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:15 , 1984/85:100) Utskottet behandlar i dettabetänkande de i proposition 1984/85:100, bilaga 7 () underlill. Försäkring vid sjukdom, handikapp och ålderdom upptagna anslagen D2. I anslutning till anslaget D 2. Folkpensioner behandlarutskollet femton motioner. Fyra av dessa motioner, motionerna 505 (vpk), 986(s), 2192 (fp) och 2691 (m), tar upp frågor som anknyter till den nyligentillsatta pensionsberedningens arbete. Motionerna 701 (c) och 1269 (m) tar uppfrågan om pensionstillskott till personer som begärt undantagande från ATP ochmotionerna 423 (fp) och 598 (m) frågan om folkpension lill utlandssvenskar.Motionerna 2195 (fp), 2435 (c) och 503 (s) tar upp frågor inomförtidspensioneringen. Bestämmelserna om inkomstprövning av änkepension berörsi motion 1721 (c) och bestämmelserna om inkomstprövning av hustrulillägg imotion 1717 (m). I motion 499 (c) begärs ett förenklat förfarande vid beslut omålderspension. Motion 1277 (s), slutligen, behandlar rätten förpensionsberättigade som vårdas på institution att själva få uppbära sinpension. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker bifall till samtliga motioner. Följandereservationer har avgivits: Res, 1(vpk) lill förmån för motion 505, 2(fp) till förmån för motion 2195. 3 (m)till förmån för motion 2691, yrkande 2. 4 (m,c) lill förmån för motionerna 701 och 1269, yrkande 1. Vidare hartvå särskilda yttranden (fp) avgivils. Regeringen har under punkt D2 (s. 61-63)föreslagit att till Folkpensioner för /86 anvisa ettförslagsanslag av 44 . I motion 1984/85:423 av KarinAhriand (fp) och () yrkas att hos regeringenbegär förslag lill ändring av tillämpliga bestämmelser i 5 kap. lagen om allmänförsäkring i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1984/85:499 av () och KarinIsraelsson (c) hemställs att hos regeringen begär förslag medinnebörd att ålderspension och ATP erhålls automatiskt ulan ansökan. I motion 1984/85:503 av () och () hemställs att som sin mening ger regeringen lill känna vad som imotionen anförts om utredning av pensionspoäng för äldre personer med partiellförtidspension. I motion 1984/85:505 av m. fl. (vpk) föreslåsalt i enlighet med motionens förslag hemställer hos regeringen om 1. tilläggsdirektivtill pensionsutredningen vad gäller utjämning inom ATP-systemel, 2. en plan förstandardhöjning för pensionärerna, 3. rättvisareberäkning av värdesäkringen och återinförande av 3-procentsregeln. I motion1984/85:598 av () hemställs 1. att riksdagenbeslutar att folkpension skall utgå från uppnådda även förutlandssvenskar vilka betalt folkpensionsavgift, 2. att ,därest yrkandet under 1 icke skulle bifallas, beslutar att erlagdfolkpensionsavgift skall återbetalas till pensionsiagaren. I motion 1984/85:701 av m. fl. (c)hemställs all beslutar att samtliga pensionärer med låg eller ingenATP skall tillerkännas pensionstillskott. I motion 1984/85:986 av m. fl. (s)föreslås all ullalar sig för all ett eflerlönesyslem snarastutarbetas och föreläggs , 1 motion1984/85:1269 av m,fl, (m) hemställs 1, all riksdagenvid behandlingen av proposition 1983/84:100, bil, 7 beslutar altfolkpensionärer som på grund av undantagande från ATP endast uppbärfolkpensionens grundbelopp fr, o, m, skall ha rätt lillpensionstillskott i enlighet med vad i motionen anförts, 2, alt riksdagenvid behandlingen av proposition 1983/84:100, bil, 7 beslutar att - underförutsällning av bifall lill yrkande 1 ovan - för /86 underanslaget D2, Folkpensioner anvisa 44 ,, vilket är ett iförhållande till regeringens förslag , högre anslag, I motion 1984/85:1277 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom möjligheten all i lagen om allmän försäkring införa sådana regler attpensionen för de instilutionsboende alltid skall uppbäras av den pensionsberättigadesjälv eller hans ställföreträdare. SfU1984/85:15 3 1 motion 1984/85:1717 av GörelBohlin (m) hemställs alt hos regeringen begär utredning om åtgärderför att förhindra att hustrutillägg utgår även då hustrun har betydande egeninkomst, 1 motion 1984/85:1721 av () hemställsatt hos regeringen begär förslag lill ändring av de nu gällandereglerna för utbetalande av änkepension i enlighet med vad som anförts imotionen, I motion 1984/85:2192 (motivering i 1984/85:2191) av BengtWesterberg m, fl, (fp) hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om rörlig pensionsålder ochpensionsutredningens uppdrag, I motion 1984/85:2195 (motivering i 1984/85:2194) av BengtWesterberg m. fl, (fp) hemställs 1, alt beslutar all del skall vara möjligt förarbetsmarknadsmyn digheterna att disponera sådana sjukförsäkringsmedel som reserverats för förtidspensionering av handikappade, I motion 1984/85:2435 av () och GöstaAndersson (c) hemställs att beslutar all hemställa hos regeringen attåtgärder vidtas så att inte nettolöneminskning uppslår vid övergång frånpensionering till arbete, I motion 1984/85:2691 (motivering i 1984/85:2689) av UlfAdelsohn m. fl, (m) hemställs 2. all som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjer för översyn av eflerlevandepensioneringen. Från anslaget D2, Folkpensionerbekostas folkpension i form av ålderspension, förtidspension och änkepensionsamt hustrulillägg och barnlillägg till den som uppbär ålders- och förtidspension.Vidare bekostas från anslaget handikappersättning. Folkpensionerna finansierasgenom en socialavgift, folkpensionsavgiften, som beräknas täcka avutgifterna för , Övriga utgifter finansieras genom skaller. Utöver folkpensionens generella grundskydd ger ATP ettpensionsskydd som är relaterat lill den försäkrades tidigare förvärvsinkomster.ATP finansieras helt genom avgifter från arbetsgivare och egenförelagare. flertal av motionerna som behandlas i detta betänkandehar anknytning till såväl folkpensionsförmånerna som ATP-förmånerna. Utskottetbehandlar först mera övergripande motionsyrkanden som berör riktlinjer för dennyligen påbörjade översynen av reglerna inom det allmänna pensionssystemet.Därefter behandlas motionsyrkanden med huvudsaklig anknytning tillfolkpensionsförmånerna. 1 1984/85. SfU1984/85:15 4 Regeringen har i oktober 1984bemyndigat chefen för att tillkalla en parlamentarisktsammansatt kommitté med uppdrag alt göra en översyn av vissa frågor inorn denallmänna pensioneringen (dir, 1984:42), En utgångspunkt för utredningsarbetethör enligt direktiven vara, att folk-och tilläggspensioneringen ligger fast isina huvudlinjer och alt nuvarande .uppbyggnad av pensionssystemet med engrundläggande pensionsnivå oberoende av tidigare förvärv;;arbele ochkompletterad med en tilläggspension enligt inkomstborlfallsprincipen börkvarstå oförändrad. Det finns enligl direktiven inte heller skäl för attifrågasätta metoderna för finansiering av den allmänna pensioneringen.Tilläggspensioneringen bör också fortsättningsvis vara utformad som ettfördelningssystem med viss fondering och finansieras genom avgifter från arbetsgivareoch försäkrade med inkomst av annat förvärvsarbete än anställning och genomfondavkastning, I övrigt bör det stå kommittén fritt alt ta upp de frågor somden finner lämpligt, I direktiven har dock särskilt pekats på vissa frågor somkommittén bör ta upp till behandling och analysering. Sådana frågor är reglernaför värdesäkring av pensionerna, avtalspensionernas samband med den allmännapensioneringen, reglerna för intjänande av ATP, möjligheterna till rörligpensionsålder och reformering av eflerlevandepensioneringen. Kommittén börvidare undersöka i vad mån det är möjligt att genomföra lagtekniskaförenklingar inom den allmänna pensioneringen. Alla möjligheter till ökadsamordning bör också tas till vara. Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Som en allmänutgångspunkt för kommitténs arbete bör gälla att alla förslag som läggs framskall kunna genomföras inom ramen för oförändrade resurser. Kommitténhar antagit namnet pensionsberedningen. Fyramotioner berör områden som har samband med utredningsarbetet. I motion 505 av m. fl. framhålls att detnuvarande värdesäk-ringssystemet för pensionerna ger pensionärer med högpension betydligt större kompensation för prisökningar än pensionärer med lågpension. Motionärerna begär att pensionsberedningen skall få tilläggsdirektivom att utforma ett värdesäkringssystem som medför en utjämning av de nämndaskillnaderna. Därvid bör basbeloppet, såsom var fallet , räknas uppnär konsumentprisindex stigit . Vidare bör pensionsberedningen fåtilläggsdirektiv om att utarbeta en plan för standardökningar för pensionärernaoch särskilda höjningar för dem som saknar eller har låg ATP. Såsom ovan nämnts slår det, med beaktande av den angivnautgångspunkten att folk- och tilläggspensioneringen skall ligga fast i sinahuvudlinjer, kommittén fritt all la upp de frågor som den finner lämpligt. Enav de frågor som enligt utredningsdirektiven bör tas upp i utredningsarbetet ärreglerna för värdesäkring av pensionerna. Det bör därvid ankomma på kommitténatt undersöka för- och nackdelar med olika metoder för värdesäkring avpensioner och intjänade pensionsrättigheter. Det anges vara av vikt alt den SfU1984/85:15 5 metod för värdesäkring av pensionerna som används kantillämpas under skiftande konjunklurförhållanden och löneutveckling. Med hänsyn till det anförda och till att i kommittén ingårföreträdare för de fem riksdagspartierna, varför önskemål om vilka frågor inomvärdesäkrings-systemet som bör närmare undersökas kan framföras av de olikapartiernas representanter i kommittén, anser utskottet all motionen inte börföranleda någon åtgärd. m.fl. begär i motion 986 ett tillkännagivandeom alt pensionsutredningen med största skyndsamhet bör komma med förslag om ettsystem med "efterlön" för äldre arbetstagare som drabbas av t. ex.företagsnedläggningar. m. fl, begär i motion 2192 elltillkännagivande om alt pensionsulredningen bör få i uppgift att pröva fråganom en rörlig pensionsålder som innebär att var och en efter eget bestämmandeoch på likvärdiga ekonomiska villkor får gå i pension , Dé nuvarande reglerna om rörlig pensionsålder i form avdelpension och förtidspension eller i form av förtida uttag eller uppskjutetuttag av ålderspension skall också bli föremål för översynav pensionsberedningen och behandlas med förtur, I del avsnitt av direktivensom behandlar möjligheterna lill rörlig pensionsålder påpekas särskilt attsyftet med reform om en rörlig pensionsålder var att göra det möjligtför den enskilde att anpassa tidpunkten för pensioneringen efler individuellabehov och önskemål. Det har dock visat sig alt förtida och uppskjutet uttag avålderspension i praktiken har kommit till användning i förhållandevis litenutsträckning, medan delpensioneringen har utnyttjats i större omfattningframför allt efter reformen. Såvitt gäller de ökademöjligheterna till förtidspension av arbetsmarknadsskäl har ett särskiltproblem som uppmärksammals varit den förtidspension som sker efter vissadriftsinskränkningar och därav följande arbetslöshet, s. k.58,3-årspensione-ring. I debatten om de äldres situation på arbetsmarknaden harockså frågan om möjligheten att på eget initiativ lämna anställningen föreordinarie pensionsåldern aktualiserats. Enligl direktiven finns det anledningatt närmare överväga om nuvarande regler för en rörlig pensionsålder ärtillfredsställande och om regelsystemet har en ändamålsenlig och laglekniskutformning. Även åldersgränserna bör uppmärksammas. I anslutning härtill börockså frågan om frivilliga avgångar från arbetsmarknaden prövas frånutgångspunkten all ett syslem med frivilliga avgångar inte kan bygga på altsamhället tar kostnadsansvaret. Inte heller motionerna 986 och 2192 behöver enliglutskoltets mening föranleda någon åtgärd. De frågor som tagits upp imotionerna kan övervägas inom ramen för pensionsberedningens direktiv, ochavsikten är alt beredningen skall behandla frågor om rörlig pensionsålder medförtur. Utskottet avstyrker sålunda bifall till motionerna. Frågan omen reformering av efterlevandepensioneringen tas upp i motion SfU1984/85:15 6 2691 av m.fl. Motionärerna anser att vidövergången till ett nytt system för eflerlevandepensioneringen måste vissagrundkrav tillgodoses. Ett sådant är alt rättssäkerheten måste tryggas genomatt "intjänad" och registrerad pensionsrätt skall finnas kvar ochaktualiseras när mannen avlider. Ett annat krav är att övergångstiden lill ettnytt system skall vara så lång att familjerna får möjlighet att tillöverkomliga kostnader bygga upp ett kompletterande pensionsskydd. Slutligenmåste ett nytt syslem utformas med hänsynstagande till att barn inte enbartbehöver försörjning utan också vård och tillsyn. En efterlevande förälder måstedärför få ekonomisk möjlighet att ägna tillräcklig tid åt hem och barn så längedet behövs. Motionärerna begär ett tillkännagivande till regeringen om altöversynen av efterlevandepensioneringen skall bedrivas efter de nämndariktlinjerna. Såvitt gäller frågan om hur ett nytt system förefterlevandepensioneringen sk;ill utformas lämnar direktiven denna öppen. Medhänsyn till all regeringens främsta motiv för att återkalla proposition1983/84:73 med förslag till en reformering av efterlevandepensioneringen m. m.var att en bred parlamentarisk uppslutning borde eftersträvas vid enförändring av efterlevandepensioneringen, utgår utskottei från attpensionsberedningen arbetar utifrån en sådan målsättning. Det finns mot dennabakgrund inte anledning för att göra ett tillkännagivande omriktlinjer för utredningsarbetet i enlighet med vad som begärts i motion 2691,och utskottet avstyrker bifall lill motionen. Pensionslillskolt vid undanlagande från ATP Pensionärer utan ATP eller med lågATP har utöver grundpension rätt lill pensionstillskott. Pensionstillskottutgår av basbeloppet för ålderspensioniir och avbasbeloppet för folkpensionär med hel förtidspension. En försäkrad hade före den möjlighet altanmäla undanlagande från ATP såvitt avsåg inkomst av annat förvärvsarbete änanställning. Ett sådant undantagande kan medföra all pensionstillskotten helteller delvis reduceras, eftersom vid bedömning av rätlen lill pensionstillskotthänsyn skall tas lill den ATP som skulle ha utgått om undantagande inte hadeskett. Reducering sker även beträffande ålders-, förlids- och änkepension lillänka efter den som haft undantagande från ATP. Två motioner tar upp frågan om rätt lill pensionstillskottvid undantagande från ATP, I motion 701 av m,n, begärs ettbeslut av om alt samtliga pensionärer med låg eller ingen ATP skalltillerkännas pensionstillskott, 1 motion 1269 av m, fl, begärs(yrkande 1) ell beslut om att sådana folkpensionärer som hade ett gällandeundanlagande före och som inte fr, o, m, detta datum valt attha kvar undantagandel skall ha rätt lill pensionstillskott fr, o. m, den 1januari 1986, och (yrkande 2) att skall anvisa ytterligare 50 milj.kr. SfU1984/85:15 7 härför lill anslaget D2. Utskottet har under en följd av år behandlat yrkanden omrätt till pensionstillskott vid undantagande (se senast SfU 1983/84:21). 1frågaom ett generellt slopande av nuvarande inskränkningar i denna rätt harutskottet hänvisat till all pensionskommittén i betänkandet (SOU 1977:46)Pensionsfrågor övervägt denna fråga i samband med att kommittén framlagtförslag om att möjligheten att anmäla undantagande från ATP skulle slopas.Pensionskommittén har i fråga om en generell rätt till pensionstillskott vidundanlagande framhållit bl, a, följande. Bakgrunden till bestämmelserna omatt ett undantagande från ATP påverkar dels rätten till pensionstillskott, delsanslutningen till arbetsskadeförsäkringen är all man har velat undvika allförmåner utgår som inte skulle ha utgått om vederbörande hade varit med i ATP,I annat fall skulle nämligen såväl pensionstillskott som livränta frånarbetsskadeförsäkringen så att säga kostnadsfritt fylla ut den del somförsäkrade, som har varit anslutna till ATP, i stället får i form av ATP, Fördem som är i aktiv ålder vill kommittén peka på de upprepade möjligheter somberörda kategorier har fått och i princip alltid har haft att få träda in isystemet igen, 1 vissa fall kommer härvidlag pensionstillskottens storlek attpåverkas av ett tidigare undantagande men man bör enligt kommitténs uppfattninghålla i minnet alt försäkrade som har anmält undantagande själva en gång harvall all disponera sina inkomster på nämnda sätt, I stället för avgifter tillATP-försäkringen kan ett motsvarande belopp ha använts i t, ex, en rörelseeller för all finansiera en privat pensionsförsäkring. Att det senare visar sigatt ett undantagande från ATP får vissa konsekvenser för den försäkrade harkanske mera berott på svårigheter att nå ul med information än på brister iförsäkringssystemet. Kommitténs bedömning var såledesatt nuvarande bestämmelser såvitt gäller rätt till pensionstillskott bör gällaäven i fortsättningen och utskottet har senast i sitt av godkändabetänkande SfU 1983/84:21, anslutit sig tiil denna bedömning. Förslaget om slopande av möjligheten att anmälaundantagande från ATP har genomförts fr, o,m, (prop, 1980/81:178,SflJ 1980/81:28, rskr. I likhet med pensionskommittén avstod regeringen inämnda proposition från att lägga fram förslag om rätt till pensionstillskottvid undanlagande. Såvitt gäller frågan om pensionstillskott till änkor varsmän begärt undantagande från ATP har utskottet däremot ställt sig positivt tillatt frågan skulle få en lösning. (Se SfU 1982/83:18.) Förslagompensionslillskolt när en änka uppbär ålders- eller förtidspension lades ocksåfram av regeringen i proposition 1983/84:73 om en reformeradefterlevandepensionering, vilken emellertid återkallades i skrivelse1983/84:95. När ett motionsyrkande om rätt till pensionstillskott lill änkor,vars män haft undantagande från ATP, på nytt behandlades av utskottet ibelänkandet SfU 1983/84:21 ansåg utskottet, att frågan borde bedömas i sambandmed övriga frågor om efterlevandepension inom den då aviserade parlamentariskautredningen inom pensionsområdet och föreslog alt molionsyrkandet skulleöverlänmas lill utredningen. SfU1984/85:15 8 följde utskottet (rskr. Motionsyrkandethar överlämnats till pensionsberedningen. Utskottet, som vill erinra om all i direktiven tillpensionsberedningen angivits att någon ändring vad gäller rätten tillpensionstillskott inte bör komma i fråga när det gäller pensionstillskott tillden som begärt undantagande från ATP eller inte betalat sin ATP-avgifl,avstyrker med det anförda bifall till motionerna 701 och 1269, Utskottetbiträder propositionens förslag till medelsanvisning. Folkpension lill svenska medborgare som är bosattautomlands Folkpensionsförmåner tillkommersvenska medborgare som är bosatta i oberoende av tidigare bosättningutomlands. Rätlen lill folkpension utomlands är däremot knuten lill intjänadATP-rätt. Folkpension vid bosättning utomlands utgår sålunda i princip iförhållande till den försäkrades poängår inom ATP och år av utförtförvärvsarbete i . För personer som börjat uppbära folkpensionden eller är födda eller tidigare kan övergångsvis äldrebestämmelser tillämpas som innebär alt folkpension kan utgå vid bosättningutomlands om de varit mantalsskrivna i de fyllt och defem åren närmast . Den som börjat uppbära folkpension vid bosättning iSverige kan i undantagsfall få uppbära denna utomlands oberoende av ovannämndavillkor. Så är t. ex. fallet om folkpensionären vistas utomlands för vård avhälsan eller för behandling och det finns skälig anledning anta alt vårdeneller behandlingen har avsevärd betydelse för honom. I motion 423 av och anförsatt . nuvarande bestämmelser medfört all t. ex. medföljande makar lillanställda på beskickningar eller till representanter för svenska företag iandra länder inte kan få folkpension utomlands, trots all de arbetat myckel förSverige. Deras äkta makar har också i stor utsträckning betalat skall i Sverigeoch socialavgifter har erlagts av arbetsgivaren. Motionärerna anser att delinte är rimligt alt en myckel ringa andel svenskar ställs helt utanför rättentill folkpension och begär förslag från regeringen om en lagändring. begär i motion 598 (yrkande 1) beslut avriksdagen om att folkpension skall utgå för utlandssvenskar som har erlaglfolkpensionsavgift. Om delta yrkande inte skulle bifallas begärs (yrkande 2)beslut om att erlagd folkpensionsavgift skall återbetalas lill pensionsiagaren. De nuvarande reglerna om rätt till folkpension vidbosättning utomlands tillkom genom beslut vid 1978/(prop.1978/79:75, SfU 15, rskr. Frågan hade utretts avpensionskommittén som ansett att det inte fanns motiv för att det svenskasamhället skall svara för ett socialt grundskydd för personer som är bosattautomlands. Kommittén framhöll också att folkpensionssystemet är utformat utankrav på avgifisbe- SfU1984/85:15 9 talning, intjänande- eller försäkringstid och medenhetliga belopp för alla pensionärer. Mot bakgrund härav borde försiktighetiakttas då det gäller åtaganden om utbetalning av folkpension vid bosättningutomlands. Eftersom folkpensionen även fortsättningsvis borde fylla den dubblafunktionen av socialt grundskydd och grundbelopp för ATP föreslog kommittén,att bestämmelserna skulle utformas enligl den metod som använts påkonven-tionsområdei, dvs. all folkpension utomlands skulle utgå i förhållandelill intjänad rätt till ATPeller år av förvärvsarbete , Utskottetanser att de ovan återgivna motiven för gällande bestämmelser på områdetalltjämt äger giltighet, I anslutning till yrkande 2 i motion 598 villutskottet erinra om att personer som erlagl folkpensionsavgifter eller för vilkaarbetsgivaren erlagt sådan avgift i regel också torde ha varitförvärvsarbetande i sådan omfattning att de omfattas av ATP-systemel, Därmedhar de möjlighet alt åtnjuta pensionsförmåner även utomlands. Med del anfördaavstyrker utskottet bifall till motionerna 423 och 598, Vissa frågor i anslutning lill förtidspension Förtidspension utgår enligtgällande bestämmelser lill försäkrad som fyllt för tid före den månad, dåhan fyller eller ålderspension börjar utgå till honom, omhans arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiskaeller psykiska prestationsförmågan är nedsatt med minst hälften ochnedsättningen kan anses varaktig. Kan nedsättningen av arbetsförmågan inteanses varaktig men kan den antas bli bestående avsevärd tid, har den försäkraderätt lill folkpension i form av sjukbidrag. Detta bidrag är begränsat lill visstid men i övrigt gäller vad som är föreskrivet om förtidspension ävensjukbidrag. Rätt till förtidspension tillkommer också arbetslös försäkrad somfyllt , och som lill följd av arbetslöshet uppburit ersättning från erkändarbetslöshetskassa under den längsta tid sådan ersättning kan utgå elleruppburit kontant arbetsmarknadsstöd . Som ytterligareförutsällning för rätt till förtidspension i dessa fall gäller att denförsäkrades möjlighet att bereda sig fortsatt inkomst genom sådant arbete somhan tidigare utfört eller genom annat tillgängligt lämpligt arbete är nedsattmed minst hälften och alt nedsättningen kan anses varaktig. 1 motion 2195 av m.fl, begärs, som ettled i andra arbelsmarknadspolitiska åtgärder, att beslutar altöverföra ekonomiska resurser från socialförsäkringssystemet tillarbetsmarknadsmyndigheterna. Härigenom skulle skapas finansiellt utrymme föralt anställa fler handikappade med lönebidrag i stället för allförtidspensionering måste tillgripas. Utskottet delar lill fullo uppfattningen att det såväl urden enskildes som samhällets synpunkt är angeläget att kraftfulla åtgärdersätts in så att handikappade personer som har möjlighet att arbeta gestillfälle härtill i SflJ1984/85:15 10 stället för att förtidspensioneras.