bet · G801UbU2 · 1984-12-31 00:00:00 — Motion väckt under allmänna motionstiden vid /83 1982/83:597 av m.fi. (vpk) vari yrkas att hos regeringen hemställer om förslag sominnebär att studieomdömena inom folkhögskolan avskaffas. Motioner väckta under allmänna motionstiden vid riksmötet1983/84 1983/84:410 av m. (c) vari såvitt nu är i fråga yrkas 1. att hos regeringen hemställer om åtgärder föratt säkerställa tillräcklig information till berörda högskolestuderande ommöjligheterna till dispens från utbildningsinslag med djurförsök, 1983/84:412 av m.n. (c) vari yrkas att begär att regeringen skyndsamt undersökermöjligheterna av en organisatorisk förändring av i så attlärarhögskolan i får en självständig ställning. 1983/84:413 av m.n. (c) vari yrkas att begär att regeringen skyndsamt undersökerförutsättningarna för återupprättande av en fristående teknisk högskola i . 1983/84:463 av ()vari med hänvisning till vad som anförts i den till kulturutskottetremitterade motionen 1983/84:462 yrkas att uttalar sig för attarkitekternas vidareutbildningsmöjligheter uppmärksammas. 1983/84:497 av ()och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts om bibehållande av förkunskapskraven vid inträdetill textillärarutbildning i enlighet med UHÄ:s begäran. 1983/84:498 av ()och () vari yrkas att hos regeringen anhåller omåtgärder beträffande antagningsbestämmelserna inom den kommunalahögskoleutbildningen så att sjuksköterskor med vidareutbildning i medicin ochkirurgi placeras i samma kvotgrupp som de som utbildats på hälso- ochsjukvårdslinjens inriktning mot allmän hälso- och sjukvård vid urval till denya påbyggnadslinjerna. 1 1984/85. UbU1984/85:2 2 1983/84:514 av m. fi. (fp) vari såvittnu är i fråga 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående förvaltningsnämndernas sammansättning. 1983/84:544 av () och () vari såvitt nu är i fråga yrkas 2. att hos regeringen anhåller om att en översyngörs av musikämnets ställning inom lärarutbildningen. 1983/84:546 av ()vari yrkas att hos regeringen anhåller att () fåri uppdrag att undersöka möjligheten att utöka timantalet för ämnetreligionskunskap på klasslärarlinjerna samt se över innehåll och metodik inämnda ämne med ledning av vad i motionen anförts. 1983/84:643 av m. fi. (m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen framförts om en uppdelning av i fiera självständigaenheter. 1983/84:651 av ()och () vari yrkas att hos regeringen anhåller om enprövning av förutsättningarna för ett statligt huvudmannaskap förvärdutbildning inom högskolan. 1983/84:802 av ()och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om införande av utbildning i personligekonomi i studieplanen för sociala linjen. 1983/84:815 av m.fi. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om avskaffande av de graderade betygen i ämnesteori ilärarutbildningen. 1983/84:994 av (m)och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna att utbildningen i blockämnet svenska bör omfatta 80 poäng samt attfortbildningskurser i litteraturhistoria bör anordnas för lärare med blockämnetsvenska som examensämne. 1983/84:998 av ()vari yrkas att hos regeringen anhåller att universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) får i uppdrag att utreda frågan om högskolestudier påkvällstid. 1983/84:1000 av m. fi. (vpk) vari yrkas 1. att uttalar sig för att avgifter förhögskoleutbildning ej skall förekomma, 2. att hemställer hos regeringen om förslagtill ändring av högskolelagen, så att förbud mot avgifter skrivs in i denna. UbU1984/85:2 3 1983/84:1001 av m. fi. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om en undersökning av på vilket sätt högskolelagens 2§ efterlevs enligt vad som anförs i motionen, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om initiativ till en utvärdering avhögskolereformerna och övriga politiska åtgärder på området enligt vad somanförs i motionen. 1983/84:1071 av m. (vpk) vari med hänvisning till vad som anförts i den till socialutskottetremitterade motionen 1983/84:1069 såvittnu är i fråga yrkas 2. att hos regeringen begär förslag innebärandeatt en arbets-medicinsk grundkurs omfattande minst införs iläkarutbildningen och att arbetsmiljölära införs som obligatorisk kurs pä 3 6 månader i civilingenjörsutbildningen. 1983/84:1104 av . (fp) vari med hänvisning till vad som anförts i den tillarbetsmarknadsutskottet remitterade motionen 1983/84:1101 - såvitt nu är ifråga yrkas a. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att jämställdhet bör tas in i kursprogram inom företags-och nationalekonomi, 1983/84:1242 av m. fi. (c) vari såvittnu är i fråga I. att hos regeringen hemställer att enstrukturplan för den samlade universitets- och högskoleutbildningen utarbetas enligt de riktlin jer som anges i motionen, att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motio nen anförs rörande prövning av frågan om viss begränsad avgiftsfinansie ring av enstaka kurser i vissa fall. 1983/84:1245 av () och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts rörande behovet avpåbyggnadsutbildning av sjuksköterskor inom somatisk långtidssjukvård. 1983/84:1247 av ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om praktiktjänst för viss lärarutbildning. 1983/84:1251 av ()och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om särskilda behörighetskravför antagning till textillärarlinjen. 1983/84:1691 av () vari yrkas 1. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om ämnessplittring och kursutbud, 1* 1984/85. UbU1984/85:2 4 2. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av enakademisk grundexamen med särskild benämning. 1983/84:1713 av () och () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att som förkunskapskrav återinförs desärskilda behörighetskrav som gällde före UHÄ:s beslut , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att när grundutbildning finns pågymnasieskolan inte motsvarande kurser får anordnas i högskolan. 1983/84:1715 av ()och () vari yrkas att begär att regeringen utfärdarsådana tillämpningsbestämmelser att en övergång av lärare mellan folkhögskolaoch andra skolformer inte försvåras. 1983/84:1732 av iRöstånga (fp) och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om en utredning angående Lundsuniversitet och dess organisation. 1983/84:1735 av m.fi. (s) vari yrkas att beslutar att hos regeringen anhålla om attskolöverstyrelsen (SÖ) och universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), i tilläggtill erhållet uppdrag, utreder möjligheten tillåterkommande skolpraktik för alla speciallärarutbildare. 1983/84:1741 av ()vari yrkas att anhåller att regeringen begränsar skyldigheten attanvända tjänsteförslagsnämnd vid tillsättande av lektorsvikariat viduniversitet och högskolor till sådana vikariat som är längre än . 1983/84:1745 av () och () vari yrkas att uttalar sig för ensamnordisk Montessorilärarutbildning. 1983/84:2016 av m. (m) vari såvitt nu är i fråga yrkas 33. att hos regeringen begär en översyn avhögskolans indelning i linjer och sektorer, liksom formerna för arbetet vid demindre högskolorna i enlighet med vad som i motionen anförts, 1983/84:2290 av () och () vari yrkas att hos regeringen anhållerom regler som anger att genomgångna grundkurser A 1, B 1, C 1 samtfördjupningskurserna D 1, D 2 och D 3 tillsammans således 120 poäng skallutgöra förkunskapskrav och behörighet i ämnet textilkunskap. UbU1984/85:2 5 1983/84:2301 av ()och () vari yrkas att beslutar att utbildningen iklinisk cytologi skall förlängas till 40 poäng. 1983/84:2302 av () och ()vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att utbildningen i påbyggnadslinjen förlängs till att omfatta 20poäng, 2. att riksdagenbeslutar att denna linje benämns påbyggnadslinjen inom blodgruppsserologi ochimmunologi. 1983/84:2317 av ()och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en ettårigförlängning av idrottslärarutbildningen. 1983/84:2321 av ()och () vari såvitt nu är i fråga yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen sägs om lärarnas utbildning och fortbildning ialkohol-,'narkotika- och tobaksfrågorna (ANT-frågorna). 1983/84:2326 av m. (vpk) vari yrkas att hos regeringen hemställer om förslag omavskaffande av kårobligatoriet vid universitet och högskolor. Motioner väckta med anledning av proposition 1983/84:52 1983/84:237 av Lars-Érik ()och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av atthögskoleorganisationen i / görs till föremål för utredning. 1983/84:249 av m.fi. (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om högskoleverksamheten i /. Utvärdering av högskolereformen, högskolans struktur m.m. I tre motioner tas upp frågor somrör utvärdering och översyn av olika delar av högskolereformen . I motion 1983/84:1001 (vpk) yrkande 1 tas först upp enmera speciell fråga, nämligen på vilket sätt högskolorna efterlever 2 §högskolelagen. UbU1984/85:2 6 Denna paragraf lyder: Utbildningen inom högskolan skallbygga på vetenskaplig grund. -Utbildningen skall anordnas så att de studerandeförvärvar kunskaper och färdigheter samt utvecklar sin förmåga att kritisktbedöma företeelser av skilda slag. Utbildningen skall främja att de studerandeförbereder sig för skilda yrken eller vidareutvecklar sig inom yrken som deredan utövar. Inom utbildningen skall kunskaper och färdigheter som har vunnitsinom arbets- och samhällslivet i övrigt tas till vara. Allutbildning skall främja de studerandes personliga utveckling. Som ett allmänt mål för utbildningen gäller att den skallfrämja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Motionärerna avser främstefterlevnaden av den del av paragrafen som handlar om utveckling av destuderandes förmåga att kritiskt bedöma företeelser av skilda slag. Högskolanmåste enligt motionärerna få de resurser och ha den självständiga ställninggentemot de privata företagen som krävs för att dels kunna utveckla dennaförmåga hos de studerande, dels kunna presentera olika alternativa teorier ochsynsätt. En undersökning av frågan bör göras. Utskottet kommer i det följande att mera ingående redovisahur innehållet i högskoleutbildningen bestäms genom utbildningsplanerfastställda av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) samt lokala planer ochkursplaner fastställda av linjenämnder vid högskolorna. Utskottet vill härendast erinra om att det finns en utbildningsplan för varje allmän utbildningslinjeoch för varje påbyggnadslinje. Alla sådana utbildningsplaner inleds numera medett citat av 2 § högskolelagen. Utbildningsplanen skall vara till ledning förlinjenämnderna när de utarbetar de mera detaljerade kursplanerna för linjen vidresp. högskola och för dem som undervisar på linjen. Utskottet anser för- sindel att det mot denna bakgrund inte är befogat att begära en riksomfattandeundersökning av om och hur 2 § högskolelagen efterlevs i vissa avseenden.Riksdagen bör därför avslå yrkande 1 i motion 1983/84:1001. I motion 1983/84:1001 (vpk) yrkande 2 hemställs om enutvärdering av högskolereformerna och övriga politiska åtgärder på området.Utvärderingen bör enligt motionärerna omfatta frågor om tillgängligheten tillhögre studier, den sociala snedrekryteringen och demokratiseringen avhögskolan. Vidare borde den ta upp de yrkesinriktade utbildningarnas relevansför yrkesutövarnas reella arbetsuppgifter i samhället. Motionärerna anserockså att frågor om studiestöd, antagning och förändringar av antaletnybörjarplatser inom olika linjer och vid de skilda högskolorna bör tas med. I motion 1983/84:2016 (m) yrkande 33 begärs en översyn avtvå speciella frågor. Den första avser högskolornas indelning i linjer ochsektorer. Utgångspunkten för en översyn bör vara att de linjer som inte kananses svara mot ett klart definierbart yrkesområde skall avskaffas. Vidare böröversynen utgå från att institutionerna och de ämnen de representerar bör UbU1984/85:2 7 Detta bör underlätta fördjupade studier i resp.ämne och förbättra den grundläggande högskoleutbildningens kontakt medforskningen. En filosofie kandidatexamen om minst 120 poäng med vissa krav påfördjupningsstudier och självständigt arbete bör införas. Den andra frågan somöversynen bör omfatta är formerna för arbetet vid de mindre högskolorna. Föratt utbildningskvaliteten skall kunna upprätthållas är det väsentligt atttillgängliga resurser inte sprids ut på alltför många högskoleorter. För attändå göra den högre utbildningen tillgänglig för så många som möjligt bör dennuvarande utbildningen vid mindre högskolor och även ny utbildning på nya orterorganiseras som decentraliserad undervisning med lärare från högskolor medforskning. Motionärerna anför att den begärda översynen även skall avsenödvändiga förändringar av anslagssystemet. I motion 1983/84:1691 (c) hemställs att skall geregeringen till känna behovet av att sanera den långtgående ämnessplittringeninom högskoleutbildningen och begränsa utbudet av korta kurser. Motionärenavser både kurser inom utbildningslinjer och enstaka kurser främst inom fortbildningsverksamheten.I stället för att som läsa många olika och korta kurser bör de studerande fåmöjlighet att fördjupa sina kunskaper i färre och längre kurser. Detta skullege bättre förutsättningar för kommande yrkesverksamhet och förbättra rekryteringentill forskarstudier. Det skulle också medföra mindre administrativa kostnader(yrkande 1). Införandet av en akademisk grundexamen med särskild benämning t.ex. filosofie kandidatexamen skulle bidra till en sådan förändring (yrkande2). Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Åren 1977 genomförde UHÄ ettomfattande uppföljningsprogram som redovisats i serien . Detta harföljts av programmet Uppföljning och policystudier. UHÄ ansvarar även för ettmera långsiktigt projekt högskolan, där forskningen utförs viduniversitet och högskolor som uppdragsforskning. Detta program omfattar istort fyra områden, nämligen högskolans roll i samhället, högskolan somorganisation, forskningsfunktionen och utbildningsfunktionen. Resultaten avprogrammen används bl. a. i UHÄ:s reguljära arbete med att fortlöpande följautvecklingen inom högskolan och föreslå de förändringar som bedöms nödvändiga.Utvärderings- och förändringsarbete sker fortlöpande även regionalt och lokaltvid de olika universiteten och högskolorna. I detta arbete deltar även derepresentanter för samhället utanför högskolan som finns i t. ex. UHÄ:splaneringsberedningar, i regionstyrelser och i högskolestyrelser. harockså särskilda utredningskommittéer tillsatts av regeringen för avgränsadeområden t. ex. tillträdesutredningen (U 1983:03). Som exempel på reformer ochförändringar som successivt skett och sker kan nämnas den nyastudieorganisationen för de medellånga vårdyrkesutbildningarna (prop.1978/79:197, UbU 1979/80:7, rskr 1979/80:100), förnyelsen av den ekonomiska ochadministrativa utbildningen (prop. 1982/83:100, UbU 1982/83:25, rskr 1982/ UbU1984/85:2 8 83:340) samt införande av nya linjer såsom ett antalyrkestekniska linjer, fotografiinjen, konservatorslinjen m. fi. linjer.Förnyelsen av befintliga linjer sker kontinuerligt genom UHÄ:s arbete medutbildningsplanerna och linjenämndernas arbete med kursplanerna. Med dennakorta redovisning och exemplifiering har utskottet velat visa att många frågorom reformering och revidering av högskoleutbildning numera kan få sin lösningpå grundval av det arbete som sker inom högskoleorganisationen. Utskottetfinner inte skäl att förorda en omfattande, övergripande utvärdering med deutgångspunkter som föreslås i motion 1983/84:1001, varför bör avslåyrkande 2 i motionen. Utskottet kan inte heller biträda yrkandet i motion1983/84:2016 om en översyn av arbetet vid mindre högskolor då motionensriktlinjer för en sådan översyn innebär väsentliga avsteg från riksdagenstidigare beslut om högskoleorganisationens uppbyggnad. I vad gäller motionens yrkande om en översyn av högskolansindelning i linjer och sektorer vill utskottet erinra om den fortlöpanderevidering av utbildningslinjerna som pågår och som redovisats. Utskottetförutsätter att detta arbete utgår bl. a. från arbetsmarknadens behov och attutbildningar som inte längre motsvarar det ursprungliga syftet antingen tasbort eller ersätts med andra linjer såsom skett inom t. ex. vårdsektorn ochsektorn för utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken. Frågan om behovet av fördjupningsstudier i dengrundläggande högskoleutbildningen och möjligheterna att införa en särskildexamensbenämning inom de förutvarande filosofiska fakulteterna behandlade utskottetsenast i betänkande 1983/84:28 (s. 20-22). Vid /83 framhöllutskottet (UbU 1982/83:23 s. 1213) bl. a. vikten av att man iakttar balansmellan längre kurser, som erbjuder möjligheter till fördjupning i ett ämneeller inorn ett ämnesområde, och kortare kurser som bedöms nödvändiga på vissalinjer eller i samband med fortbildning. Utskottet hade erfarit att hithörandefrågor uppmärksammas vid UHÄ:s arbete med revidering av samtligautbildningsplaner. Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda attriksdagen avslår yrkande 33 i motion 1983/84:2016 om en översyn av linje- ochsektorsindelningen samt av formerna för arbetet vid mindre högskolor. Vidareföreslår utskottet att avslår yrkandena 1 och 2 i motion 1983/84:1691 om uttalanden om åtgärder mot ämnessplittring och om behovet av enakademisk grundexamen. En strukturplan för den samlade universitets-och högskoleutbildningen bör enligt motion 1983/84:1242 (c) yrkande Iutarbetas. När antalet ungdomar i högskoleåldern minskar måste eventuellaneddragningar inom högskoleutbildningen ske planmässigt och frigjorda resurseranvändas på bästa sätt. I en sådan strukturplan bör centralisering av den högreutbildningen motverkas och de regionala högskolorna stärkas. UbU1984/85:2 9 bör också tas upp frågan om de mindre högskolornasforskningsanknytning bl. a. genom egen forskning med regional anknytning. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det behövsen planering på både lång och kort sikt inför de förändringar som blirnödvändiga inom högskolan när ungdomskullarna minskar och arbetsmarknadenförändras som resurserna är begränsade. Principerna för en sådanplanering har diskuterats bl. a. i UHÄ:s anslagsframställningar de två senasteåren. Frågor om högskolans struktur är aktuella både i arbetet med planeringeninför ett kommande budgetår och när man gör långtidsbedömningar. Ensammanhållen bedömning görs i anslagsframställningarna. Ianslagsframställningen för /86 har UHÄ i vad gällerlärarutbildningen lagt fram ett förslag som har karaktären av strukturplan.Även på det regionala och det lokala planet görs ett omfattande arbete med attta fram underlag för en mera långsiktig bedömning av högskoleutbildningensstruktur, i detta fall utgående från de regionala och lokala behoven ochförutsättningarna. Inriktningen av planeringsarbetet måste självfallet styrasav de beslut som riksdag och regering successivt fattar. Med det anförda föreslår utskottet att avslåryrkande 1 i motion 1983/84:1242. Utskottet erinrar om att den mera speciella fråganom forskning vid mindre högskoleenheter behandlades i utskottets betänkande1983/84:28 (s. 43-45). Vid högskolereformen år 1977sammanfördes ett antal tidigare fristående högskolor med i (prop. 1976/77:59, UbU 1976/ 77:20, rskr 1976/77:246). Inom UHÄ:s program föruppföljning av högskolereformen haren studie (1983:13) gjorts avhögskoleindelningen. I rapporten föreslogs bl. a. att teknisk och matematisk-natur-vetenskapligfakultet samt den tekniska sektorn inom den grundläggande högskoleutbildningenskulle brytas ut ur i och bilda en egen högskoleenhet ochatt även lärarutbildningen i skulle bli en fristående högskola. Underhösten 1983 lät universitetsstyrelsen i göra en utredning av frågan omorganisationen vid . I fyra motioner, nämligen 1983/84:237 (s), 1983/84:249(m), 1983/ 84:643 (m) och 1983/84:1732 (fp), begärs att en utredning skallgöras av organisationen vid i varvid särskilt nämns frågornaom en fristående teknisk högskola i och en fristående lärarhögskola iMalmö. I motion 1983/84:412 (c) yrkas att regeringen skyndsamt skall undersökamöjligheterna att ge i en självständig ställning. I motion1983/84:413 (c) yrkar samma motionärer motsvarande för en fristående tekniskhögskola i . fattade styrelsen för i enrad beslut om den framtida organisationen av grundade på denutredning UbU1984/85:2 10 styrelsen låtit göra. Besluten föregicks av ett omfattanderemissarbete och byggde bl. a. på de förändringar av högskolestyrelsernasbefogenheter som beslöt om (prop. 1983/84:52, UbU1983/84:10, rskr 1983/84:114), vilka trädde i kraft . Vidsammanträde bekräftades universitetsstyrelsens tidigarebeslut av den nya styrelse som tillträdde . Besluten innebär attuniversitetet fortfarande skall vara sammanhållet men indelas i ett antalnaturligt sammansatta områden med stor självständighet. Områdena, som är åttatill antalet, avser teknik och naturvetenskap, juridik, samhällsvetenskap, medicin,odontologi, humaniora och teologi, lärarutbildning samt musik- ochteaterutbildning. Den nya organisationen håller nu på att genomföras. UHÄ tar upp frågan om organisationen av iLund i anslagsframställningen för /86. UHÄ har sett den stora bredden iverksamheten inom i som en väsentlig tillgång då man sökerförnya högskolans utbildning och forskning, och har vid fiera tillfällenföreslagit att nya "tvärutbildningar" skulle förläggas till medhänsyn till de särskilda förutsättningarna vid detta universitet. Vidare kanunderstrykas betydelsen av att man inom ytterligare utvecklarsamverkan mellan olika verksamheter, bl. a. mellan lärarutbildningarnarespektive den pedagogiska forskningen i och olika verksamheter i . Vidare har högskoleenheternas möjligheter att skapa enorganisation som motsvarar de lokala förhållandena vidgats genom statsmakternasnyligen fattade beslut om vissa högskoleorganisatoriska frågor. Dessutom kan manpeka på möjligheterna att lokalt skapa särskilda organ för kontakter ochsamverkan med omvärlden, vilket också skett i . Mot bakgrund av vad som framkommit vid utredningar ochremissarbete inom i samt vad som anförts om möjligheternaatt utveckla organisation och verksamhet finner UHÄ i likhet meduniversitetets styrelse att övervägande skäl talar för en oförändradenhetsindelning av högskolan i /. Med hänvisning till att frågan omorganisationen vid i utretts både genom UHÄ:s ochuniversitetets försorg och att dessa frågor diskuterats och lett till deredovisade besluten i universitetsstyrelsen och ställningstagandet i UHÄ:sanslagsframställning är utskottet inte berett att nu föreslå en ny utredningoch prövning av frågan. Utskottet avstyrker således motionerna 1983/84:237,1983/84:249, 1983/ 84:412, 1983/84:413, 1983/84:643 och 1983/84:1732. 3. övriga organisatoriska frågor beslöt om vissaförändringar i högskoleorganisationen (prop. 1983/84:52, UbU 1983/84:10,rskr1983/84:114). Viddetta tillfälle anmälde föredragande statsrådet attsammansättningen av de förvaltningsnämnder, som högskolestyrelse kantillsätta, skall vara densamma som högskolestyrelses sammansättning, dvs.företrädare för allmänna in- UbU1984/85:2 11 tressen skall ingå och utgöra en tredjedel. Med anledningav ett motionsyrkande om att allmänrepresentanter inte borde ingå i förvaltningsnämnduttalade utbildningsutskottet att det inte hade något att erinra mot vad somanförts i propositionen och avstyrkte motionen i denna del. Regeringen har sedermera ändrat högskoleförordningen ienlighet med uttalandet i proposition 1983/84:52 (SFS 1984:100). De ändradebestämmelserna gäller fr. o. m. . I motion 1983/84:514 (fp), väckt , yrkas att skall ge regeringen till känna att dendittills gällande ordningen borde bibehållas, dvs.