bet · G801SkU41 · 1984-12-31 00:00:00 — Svensk skattelagstiftning saknar bestämmelser omavdrag för bidrag till ideella organisationer. Tanken på att införa en rätttill avdrag vid beskattningen för gåvor till allmännyttiga ändamål har underen lång följd av år avvisats av skatteutskottet med hänvisning bl. a. till attallmännyttiga och liknande ändamål bör främjas i första hand genom direktabidrag av allmänna medel och inte genom lättnader vid beskattningen. Utskottethar också pekat på de gränsdragningsproblem som en sådan avdragsrätt skullemedföra och på det stöd som ideella organisationer åtnjuter genomsåväl direkta bidrag som mycket betydande lättnader vid beskattningen. kulturpolitisk motion från (1981/82:2043) begärdes vid riksmötet1981/82 bl. a. ett riksdagsuttalande av innehåll att nya vägar borde prövas förfinansiering av kulturverksamheten. , som inhämtade yttrandefrån i frågan, avstyrkte bifall till detta yrkande isitt betänkande KrU 1982/83:10. Utskottet anförde därvid bl. Ekonomiskt stöd från enskilda och företag tillkulturverksamhet s. k. sponsorverksamhet förekommer i betydande omfattningi vissa länder. framhåller att sådan bidragsgivning sannolikt intepå ett väsentligt sätt kan bidra till ändrade ekonomiska förutsättningar förkulturverksamheten. Det är enligt rådet värt att notera att enskilda ochnäringsliv har gjort och gör värdefulla insatser men att det gäller att varjepåverkan av kulturverksamheten undviks. Utskottetvill peka på att erfarenheterna från andra länder visar att det främst ärkulturinstitutionerna och den etablerade konsten som får sådant stöd. Skulle såbli fallet även i skulle ytterligare ekonomisk obalans kunna uppståtill nackdel för konst som söker nya vägar. Utskottetanser att regeringen noga bör följa utvecklingen beträffandesponsorverksamheten. I detta sammanhang är det viktigt att de kulturpolitiskamålen beaktas och att man noga uppmärksammar effekterna på kulturlivet. Riksdagenbiföll kulturutskottets hemställan. avstyrkte såväl 1983 (SkU1982/83:35) som 1984 (SkU 1984/85:2) yrkanden om avdrag för bidrag tillkulturella ändamål. Utskottet, pekade i sammanhanget på de gränsdragningsproblemen sådan avdragsrätt skulle komma att medföra och på att ideella organisationerredan i dag åtnjuter stöd såväl genom direkta bidrag som genom mycket betydandelättnader vid beskattningen. Utskottet erinrade också om att kostnader för sponsorverksamhetmed hänsyn tiU det reklam och goodwillvärde sådan verksamhet kunde ha för ettföretag inte sällan borde kunna hänföras tiU vid taxeringen avdragsgilladriftkostnader. Deborgerliga representanterna i utskottet reserverade sig för att bidrag tillkulturell verksamhet skulle hänföras till avdragsgill kostnad i förvärvskälla. SkU 1984/85:41 22 Från bruttointäkten av jordbruksfastighet fåravdrag göras för omkostnader som är att hänföra till driftkostnader (22 § KL).Till sådana kostnader hänförs bl. a. kostnader för inköp av gödselmedel. Isyfte att minska användningen av handelsgödsel och miljöfarliga kemikalierantog (prop. 1983/84:176; SkU 47, SFS 1984:409 och 410) ettregeringsförslag om särskilda avgifter på gödselmedel och bekämpningsmedel. Förgödselmedel omfattar avgiftsplikten handelsgödsel med vissa undantag. I frågaom bekämpningsmedel omfattar avgiftsplikten de medel som avses i 22 §kungörelsen (1973:344) om hälso- och miljöfarliga varor och som skall vararegistrerade hos produktkontrollnämn-den. Avgiften för gödselmedel utgör 30 öreper kg kväve och per kg fosfor i gödselmedlet om andelen kväve resp.fosfor uppgår till . Avgiften motsvarar härigenom avförsäljningsvärdet. För bekämpningsmedel uppgår avgiften till . per kgverksam beståndsdel. Kvittningmellan kommuner av underskott mot överskott Hemortskommun är enligt 66 § KL den kommun där enskattskyldig författningsenligt skall vara mantalsskriven för året företaxeringsåret. Vanligtvis är det den kommun där han var bosatt den 1 novemberåret före beskattningsåret. Vidden statliga taxeringen är den skattskyldiges hemortskommun beskattningsortför inkomst av samtliga förvärvskällor. Vidtaxeringen till inkomstskatt är hemortskommunen beskattningsort förinkomst av tjänst och kapital. Inkomst av jordbruksfastighet och annanfastighet taxeras i den kommun där fastigheten är belägen. Är fastigheterbelägna i oUka kommuner att anse som en förvärvskälla, skall den gemensammainkomsten i allmänhet fördelas mellan de olika kommunerna i förhållände tillbruttointäkterna eller taxeringsvärdena. Inkomstav rörelse taxeras i den kommun där rörelsen utövats från fast driftställe. Förvissa slag av rörelse finns bestämmelser hur fördelning av inkomsten skall skemellan oUka kommuner. Gällandebestämmelser om rätt beskattningsort innebär att den som driver rörelse i annankommun än hemortskommunen kan gå förlustig rätten att vid taxeringen tillkommunal inkomstskatt i sistnämnda kommun dra av underskott på en där belägenjordbruksfastighet. Somtidigare nämnts (s. 11 ovan) har företagsskattekommittén i ett betänkandeavlämnat presenterat en företagsskattemodell som innebär att allnäringsverksamhet som en fysisk person bedriver skall utgöra en förvärvskällaoch beskattas i näringsidkarens hemortskommun. Utskottetavstyrkte så sent som motionsyrkanden avseendemöjligheterna att kvitta underskott i en kommun mot överskott i en SkU 1984/85:41 23 annan.Utskottet framhöll därvid (SkU 1984/85:2) att gällande bestämmelser inte vartillfredsställande men att olägenheterna med den nuvarande ordningen kundeelimineras, om man accepterade företagsskattekommitténs förvärvskällebegrepp.Utskottet förutsatte att regeringen utan onödigt dröjsmål skulle presenteraförslag till lösningar på de problem motionärerna aktualiserat. Utskottetsbeslut var enhälligt. Isamband med behandling av proposition 1984/85:70 om slopadkommunal taxering av juridiska personer avstyrkte utskottet ånyo (SkU1984/85:23) en motion av innebörd att fysiska personer skulle ha rätt atfkvitta underskott i en kommun mot överskott i en annan. Mot utskottets beslutreserverade sig i detta fall utskottets samtliga borgerliga representanter. Arbetandekapital, etableringskonto, försäkringspremier m. m. Utskottet behandlar i detta betänkande ett flertalmotioner som alla direkt eller indirekt berör frågor om företagsbeskattning. Enredogörelse för nu gällande bestämmelser på de områden av skatterätten som tasupp i motionerna samt för tidigare ställningstaganden i fråga omyrkanden av liknande eller samma innebörd som i dessa motioner och skälenhärför har lämnats i inledningen till betänkandet (s. 6-23). Av dennaredogörelse framgår att många av de frågor som aktualiserats i motionernatidigare prövats av , flera så sent som . avslog dåi enlighet med skatteutskottets hemställan yrkanden av innebörd att arbetandekapital i mindre och medelstora företag skuUe undantas från kapitalbeskattning(s. 6-8), att medel skulle kunna skattefritt avsättas till fonder förnyetablering av företag (s. 15), att kostnader för egenföretagares pensionsförsäkringoch för kompanjonsförsäkring skulle vara avdragsgilla i förvärvskälla(s. 17-18), att representationsavdraget skulle slopas (s. 19-20), attFoU-avdraget skulle återinföras (s. 20), att enskilt stöd till kulturellaändamål skulle stimuleras genom skattelättnader (s. 21) och att fysiskapersoner i likhet med vad som gäller i fråga om juridiska personer -skulle ha rätt att kvitta underskott i en kommun mot överskott i en annan (s.22-23). Vidförra avslog , likaledes på skatteutskottets hemställan,ett yrkande om utvidgning av rätten tiU avdrag för insättning på skogskonto (s.16-17). beslutade då också i enlighet med ett regeringsförslag iproposition 1983/84:165 upphäva rätten till avdrag för s. k. allmännaskadestånd för åsidosättande av arbetsrättsliga regler (s. 19). Frågan omutvidgning av rätten till avdrag för lön till barn prövades av senastvid /83, då avslog en motion i ämnet (s. 17). SkU 1984/85:41 24 Några omständigheter som bör föranleda attriksdagen nu frånträder sin tidigare intagna ståndpunkt i dessa frågor har inteinträffat. Utskottet avstyrker därför yrkandena i partimotionerna från m(2754), från c (655) och från fp (2807) samt i motionerna 1232 av . (m, c, fp), 1589 av m.fl. (c), 2271 av ochKarin (båda c), 2283 av () och 2764 av ChristerEirefelt och (båda fp) om slopande av förmögenhetsskatten på iföretagen arbetande kapital. Utskottet avstyrker också yrkandet i sistnämndamotion om slopande av arvsskatten på sådant kapital liksom yrkandena i centernspartimotion 655 om skattereduktion för avsättning till nyetableringskonto, imotion 680 av m.fl. (c) om etableringskonto för blivandeföretagare, i motion 1150 av och (båda m) omskattefritt sparande för företagsetablering, i motion 1215 av . (c, m) om utredning av frågan om nyetableringskonto och i motion 1637 avKnut () om avdrag för avsättning till fond för startkostnader i rörelse. Yrkandenai motionerna 1211 av m. fl. (c), 1229 av m. (fp, m, c), 1604 av () och 1636 av förste vice talmannenIngegerd m.fl. (m) att egenföretagares för egenpensionsförsäkring skall vara avdragsgilla i förvärvskälla och inte - som -i form av allmänt avdrag avstyrks också Hksom () motion 2365om att egenföretagares för egen AGS-försäkring skall behandlas påmotsvarande sätt. Utskottet avstyrker också yrkandet i motion 1214 av MarianneKarlsson m. fl. (c, m, fp) om avdragsrätt för kompanjonsförsäkringspremier. Avskäl som redovisas tidigare i betänkandet avstyrker utskottet vidare yrkandenai motion 1597 av m.fl. (vpk) om slopande av representationsavdraget,i parfimotionerna 562 och 2754 från (m) och 655 från (c) om återinförande avFoU-avdraget, i motion 1634 av () om skattestimulanser avenskilt stöd till kulturlivet och i motion 1639 av m.fl. (m)om rätt till kvittning mellan kommuner av underskott mot överskott. Likasåavstyrks motionerna 1221 av och (båda m) och 1632av och (båda m) om utvidgning av rätten tillavdrag för insättning på skogskonto. En utsträckning av tiden för uttag frånskogskonto till för avlämnande av självdeklaration är enligtutskottets mening olämpHg från bl. a. kontrollsynpunkt, varför utskottetavstyrker också motion 1631 av (). Med hänvisning till de skälsom utskottet åberopade vid sin förra behandling av frågor avseende utvidgningav avdragsrätten för lön till barn och slopande av förbudet mot avdrag förarbetsrättsligt skadestånd avstyrker utskottet också motionerna 2362 av IngridHemmingsson (m) och 2716 av (). Utskottetvill härutöver framhålla följande. har tillstyrkt ettförslag i proposition 1984/85:93 om att vissa utgifter som belöper SkU1984/85:41 25 på tid innan en verksamhet utvecklats till rörelse fårdras av i efterhand. De nya bestämmelserna gäller generellt i inkomstslagetrörelse och innebär att avdrag får göras för löpande omkostnader som hänför sigtill det kalenderår då rörelsen påbörjats och det närmast föregående året.Avdraget får utnyttjas mot rörelseintäkter meninte leda till underskott något av dessa år. Genom detta riksdagsbeslut får de motioner som innehålleryrkanden om avdrag för etableringskostnader anses vara åtminstone i viss måntillgodo-' sedda. Vad särskilt angår frågan om avdrag för egenföretagarespensionsförsäkringspremier vill utskottet erinra om att utskottet tidigare medanledning av motioner i ämnet vid upprepade tillfällen pekat på att den övregränsen vid beräkning av ATP-avgift slopats och att frågan härigenom får ansesha kommit i ett annat läge . Den nuvarande ordningen, som innebäratt för egenföretagares pensionering ingår i underlaget för beräkningav egenavgifter, är enligt utskottets mening otillfredsställande från likformighets-och rättvisesynpunkt. En ändring av bestämmelserna är därför önskvärd. Utskottet förutsätter att regeringen uppmärksammar fråganoch överlämnar ett förslag till . Vad utskottetanfört bör ges regeringen till känna. Lantbrukskonto, underhållsfond m. m. m. fl. (m) begär imotion 1217 en skyndsam utredning av frågan om särskilt lantbrukskonto, iprincip utformat på samma sätt som skogskontot. Motionärerna åberopar till stödför sitt yrkande att jordbrukarnas inkomster oftast växlar år och attjordbrukarna för att kunna göra erforderliga investeringar utan att drabbas avskatteprogressionens svåra effekter bör ha möjlighet att utjämna inkomster ochskatter mellan . Motionären bakom motion 2364, (),anser att man för att uppnå konkurrensneutralitet mellan de allmännyttigabostadsföretagen och de privata fastighetsägarna bör öppna möjligheter för desenare att göra skattefria avsättningar till en underhållsfond och begärutredning i sådant syfte. och (båda m) tar i motion2730 upp frågan om ersättningar i samband med markinlösen. Sådana ersättningarbör enligt deras mening, med hänsyn till att de ofta är av engångskaraktär ochibland uppgår till betydande belopp, kunna fördelas skattemässigt på en 5-20års-period beroende på ersättningens storlek. I motion 2242 slutligen av andre vice talmannen och (båda c) ställs två yrkanden som tar sikte påkooperationens SkU1984/85:41 26 Motionärerna yrkar dels att medlem ikooperativt företag skall ha rätt till uppskov med beskattningen av viss del avden årliga insatsen, dels att regeringen skall förelägga förslag omrätt till avdrag för avsättning till kooperativ kapitalfond. Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden erinra omden av företagsskattekommittén presenterade modellen för beskattning av enskildnäringsverksamhet. Denna innebär som. tidigare nämnts bl. a. att i enverksamhet uppkommen vinst som företagen låter stå kvar i verksamheten endastskall beskattas med en lågprocentig, proportionell statlig skatt (påsparade vinstmedel). Som utskottet framhöll i samband med behandlingen förraåret av motioner rörande kapitalskattelättnader för företagsförmögenhet kommer om ett sådant förslag effektueras - företagens likviditet att förstärkas ochderas möjligheter att investera att förbättras. Genomför man ett system med enlåg proportionell skatt på inkomst "innanför staketet" kommer också som företagsskattekommittén framhåller i sitt betänkande frågan om särskildaresultatreglerande åtgärder i ett annat läge . Skattelagstiftningen erbjuder redan nu betydandemöjligheter till resultatutjämning och konsolidering. Mot den bakgrunden och iett läge då det är en allmän strävan att söka förenkla taxerings- ochdeklarationsarbetet är utskottet inte berett att medverka till införande av nyaregler om inkomstutjämning genom fondavsättning. Vad särskilt angår frågan om underhållsfond vill utskotteterinra om att större kostnader för underhåll efter den skattskyldiges fria valkan fördelas , i vissa fall fler. Av vad utskottet anfört i inledningen till betänkandet (s.9 f) framgår att finansministern i proposition 1983/84:84 om kooperationenskapitalförsörjning avvisat tanken på uppskov med beskattningen avinsatsbetalningar och på särskilda kooperativa kapitalfonder. Utskottet delarfinansministerns uppfattning att nuvarande regler erbjuder tillräckligamöjligheter till skattekrediter och avstyrker följaktligen motion 2242.Utskottet avstyrker också motionerna 1217, 2364 och 2730. Genom vad utskottet nu anfört anserutskottet sig också ha i viss mån besvarat det yrkande i moderaternaspartimotion 2754 som går ut på en sänkning av bolagsskattesatsen iförening med vissa begränsningar av fondavsättningsmöjligheterna. Motivet förden sänkning av bolagsskattesatsen från till som beslutadehösten - med en begränsning av lagernedskrivningsmöjligheterna -var den stora skillnaden mellan nominellt och faktiskt skatteuttag iföretagsbeskattningen, vilken i sin tur bl. a. sammanhängde med företagensmöjligheter att genom bokslutsdispositioner skjuta upp beskattningen för enbetydande del av den verkliga vinsten. Den sänkta bolagsskattesatsen tillämpasförsta gången vid taxering. Några skäl att nu ta ställning till dessframtida utformning föreUgger enligt utskottets mening inte. Utskottetavstyrker därför motionen. SkU1984/85:41 27 1 flera motioner ställs yrkanden omändringar i de bestämmelser som reglerar rätten att avsätta medel tillinvesteringsfond och investeringsreserv och de ändamål för vilka sådana medelfår användas. Motionärerna bakom motionerna 462, m. fl. (c)och 2731, m. fl. (m) anser att partrederi skall ha rätt göraavsättningar till investeringsfond och att medlen i sådan fond skall fåanvändas också för anskaffning av begagnat tonnage. I sistnämnda motion begärsockså ett förslag om att de allmänna investeringsreserverna skall få användas irederirörelse på samma sätt som vid yrkesmässigt bedrivet fiske, dvs. utansärskilt frisläppsbeslut av regeringen eller industriverket. Ett motsvarandeyrkande gällande trädgårdsföretagare ställs i motion 1603 av . (s,m,c,fp). och (båda m) slutligen yrkar imotion 1209 att investeringsfond och investeringsreserv skall få användas föranskaffning även av begagnade maskiner och inventarier. Investeringsfondernas och investeringsreservernas primära syfteär att ge företagen möjligheter att under goda år avsätta viss del av sinavinstmedel för att bygga upp ett kapital som i sämre tider kan användas förinvesteringar. Med hänsyn härtill bör enligt utskottets meninginvesteringsfondernas användningsområde begränsas till nyinvesteringar. Enutvidgning till begagnade inventarier e. d. skulle vidare innebära risker förmissbruk. Utskottet kan således inte biträda yrkandena om att fonderna skall fåanvändas för inköp av begagnat tonnage eller av begagnade maskiner ochinventarier. Utskottet avstyrker följaktligen dessa yrkanden. Utskottet är heller inte berett biträda motionerna 462 och2731 i vad de innehåller yrkanden om att även partrederi skall ha möjlighetutnyttja allmän investeringsfond. Investeringsfondslagstiftningen omfattar uteslutande aktiebolag, ekonomiska föreningar och sparbanker. En utvidgningav lagstiftningen till att omfatta även partrederier skulle innebära att denfick en annan innebörd än tidigare och medföra att även andra typer avhandelsbolag kunde med samma rätt som partrederierna ställa krav på att fåutnyttja de allmänna investeringsfonderna. Mot den bakgrunden och dåpartrederiernas reserveringsmöjligheter torde vara väl tillgodosedda genom bl.a. de särskilda fartygsfonderna och investeringsreserverna avstyrker utskottetmotionerna i denna del. Vad slutligen angår frågan om investeringsreservernasanvändning i rederi- och trädgårdsrörelse vill utskottet erinra om attbestämmelserna om investeringsreserv bygger på förutsättningen attreserveringarna skall vara bundna. Avsteg från denna princip börenligt utskottets mening inte göras utan vägande skäl. Att undantag gjorts föryrkesfiskarna beror på fiskerinäringens speciella förhållanden. Några Hknandeomständigheter föreligger såvitt utskottet kan bedöma inte i fråga om rederi-och trädgårdsnäringarna. Utskottet avstyrker därför motionerna 1603 och 2731,sistnämnda motion såvitt nu är i fråga. SkU1984/85:41 28 Som framgår av den inledningsvislämnade redogörelsen beskattas rederier som inte drivs i aktiebolagsform hosde olika delägarna med belopp som motsvarar vars och ens andel av rederietsinkomst. Inkomsten beskattas i den kommun där rederiet haft fast driftställeeller om sådant undantagsvis saknas - i den skattskyldiges hemortskommun.Detta innebär att en delägare vid den kommunala taxeringen i regel kan fåavdrag för underskott i rederiet endast om han är bosatt i den kommun där rederiethar sitt fasta driftställe. I två motioner, 462 av m. fl. (c) och 2731 avGöran Riegnell m.fl. (m) yrkas att partrederi i skattehänseende inte skallanses ha något fast driftställe. Som utskottet tidigare nämnt innebär den av företagsskattekommitténpresenterade staketmodellen för beskattning av enskild näringsverksamhet attall näringsverksamhet som en fysisk person bedriver skall utgöra enförvärvskälla och beskattas i näringsidkarens hemortskommun. Om denna modellgenomförs kommer den av motionärerna aktualiserade frågan om rätt tillbeskattningsort att lösas. Bakgrunden till yrkandet i motionerna torde främst varaden dåliga lönsamheten inom rederinäringen. Utskottet har förståelse för de imotionerna framförda synpunkterna, vilka för övrigt bestyrks av uppgifter somlämnats utskottet vid uppvaktningar av representanter för rederinäringen. Medhänsyn till den inom pågående beredningen avkommittébetänkandet vill utskottet särskilt betona partrederiernas akutasituation och understryka vikten av att regeringen ägnar frågan specielluppmärksamhet. nu anfört bör ges regeringen till känna. Någon ytterligare åtgärd med anledning av motionerna ärdärmed inte påkallad. För sjöfartsnäringen gällersärskilda regler som har till syfte att förhindra skatteflykt genom bl. En redogörelse för dessa regler - som tillkom 1973 - harlämnats ovan (s. 10-11). I motion 2731 begär m.fl. (m) attbestämmelserna ses över i syfte att - med bibehållna garantier mot missbruk -öka tillströmningen av kapital till partrederierna. Utskottet vill med anledning av detta yrkande ånyo erinraom den av företagsskattekommittén presenterade staketmodellen, som om denantas - kan komma att lösa en del av partrederiernas finansieringsproblem.Kommittén, som har till uppgift bl. a. att undersöka vad som kan göras för att SkU1984/85:41 29 underlätta fåmansföretagens försörjning med riskkapital,torde i sitt fortsatta arbete komma att ta upp också regler fillprövning. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2731 också i denna del. Ett aktieägartillskott kan lämnasantingen villkorslöst eller villkorat, dvs. med krav på att tillskottet skallåterbetalas när bolaget får fritt eget kapital tillgängligt för sådant ändamål. I tre motioner behandlas frågan hur återbetalning avvillkorat aktieägartillskott skall behandlas i skattehänseende. Yrkandena ialla tre motionerna -det gäller 683 av (), 1201 av m.fl. (fp, m, c) och 1618 av () - går ut på att återbetalning avsådant tillskott skall betraktas som amortering av skuld och alltså intebeskattas. delar motionärernas uppfattning att enåterbetalning av villkorat aktieägartillskott inte bör betraktas som utdelning.Tillskottet sker med beskattade medel och det kan inte anses rimligt att sammabelopp tas till beskattning två gånger i samme ägares hand. Av den tidigare lämnade redogörelsen (s. 12-13 ovan)framgår att regeringsrätten genom en meddelad dom i ettförhandsbeskedsärende förklarat, att återbetalning av villkorataktieägartillskott som sker till tillskottsgivaren själv i skatterättsligthänseende skall behandlas som återbetalning av skuld och således inte tas upptill beskattning. Härigenom är motionerna tillgodosedda. Någon åtgärd medanledning av dem är således inte påkallad. Aktiebolagens vinster beskattas iprincip två gånger, först hos bolagen när de uppkommer och sedan när de delasut till aktieägarna. Dubbelbeskattningen lindras bl. a. genom den s. k.Annell-lagstiftningen, som innebär att bolagen får avdragför utdelning på nytt aktiekapital med ett belopp som för år räknat ärbegränsat till högst av vad som betalats in för aktierna och inte fåröverstiga utdelningen på dessa aktier. Dubbelbeskattningen har begränsats ytterligare genom ettavdrag för utdelning på icke börsnoterade aktier. Detta avdrag medges med 70 %av lämnad utdelning,- dock med högst av aktiekapitalet och högst 700000kr. I partimotion 2754begärs en successiv avveckling av dubbelbeskattningen av aktieutdelningar. Frågan om en avveckling av dubbelbeskattningen har prövatsav utskottet under en följd av år. Vid förra framhöll utskottet bl.a. (jfr s. 10 ovan) att dubbelbeskattningsproblemen genom bestämmelserna omavdrag för aktieutdelning på det hela taget eliminerats för de mindre ochmedelstora SkU1984/85:41 30 företagen och att de hade en begränsad betydelse för debörsnoterade företagen. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkerföljaktligen motion 2754 även i denna del. Genom vad utskottet nu anfört anserutskottet sig ha besvarat också det yrkande i motion 1647 av ()som innebär att företag i stödområde A och B skall ha rätt att"utdela" samt upplupen ränta efter skatt med obeskattademedel.