bet · G801FiU23 · 1984-12-31 00:00:00 — angående verkställd granskning av förvaltningår 1984 samt disposition av vinst (redog. 1984/85:15 och 19 samtförs. 1984/85:16) I detta betänkande behandlar utskottet redogörelse /85:15 Fullmäktiges i riksbankenförvaltningsberättelse för , motion 1984/85:2847 av m.fl. (m) medanledning av fullmäktiges i förvaltningsberättelse för (redog. 1984/ 85:15), redogörelse /85:19 revisorers berättelseöver granskningen av verksamhet samt förslag 1984/85:16 Fullmäktiges i förslag omdisposition av vinstmedel för . I motion 2847 hemställs attriksdagen som sin mening skall ge fullmäktige i till känna vad somanförs i motionen. Motionärerna framhåller att de i enlighet med tidigareställningstaganden anser att det gamla systemet med prioriteradestatsobligationer till konstlat låg ränta och den nya ordningen medlikviditetsindragningar från förelagen bör upphöra och ersättas med enmarknadsmässig finansiering av statsskulden. Motionärerna påpekar också att motivet för dessa s. k.likviditetsindragningar har varit att de skulle verka nedhållande pålönerörelsen. Från finansieringssynpunkt framstår de emellerfid som ett slagstemporära skatter på näringslivet. ökar företagens tvångsmässigaavsättningar i ytterligare, men blir medlen fria ochskall återbetalas till sina rätta ägare. Konsekvenserna för penningpolitiken avdetta flöde i motsatt riktning bör enligt motionärerna noggrant övervägas. Utskottet vill inledningsvis erinraom att de frågor som tas upp i motion 2847 har behandlats av utskottet vidupprepade tillfällen under senare lid. I ett av godkänt belänkande om allmänplaceringsplikt och utlåningsreglering m. m. (FiU 1984/85:8) har utskottetsålunda avvisat krav från samma motionärer om en avreglering av kreditmarknadenoch en övergång fill en mer marknadskonform ordning. Även i del sammanhangethade motionärerna begärt att ytterligare emissioner av statsobligationer tillkonstlat låg ränta inte skulle genomföras. Utskottetkonstaterade att inslaget av regleringar på kreditmarknaden 1 1984/85. FiU1984/85:23 2 hade lättats eller mjukats upp i betydande utsträckningunder senare år. Fortsatta förändringar av kreditpoliliken måste, som utskottetsåg det, anpassas till de förutsättningar och de ekonomisk-politiska mål somgäller i varje situation. Utskottet slog fast att det ankommer på riksbankenatt inom de ramar som har dragit upp svara för utformningen avkreditpolitiken. I betänkandet framhöll utskottet också att del inte fannsanledning för utskottet att göra något uttalande rörande det sätt på vilketriksbanken hade fillämpat placeringsplikien enligt lagen om kreditpoliliskamedel. Frågan om likviditelsindragningar från näringslivetbehandlade utskottet senast i samband med en ändring av lagen omexporldeposilioner för skogsprodukter (FiU 1984/85:11). Utskottet avvisade dåmed gillande krav på all systemet med exporldeposilioner skulleavvecklas helt. Utskottethar inte ändrat uppfattning i dessa frågor. Utskottet har i sina belänkanden om den ekonomiskapolitiken angett riktlinjer för den ekonomiska politiken ochbudgetregleringen, som ställt sig bakom och som fullmäktige iriksbanken följt i aktuella delar. Mot bakgrund härav avstyrker utskottetbifall till motion 2847. att riksdagenavslår motion 1984/85:2847. Utskottet har tagit del avriksbanksfullmäktiges förvaltningsberättelse för (redogörelse1984/85:15) samt av de protokoll som förts hos fullmäktige och direktionenunder året. revisorer har vid singranskning av verksamhet (redogörelse /85:19)inte funnit anledning till anmärkning. Utskottet har vid sin granskning avriksbankens förvaltning inte funnit något förhållande som påkallat särskiltuttalande från utskottets sida, vilket utskottet härmed får för revisorer har tillstyrktatt fullmäktige beviljas ansvarsfrihet för under år1984. Utskottet får med hänvisning tillvad revisorerna anfört och till vad utskottet anfört under punkt 2 i detföregående hemställa att beviljar fullmäktigei .riksbanken ansvarsfrihet för förvaltningen av . FiU1984/85:23 3 Fullmäktige föreslår att avriksbankens tillgängliga vinstmedel på . skall 5000000000 kr.levereras in till statsverket under /85 och . Vidare föreslås att skall godkänna fullmäktigesförslag till rikfiinjer för inleveranser till statsverket av beräknadenettoöverskott på medel som står inne på särskilda räkningar i . Dessa medel utgörs av de insättningar som i första handföretag gör på konton i enligt skilda lagar om inbetalning påsärskilt investeringskonto, likviditetskonto m.m. Medlen redovisas överriksbankens balansräkning och vinsterna därav på vinst- och förlusträkningentrots att de inte är att betrakta som en del av egen rörelse. Detnettoöverskott som uppstår på dessa medel väntas bli betydande.Enligt fullmäktige bör det i sin helhet levereras in till statsverket. För attpåskynda inleveranserna av överskottet på dessa medel föreslår fullmäktige attpreliminära inleveranser görs en gång i kvartalet till statsverket. Överföringarnaunder räknar fullmäktige med skall uppgå till 500 milj. kr. Utskottet tillstyrker riksbanksfullmäktiges förslag ochhemställer 1. attriksdagen beslutar att av tillgängliga vinstmedel -6 889 704 979kr. - skall 5 . inlevereras till statsverket under budgetåret1984/85 och 1 . överföras till dispositionsfonden, 2. altriksdagen godkänner de riktlinjer som redovisats i förslag 1984/85:16 förinleverans till statsverket av beräknade nettoöverskott på medel som inneslårpå särskilda räkningar i . Närvarande: (), (), (), (), (), (), ChristerNilsson (s), (), (), (),i (s), (), (), HansPetersson i (vpk) och (). , , och (alla m) anser att utskottets yttrande ochhemställan bort ha följande lydelse: FiU1984/85:23 4 Utskottet konstaterar i likhet medvad som sägs i motion 2847 att de s. k. Hkviditetsindragningarna frånnäringslivet inte är utan problem för del. Som motiv förindragningarna har alt de skulle verka nedhållande på löneutvecklingen.Från finansieringssynpunkt framstår de emellerfid som ett slags temporäraskatter på näringslivet. Dessa stabiliseringspolitiskt motiverade ingreppintar därmed ett mellanläge mellan finans-och penningpolitiken. När omsätter förelagens räntelösafondavsättningar i statspapper, uppstår "oförtjänta" vinster irörelsen. Att det i realiteten rör sig om en form av dold beskattning framgårav att nu vill påskynda överslussningen av fondmedlen tillstatskassan. Den praktiserade metoden att köpaslatsskuldväxlar hos till ränta och sälja dem påandrahandsmarknaden som ger en avkastning om torde inte i längden kunnalösa problemet. ökar företagens tvångsmässiga avsättningar iriksbanken ytterligare. Men blir medlen fria och skall återbetalastill sina rätta ägare. Konsekvenserna för penningpolitiken av detta flöde imotsatt riktning bör enligt utskottels mening noggrant övervägas. Över huvud taget bör sträva efter att så långtdet går föra en marknadskonform penningpolitik. Nya regleringar för attbemästra de påfrestningar som följer av de stora budgetunderskotten skjuterinte bara problemen på framliden ulan förvärrar dem också. Del gamla systemetmed prioriterade statsobligationer till konstlat låg ränta och den nyaordningen med likviditelsindragningar från företagen bör enligt utskottetupphöra och ersättas med en marknadsmässig finansiering av statsskulden. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet att med bifall tillmotion 1984/85:2847 som sin mening ger fullmäktige i till känna vadutskottet anfört. (), () och () anför: Utskottet hänvisar i motiveringentill sill avstyrkande av motionen fill vad man anfört tidigare om placeringsplikt,likviditetsindragningar och riktlinjer för den ekonomiska politiken. Vi har idessa sammanhang reserverat oss mot utskottets beslut. Vi vill därför i dessafrågor hänvisa till de avgivna reservationerna. Vi anser inte att det nuföreligger behov av någon ytterligare meningsyttring till riksbanksfullmäktige. minab/gotab 1985 82520