bet · G801FöU11 · 1984-12-31 00:00:00 — omledningen av totalförsvarets civila delar (prop. 1984/85:160) I betänkandet behandlas de förslagsom regeringen - efter föredragning av försvarsministern, statsrådet - har förelagt i proposition 1984/85:160. I betänkandetbehandlas också motionerna 1984/ 85:3074-3081, som har väckts med anledning avpropositionen. I syfte att förbättra samordningeninom totalförsvaret tillstyrker utskottet enhälligt att den civila delen avtotalförsvaret indelas i funktioner med ansvariga myndigheter. Liksomregeringen anser utskottet att ansvaret för funktionen energiförsörjning börläggas på statens energiverk. Verket bör enligt utskottets mening för sinaberedskapsuppgifter få en enhet på byrånivå. Vidare tillstyrks attöverstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) ombildas tillöverstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) och får vidgade uppgifter när detgäller att samordna de civila beredskapsförberedelserna. Utskottetsföreträdare för m, c och fp reserverar sig beträffande tidpunkten. De anser attombildningen bör ske eftersom det då också bör vara möjligt attbestämma myndighetens uppgifter under kriser och i krig. Utskottet anser att bör göra särskildauttalanden i fråga om o hur ÖCB bör utöva ledning och samordning o ställningoch resurser för en särskild enhet för beredskapsfrågor inom statensenergiverk o stödet till kommunernas beredskapsplanläggning i samband medombildningen från ÖEF till ÖCB. Regeringen har (s. 28) föreslagit att 1. godkänna de avföredragande statsrådet förordade riktlinjerna för ledningen av totalförsvaretscivila delar, 2. godkänna attöverstyrelsen för ekonomiskt försvar ombildas tillöverstyrelsen för civil beredskap enligt de allmänna riktlinjer somföredragande statsrådet har förordat. 1 1984/85. FöU1984/85:11 2 Som allmänna utgångspunkter (s.2-9) behandlar försvarsministern bl. o det moderna kriget omyndigheter inom den civila delen av totalförsvaret o principer för ledning avverksamhet inom försvarsdepartementets ansvarsområde o samordning av de civila delarnaav totalförsvaret. Beträffande ledning och samordning av de civila delarna av totalförsvaret(s. 9-11) konstaterar försvarsministern att det finns skäl för enhöjd ambition när det gäller samordning både inom totalförsvarets civila deloch mellan den civila och militära delen. Försvarsmininsternsförslag (s. 11-27) gäller följande: Funktionsindelningav totalförsvarets civila delar för ledning och samordning m. m. ouppgifter under kriser och i krig Ledning påregional och lokal nivå 1984/85:3074 av m.fl. (s) vari yrkas att beslutar att skall anknytas till det av regeringen föreslagna statensräddningsverk. 1984/85:3075 av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att regeringen fritt får utse civilbefälhavare och alltså inte ärbunden alt välja bland civilområdels landshövdingar, 2. att iskrivelse till regeringen begär en översyn i syfte att banta länsstyrelsernaskrigsorganisation. 1984/85:3076 av ()vari yrkas att beslutar, därest godkänner de i prop.1984/85:160 förordade riktlinjerna för ledningen av totalförsvarets civiladelar och ombildningen av ÖEF till ÖCB, att avslå prop. 1984/85:160 i den delsom rör överföring av funktionen energiförsörjning till statens energiverk. 1984/85:3077 av ,(s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ansvar för energiberedskapen. FöU1984/85:11 3 1984/85:3078 av ()och () vari yrkas att beslutar att överstyrelsen förcivil beredskap skall lokaliseras till , om inrättande av ÖCB blirriksdagens beslut. 1984/85:3079 av m.fl.(c) vari yrkas att med anledning av prop. 1984/85:160 beslutar attöverstyrelsen för civil beredskap skall lokaliseras utanför . 1984/85:3080 av Per m.fl. (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna 1. all ÖCB börvara ansvarig för funktionen energiförsörjning, 2. att ÖCB:ssamordning bör inriktas på sätt som i motionen anförts, 3. all underlagför ÖCB:s uppgifter och organisation i krig bör vara framtaget senast den 1juli 1987, 4. att såvälfreds- som krigsorganisation av ÖCB bör gälla från , 5. attförstärkning av CB-kanslierna skall ske fr.o.m. . 1984/85:3081 av iGävle m. fl, (c) vari yrkas att beslutar avslå proposition1984/85:160. I propositionen lämnas förslag omledningen av de civila delarna av totalförsvaret. Åtgärder föreslås i syfte allförbättra samordningen inom totalförsvaret. Den civila delen av totalförsvaretindelas i funktioner med ansvariga myndigheter. Överstyrelsen för ekonomisktförsvar ombildas till överstyrelsen för civil beredskap och får vidgadeuppgifter när det gäller att samordna de civila beredskapsförheredelserna. Ulskotiet ser regeringens förslag i proposition1984/85:160 i första hand som uttryck för en strävan att ge den civila delen avtotalförsvaret bättre förutsättningar för sin viktiga verksamhet. Uppgiften ikrig för denna del är enligt försvarsbeslut (prop. 1981/82:102 bil. 1.FöU 18. rskr. 374) dels att stödja de samlade försvarsansträngningarna, delsatt säkerställa befolkningens och samhällsverksamhetens överlevnad. Föredragande statsrådet berör i propositionen en radallmänna utgångspunkter som enligt hans mening talar för att man bör förstärkalednings- och planeringsfunktionerna inom totalförsvarets civila del. Syftetmed en sådan förstärkning är främst att effektivare utnyttja de omfattanderesurser som disponeras i samhället. Ulskotiet delar i allt väsentligtförsvarsministerns syn på dessa frågor och vill här särskilt framhålla viktenav att försvarsaspekter uppmärksainmas i samhällsplaneringen (jfr FöU1981/82:18 s. 13). Organisatoriska ändringar för en höjd ambition när detgäller samordning inom totalförsvarets civila del och mellan den civila ochmilitära delen kan i och för sig göras på olika sätt. Regeringens förslagbygger på ett utredningsarbete som () harutfört på regeringens uppdrag. r 1984/85. FöU1984/85:11 4 Förslaget om en indelning avtotalförsvarets civila del i funktioner syftar närmast till att fördelaansvaret för beredskapsförberedelserna i fred och för verksamheten under kriseroch i krig på nivån närmast under regeringen. Den föreslagna överstyrelsen förcivil beredskap (ÖCB) avses vara ett organ som på central nivå samordnarmyndigheternas beredskapsförberedelser inom hela den civila delen avtotalförsvaret. Ett sådant organ saknas . årsförsvarsledningsutredning uttalade (SOU 1963:65 s. 104) att avsaknaden av ettsådant organ gör att samordning inom den civila sektorn av totalförsvaret i dehögsta och centrala instanserna är mera komplicerad än inom den militärasektorn. I motion 3081 (c) yrkas avslag på propositionen.Motionärerna uttalar bl. o att erfarenheter av tidigarebeslutade förändringar inom de civila delarna av totalförsvaret bör inhämtasoch värderas innan ytterligare större förändringar genomförs o att propositionsförslagen innebärrisk för att beredskapsfrågorna kommer att isoleras från övrig verksamhet vidde funktionsansvariga myndigheterna, liksom risk för att kontakten mellan departementetoch centrala myndigheter kommer att styras alltför hårt genom ÖCB ochförsvarsdepartementet o att det är olämpligt alt beslutaom en ändrad fredsorganisation innan del finns ett slutligt förslag omkrigsuppgifterna för ÖCB o att "tunga beredskapsmyndigheler"även i planeringssammanhang bör lyda direkt under regeringen. Utskottei har i det föregåendeställt sig bakom försvarsministerns uppfattning att lednings- ochplaneringsfunktionerna inom totalförsvarets civila del bör stärkas. Ettsamordnat uppträdande ger bättre förutsättningar att hävda det civilaförsvarets intressen. Beredskapsaspekterna har annars svårt atthävda sig mot ett snävt fredsekonomiskt synsätt, ofta kombinerat med okunnighetom vad försvarsansträngningarna kräver. Enligt utskottets mening ärfunktionsindelningen och ombildningen av överstyrelsen för ekonomiskt försvartill ÖCB åtgärder som är ägnade att förbättra samordningen inom totalförsvaretoch därför bör genomföras. En av fördelarna med att ÖCB inrättas är attförsvarsdepartementets samordningsuppgifter kan inriktas mot övergripandefrågor. ÖCB avses ansvara för funktionerna civil ledning och samordning, övrigvaruförsörjning och kyrklig verksamhet. En stor del av de invändningar som förs fram i motion 3081sammanhänger med hur ÖCB fullgör sina samordningsuppgifter. Den frågan tasockså upp i motion 3080 (m). Där hävdar motionärerna att bör slå fastatt de funktionsansvariga myndigheterna har ett eget ansvar för perspektiv- ochprogramplaner och att samordningen främst skall inriktas på att ge gemensammaplaneringsförutsättningar. Enligt propositionen (s. 13) skall en funktionsansvarigmyndighet bl. a. ha till uppgift att beträffande funktionen samordna studiersamt planering och FöU1984/85:11 5 budgetering av beredskapsförberedelser. ÖCB skall bl. a.leda och samordna studie- och planeringsverksamheten inom totalförsvaretscivila del. Delta bör enligt försvarsministern (s. 23) ske "bl. a. genomatt sammanhålla och ge direktiv för planeringen hos berörda funktionsansvarigamyndigheter. ÖCB bör för regeringen presentera en samlad perspeklivstudie förden civila delen av totalförsvaret." Beträffande programplanering och anslagsframställningaruttalar försvarsministern (s. 23) följande: ÖCB bör vidare samordnaprogramplaneringen för totalförsvarets civila delar bl. a. genom att svara förgemensamma planeringsförutsättningar och att se till att myndigheternas förslagär sinsemellan förenliga och väl avvägda. En utgångspunkt för ÖCB:s samordningbör liksom vara regeringens direktiv för programplaneringen, ÖCB börsammanställa och för regeringen presentera myndigheternas programplanering i enöversiktlig form. Varje funktionsansvarig myndighet skall emellertid ha rättatt själv till regeringen lämna in programplaner och göra yrkanden för sinfunktion. För funktioner med lunga beredskapsuppgifler, t. ex. civilförsvaretoch hälso- och sjukvården m. m., finner jag detta naturligt. ÖCB bör slutligen yttra sig över myndigheternasanslagsframställningar till den del dessa berör totalförsvaret. Myndigheternaskall dock liksom ta upp lotalförsvarsutgifterna i sina ordinarieanslagsframställningar. Samordningsuppgifterna i fred förÖCB skall enligt försvarsministern gälla tre områden. Förutom studie- ochplaneringsverksamheten inom totalförsvarets civila delar, som har berörtsgenom citat ur propositionen, avses samordningen för det andra gällainriktningen och planeringen av beredskapsförberedelserna på central nivå inomden civila delen av totalförsvaret inför dess verksamhet under kriser och ikrig. Innebörden av denna uppgift beskrivs i propositionen (s. 18-19). För dettredje skall ÖCB svara för beredskapsförberedelserna vad gäller övergripande ledningoch samordning av de civila delarna av totalförsvaret under kriser och i krig.Denna uppgift beskrivs på s. 20-21. Av försvarsministerns redogörelser framgår att ÖCB avseslösa sina samordningsuppgifter i samråd med berörda myndigheter. Utskottet tar fastapå detta. Ledning och samordning måste inom totalförsvaret bedrivas på annatsätt inom den civila delen än inom den militära. På grundval av sina uppgifteroch sin kompetens samt genom en framsynt och kontaklskapande verksamhet bör ÖCBkunna få en självklar auktoritet inom totalförsvaret. Utskottet förutsätter attmyndigheten kan utöva ledning och samordning mera i kraft av sådan auktoritetän med administrativa eller ekonomiska styrmedel. Detta synsätt har samband medbehovet av resurser för ÖCB. Utskottet återkommer till denna fråga i detföljande. Liksom försvarsministern vill utskottet särskilt peka påbetydelsen av information och utbildning. ÖCB får här vikliga uppgifter, sombör gå att väl förena med en stödjande och aktiverande roll inom totalförsvarelscivila del. FöU1984/85:11 6 Av det sagda framgår hur utskottettänker sig att ÖCB skall utöva ledning och samordning och bli i stånd att hävdadet civila totalförsvarets intressen. Övriga funktionsansvariga myndigheterförblir ansvariga för programplanering och budgetering. bör som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet har anfört med anledning avpropositionen och motion 3080 (m) i denna del. I motion 3081 (c) hävdas'bl. a. att förändringarna enligtproposition 1984/85:160 inte bör genomföras förrän man har fått erfarenhet avtidigare beslutade ändringar inom totalförsvarets civila del. Utskottet kaninte dela denna uppfattning. Som framgår av del följande ser utskottet inteheller ett avgörande hinder i att del ännu inte finns underlag för att taställning till krigsuppgifterna för ÖCB. Enligt motion 3080 (m) bör ombildningen till ÖCB ske ettår senare än regeringen föreslår. Motionärerna förutsätter att underlag förbeslut om myndighetens uppgifter och organisation i krig kan föreligga före den1 . Statssekreteraren i försvarsdepartementet har infört utskottetuttalat att arbetet med sådant underlag skall ges mycket hög prioritet och attunderlag för vissa ställningstaganden torde kunna föreligga . Utskollet anser önskvärt all det redan vid ombildningenfinns riktlinjer för krigsuppgifter och krigsorganisation för ÖCB. Övervägandeskäl talar enligt utskottets mening för att ombildningen sker den 1 juli 1986trots att det nu inte finns underlag i dessa frågor eller säker tidsplan förarbetet med sådant underlag. För regeringens förslag talar särskilt att ÖCB harhunnit att bli etablerad när försvarsbeslut skall börja genomföras.Yrkandena i motion 3080 om en senare tidpunkt för ombildningen bör avslås. Utskottet övergår nu till alt behandla några frågor somgäller fördelningen av funktionsansvar inen också ÖCB:s uppgifter ochorganisation i fred. Enligt propositionen bör-ansvaret för funktionen energiförsörjningläggas påstätens energiverk. Genomförandeuppgifter beträffande anskaffning ochlagring m. m. av bränslen och drivmedel läggs däremot på ÖCB, som alltså bliruppdragsmyndighel åt . Den nuvarande energibyrån vid överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF) upphör. I stället tillkommer en särskildberedskapsfunktion vid . Försvarsministern uttalar vidare (s. 17): Del bör prövas på vilket sätt deuppgifter som fullgörs inom kan lösas inom energiverket.Personalen vid bör erbjudas anställning vid verket. Ansvaretför planläggningsavdelningen för och för bränslenämndenbör föras till statens energiverk. Det bör ankomma på statens energiverk attefter samråd med ÖEF i sin anslagsframställning för /87 redovisaförslag till detaljorganisation och genomförande. 1 motionerna 3076 (c) och 3080 (m)yrkas all ansvaret för energifunktionen i stället skall läggas på ÖCB. Enligtmotion 3076 är beredskapsfrågorna av så speciell karaktär påenergiförsörjningens område att de lämpligen inte bör FöU1984/85:11 7 sammanblandas med övrig verksamhet som statens energiverkbedriver. I motion 3080 hävdas att regeringens förslag innebär en allvarligsplittring och försvagning av kompetens och resurser på området. Motionärernapekar också på sambandet mellan energiförsörjning och övrig varuförsörjning. Enligt motion 3077 (s) är del viktigt att statensenergiverk som funktionsansvarig får en enhet för beredskapsfrågor påtillräckligt hög nivå. Motionären anser det vara nödvändigt med enberedskapsbyrå vid , åtminstone under några övergångsår. Ulskotiet anser för sin del alt övervägande skäl talar föratt funktionsansvaret för energiförsörjningen läggs på statens energiverk. Enförutsättning är dock att för denna viktiga del av sin verksamhettillförs en stark enhet för beredskapsfrågorna (jfr FöU 1979/80:ly). Liksommotionären bakom motion 3077 anser utskottet att denna enhet bör ha ställningsom en underenhet på byrånivå (jfr prop. 1982/83:100 bil. 14 s. 134 och 138, NU26, rskr. Detta - som kan medföra någon merkostnad - bör somsin mening ge regeringen till känna. Ett annat förslag i propositionen gäller riksnämnden förkommunal beredskap (RKB). RKB bildades.år 1967 och har varitadministrativt knuten till . När styrelsen år 1978omlo-kaliserades till flyttades också riksnämndens kansli dit. Enligtförslaget skall riksnämnden ombildas till ett råd för beredskap (RKB),knutet till ÖCB. Enligt motion 3074 (s) bör den verksamhet som bedrivs vara knuten till det av regeringenföreslagna i (prop. 1984/85:161).Myndighetsanknytningen bör prövas på nytt sedan kommunerna har övertagitansvaret för ledningen av civilförsvarsverksamheten på lokal nivå, ansermotionärerna. "Att under det pågående utbildnings-, övnings- ochplanläggningsarbetet genomföra en omlokalisering av riksnämndens kanslifunktionkan komma att minska effektiviteten i detta viktiga arbete." De anser detockså vara ovisst hur tungt behovet av samordning med övriga delar av ÖCBkommer att väga. Eftersom den kommunala beredskapen utöver civilförsvaretberör flertalet delar av del civila totalförsvaret finner utskottei naturligtatt den statliga samordningen därav utövas av ÖCB. Som försvarsministernuttalar (s. 17) blir den kommunala samordningen en viktig uppgift för ÖCB. Utskottet tillstyrker att ombildas till ett beredskapsråd för information och överläggningar.Rådet bör vara knutet till ÖCB. Tidpunkten för ombildningen ochför överföring av tjänster som utnyttjas för riksnämndens kansli är inteidealisk med hänsyn till den planläggning som äger rum i landets kommuner underperioden - (prop. 1984/85:49, FöU 5,rskr. Utskottet finner det emellertid inte lämpligt att förorda en annantidpunkt för organisationsändringen. Genom förrekrytering till ÖCB FöU1984/85:11 8 eller på annat sätt bör säkerställas att ombildningen intemedför att kommunerna saknar nödvändigt stöd i slutskedet av sittplaneringsarbete. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Beträffande uppgifter och organisation i fred för ÖCB tarutskottei slutligen upp behovet av resurser för myndigheten. Inriktningen av ÖCB mot bevakning av praktiskt taget allsamhällsplanering, mot stödjande, aktiverande och samordnande verksamhet iförhållande till primärkommuner och landsting, försörjningsviktiga förelag,trossamfund, kyrkokommunala myndigheter och statliga myndigheter på olikanivåer samt mot information, utbildning och övningsverksamhel ställer speciellakrav på myndighetens personella resurser. Den avsedda ambitionshöjningenäventyras om detta inte beaktas. I likhet med försvarsministerns uttalande ifråga om samordningsuppgiften (s. 26) anser utskottet att det mer ärpersonalens kvalitet än antalet personår hos myndigheten som blir avgörande.Den angivna personalramen om 205 årsarbetskrafter bör gälla förorganisationsarbetet men kan behöva omprövas när under nästa riksmötetar närmare ställning till resurserna för ÖCB. Två motioner behandlar lokaliseringen av ÖCB. Enligtmotion 3078 (c) bör myndigheten lokaliseras till . Enligt motion 3079(c) bör ÖCB lokaliseras utanför . 6'r5o/'fe('anser attmyndighetens uppgifter motiverar att denna, liksom överstyrelsen förekonomiskt försvar, är lokaliserad till . Nämnda motioner bör avslås. Beträffande ledningen av totalförsvarets civila delar påregional nivå föreslås i propositionen att civilbefälhavarnas roll förstärks.Med anknytning härtill yrkas i motion 3080 (m) att skall uttala sigför en förstärkning av civil befälhavarn as kanslier fr. o. m. den 1 juli 1986.Denna fråga har behandlats av (prop. 1984/85:100 bil. 6,FöU9s. 89-90,rskr. Utskottet framhöll då starkt önskvärdheten av attytterligare fem tjänster tillförs civilbefälhavarorganisationen före utgångenav försvarsbeslutsperioden /83 -1986/87. Som framgår av FöU 1984/85:9 kandet enligt utskottels mening förutsättas att den fortsatta utbyggnaden avcivilbefälhavarkanslierna tas upp i budgetarbetet inför /87 utanatt uttalar sig i frågan. Motion 3080 bör inte bifallas i denna del. Motion 3075 (fp) gäller bl.a. regeringens förordnande avcivilbefälhavare. Motionären anser att bör ge regeringen möjlighetatt ,till civilbefälhavare utse även annan person än en landshövding inomcivilområdet. "Särskilt i civilområden med många län och kompliceradeförhållanden vore det en fördel med civilbefälhavare som redan i fred harstörre möjligheter att delta i planläggningsarbetet än dagens civilbefälhavare,vars mesta tid måste avsättas för uppgifter som landshövding i fred." Enligt instruktionen (1970:363) för civilbefälhavare utserregeringen för varje civilområde en civilbefälhavare (2 §).Civilbefälhavarorganisationen föreslogs av utredning angåendelänsstyrelsernas krigsorganisation FöU1984/85:11 9 m.m. riksdag (prop. 1951:149, SU 145, rskr. 277)godkände riktlinjer för organisationen. Enligt dessa bör - som utredniiigenhade förordat -- en landshövding utses till civilbefälhavare i varjecivilområde. Försvarsmaktens ledningsutredning tog bl. a. uppvissa frågor angående den civila ledningsorganisationen på högre regional nivå.Förordnande av civilbefälhavare behandlades i proposition /80:135 (s. 14),varvid föredragande statsrådet anförde följande: Enligt nuvarande praxis utses en avlandshövdingarna inom civilområdet att vara civilbefälhavare. har övervägt nuvarandeförordnandepraxis och funnit den lämplig. Jag delar denna uppfattning och ser inte någon anledning att föreslå någon ändring i nuvarande ordning. Det kan också i detta sammanhang finnas skäl att peka påvad ledningsutredningen anför, nämligen att det vid övergång tillkrigsorganisation och i en krigssituation uppslår problem för den länsstyrelse,vars landshövding i krig blir civilbefälhavare på heltid. De problem som ettsådant chefsbyte för med sig är speciellt allvarliga i län som kan förutses blisärskilt utsatta i en krigssituation. Detta bör beaktas när en civilbefälhavareutses. (FöU 1979/80:15, rskr.318) godkände de riktlinjer som föredragande statsrådet hade förordat förorganisation av totalförsvarets högre regionala ledning m.m. Ett motionsyrkandeatt skulle begära en belysning av frågan om övergång tillheltidsanställda civilbefälhavare avslogs (FöU 1979/80:15 s. 5). Till civilbefälhavare har alltid utsetts enlandshövding inom civilområdel. Utskottet anser att man inte bör ändra dennapraxis. a. ger den civilbefälhavarinstitutionen tyngd och stadga. Somframgår av det föregående har emellertid inte fattat beslut somhindrar regeringen att till civilbefälhavare utse annan lämplig person om det iett visst fall skulle finnas starka skäl för detta. Motionsyrkandet bör därföravslås. I motion 3075 (fp) föreslås också att skallbegära en översyn i syfte att minska länsstyrelsernas krigsorganisation. "Det största felet ligger i den stora och mycket onödiga omorganiseringsom skall till vid krigsorganiseringen." Enligt vad utskottet har inhämtatfinns inom planer på att ta upp frågor kring länsstyrelsernaskrigsorganisation. bör enligt utskottets mening inte följamotionsförslaget. I de delar av regeringens förslag som utskottet intekommenterat särskilt har utskottet inte något att invända. Medhänvisning till det anförda hemställer utskollet 1. beträffandeavslag på propositionen att avslår motion 1984/85:3081, 2. beträffanderiktlinjer för ledningen av totalförsvarets civila delar att riksdagengodkänner vad föredragande statsrådet har förordat, 3. beträffandeallmänna riktlinjer för ombildning av överstyrelsen för ekonomiskt försvar tillöverstyrelsen för civil beredskap a. allriksdagen godkänner ombildningen, FöU1984/85:11 10 b. alt med bifall till propositionenoch med avslag på motion 1984/85:3080, yrkandena 3 och 4, godkänner att ombild ningen sker , c. attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionerna 1984/85:3076 och 1984/85:3080, yrkande 1, godkänner att ansvaret för funktionen energiförsörjning läggs på statens energiverk. d. attriksdagen med anledning av propositionen och motion 1984/85:3077 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om ställning och resurser för en särskild enhet för beredskapsfrågor inom statens energiverk, e. altriksdagen med anledning av propositionen och med avslag på motion 1984/85:3074 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört angående stödet till kommunerna i samband med ombildningen,