bet · G801AU11 · 1984-12-31 00:00:00 — Det sägs varaotillfredsställande när tre av landets mest vinstrika företag måste erhållasamhällsstöd för att bedriva nyrekrytering av unga arbetare. Utskottet vill erinra om att rekryteringsstödet är tillför att stimulera företagen att tidigareläga nyanställning och därigenom fåtill stånd anställning av främst långtidsarbetslösa och - -ungdomar. Vid bedömningen av behövliga insatser är det således de arbetslösasbehov av sysselsättning och inte företagets lönsamhet som är utgångspunkten.Med hänvisning härtill avstyrks motionen. AU1984/85:11 99 Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet Enligt beslut (prop.1983/84:150, AU 24) skall på försök under budgetåren 1984/85 och 1985/86 bidragkunna utgå till arbetslösa som vill starta egen verksamhet. Bidraget motsvararden arbetslöshetsersättning som annars skulle ha utgått och avser i första handall klara vederbörandes försörjning . Den arbetslöse skall pådet sättet ges en möjlighet att komma i gång med den nya verksamheten utan atti inledningsskedet belastas med alltför stora kostnader i form av exempelvislöner. 1 propositionen föreslås verksamheten få samma omfattningunder /86 som under innevarande budgetår. Det innebär ettberäknat medelsbehov på 37 milj. kr., vilket motsvarar stöd till ca 1 000personer under . Utskottet har ingen erinran mot propositionens förslag somalltså tillstyrks. Inom ramen för de medel som anvisastill detta delprogram får s.k. industribeställningar göras. Därmed menasstatliga beställningar av förnödenheter som behövs inom den statligaverksamheten och som av AMS läggs ut till företag som varslat om uppsägningeller permittering av anställda i större omfattning. Härigenom kansysselsättningen upprätthållas för att ge rådrum föromplacering av personalen. Regeringen kan också medge utgifter för AMSordinarie beställningar som staten tidigarelägger i sysselsättningsfrämjandesyfte. I propositionen beräknas ett oförändrat medelsbehov nästabudgetår på 15 milj. kr. m.fl. (m) föreslår i motion 2664 attregeringens förslag avvisas. Utskottet ansluter sig till regeringens beräkning avbehovet av medel till industribeställningar och avstyrker därmed förslaget imotion 2664 på denna punkt. Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder Fr. o. m. innevarande budgetår haren försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder påbörjats (prop.1983/84:100 bil. 12, AU 21). Syftet med verksamheten är att ta till vara deidéer som finns och som kan leda lill nya typer av arbetsmarknadspolitiskainsatser. 1 propositionen föreslås att försöksverksamheten får förlängas attgälla även under /86. Medelsbehovet beräknas till 10 milj. kr. Enligt m. fl. (m) i motion 2664 bör någrasärskilda medel inte anvisas till denna verksamhet. Den bör i ställetfinansieras inom ramen AU1984/85:11 100 för de medel som anvisas till övriga delprogram underanslaget Sysselsättningsskapande åtgärder. Utskottet har samma uppfattning som regeringen när delgäller behovet av en stödform för utvecklingsbara projekt ochsysselsättningsskapande åtgärder. Den nu pågående försöksverksamheten bör såledesfå bedrivas även under nästa budgetår. Utskottel godtar även att 10 milj. kr.anvisas fördetia ändamål. Därmed avstyrks motion 2664 i motsvarande del. 1 två motioner föreslås att medelfrån anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder skall föras över till andraanslag: m.fl. (c) föreslår i motion 906 alt ettsärskilt anslag på 20 milj. kr. bör beviljas för regionala uivecklingsinsaiseri de inre delarna av och södra . Insatserna bör finansierasgenom en motsvarande minskning av anslaget till Sysselsättningsskapandeåtgärder. Anslaget till Regionala utvecklingsinsatser kommer atlbehandlas i arbetsmarknadsutskottets betänkande 1984/85:13. I det sammanhangetkommer utskottet att ta ställning till behovet av insatser i de regioner somaktualiseras i motionen. Utskottet vill hänvisa till vad som tidigarei detta betänkande anförts om behovet av åtskillnad mellan de regionalpolitisktmotiverade insatserna av långsiktig art och de sysselsättningsskapande åtgärdernasom syftar till att ge mera kortsiktiga sysselsätlningslillskott. mening är verksamheterna inom dessa två politikområden inleutbytbara. Utskottet menar också atl regeringen i sin bedömning av behovet avsysselsättningsskapande åtgärder för nästa budgetår inte givit utrymme förnågon överföring av det slag som föreslås i motionen. Med hänvisning härtillbör motionen avslås. () och () pekar i motion2102 på att beredskapsmedlen till fornvårdande insatser minskat kraftigt underinnevarande budgetår. Den nya situationen innebär enligt motionärerna dels atthittills gjorda vårdinsatser till stor del spolieras, dels att en välfungerande organisation kan komma att slås sönder. Mot den bakgrunden föreslåsatt av sysselsättningsmedel dels 2 milj. kr. förs över till ett fast anslag förden s. k. fornvårdsgruppens verksamhet, dels att 10 milj. kr. förs över tillell fast anslag för fornvård. Därmed skulle vården av de mest angelägna fornlämningarnagaranteras och stora förändringar i beredskapsarbetenas omfattning kunnapareras med strategiska insatser som minskar skadeverkningarna. Man kan ha full förståelse för att den kraftigaminskningen av anslaget till beredskapsarbeten under innevarande budgetår har medförtstora problem för vården av landets fornlämningar. Denna verksamhet är så gottsom helt finansierad genom sysselsättningsmedel. Ett stort antal län har fåttvidkännas nedskärningar jämfört med situationen under budgetåret AU1984/85:11 101 1983/84. Mot denna bakgrund anges i budgetpropositionenunder anslaget F 32 Kulturminnesvård () att enarbetsgrupp inom skall ges i uppdrag att överväga formernaför fornlämnings-vårdens finansiering. Utskottet vill dock återerinra om att de medel som anslås till sysselsättningsskapande åtgärder skallfördelas med hänsyn till arbetslöshetens storlek och sammansättning. Vid denavvägning som arbetsmarknadsmyndigheterna gör mellan olika områden ärsysselsättningsaspekten avgörande och inte behovet av insatser inoin resp.myndigheters sakområden. Med hänvisning härtill och lill vad som tidigareanförts om bedömningen av behovet av sysselsättningsskapande åtgärder avstyrkerutskoitet motion 2102. Det sammanlagda medelsbehovet för anslagetSysselsättningsskapande åtgärder beräknas i propositionen lill 2 695 470 000kr. Därvid har hänsyn tagits lill atl lönemedel som belastat dettaanslag (innevarande år 114,5 milj. fortsättningsvis skall finansieras överdet nya anslaget till arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. m. fl. (m) föreslår i motion 2664 att . tas upp för detta ändamål. Det är en minskning i förhållande tillregeringens förslag med 716 milj. kr. Vpk anser å sin sida i motion 649 att behovet avarbetsskapande åtgärder kommer att bestå under nästa budgetår. Anslaget tillSysselsättningsskapande åtgärder bör därför räknas upp med 1 . ijämförelse med regeringens förslag. Motionärerna föreslår att dessa extra medelskall gå till kommuner och landsting för att skapa nya och fastaarbetstillfällen. Utskottet har tidigare i betänkandet godtagit regeringensförslag beträffande volymen på beredskapsarbeten, rekryteringsplatser ochinduslribes-lällningar. Utskottet har därjämte godkänt medelsberäkningen förverksamheten med bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet ochförsöksverksamheten med sysselsättningsskapande åtgärder. Som följd häravtillstyrker utskottet den begärda medelsanvisningen för anslagetSysselsättningsskapande åtgärder. Därmed avstyrks motion 2664 i motsvarandedel. Utskottets ställningstagande innebär likaså att vpk:sförslag om en kraftig uppräkning av anslaget inle kan biträdas. Om behovet avarbetsmarknadspolitiska insatser skulle bli större än beräknat har, somtidigare anförts regeringen möjlighet att återkomma till med förslagom ytterligare medel eller utnyttja finansfullmakten. Dessutom har utskottet avstyrkt förslag i motionerna 906och 2102 om överföring av medel till andra anslag, vilka skulle ha medfört enminskning av anslaget till Sysselsättningsskapande åtgärder. Denanslagsminskning som följer av här aktuella yrkanden i dessa motioner avstyrksdärför. AU1984/85:11 102 Bidrag till vissa affärsverksinvesteringar 1984/85 Anslag 1000 1985/86 Förslag 1 000 Anslaget har inrättats /85 (prop. 1983/84:150 bil. 4, AU 24). Från anslaget skallbekostas lidigareläggningsbidrag till affärsverksinvesteringar utanförstatsbudgeten. Regeringen har under punkt B 18 (s. 115) föreslagit attriksdagen till Bidrag till vissa affärsverksinvesteringar för budgetåret1985/86 skall anvisa ett förslagsanslag av . Utskottethar ingen erinran mot regeringens förslag som alltså tillstyrks. Medel för insatser inom malmfältskommunerna 1985/86 Förslag 1000 Regeringen har ibudgetpropositionen under punkt B 19 (s. 115-116) föreslagit att riksdagenskall 1. godkänna vadsom förordas i propositionen i fråga om extra arbetsförmedlingstjänstemän inomGällivare och arbelsförmedlingsdistrikt, 2. godkänna vadsom förordas i propositionen om en ny organisation för vissa insatser imalmfälten och överföring av medel till denna organisation, 3. till Medel förinsatser inom malmfältskommunerna för /86 anvisa ettreservationsanslag av . tog ställning till regeringensförslag till arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska åtgärder iNorrbottens län (prop. 1982/ 83:120, AU 24). Därvid beslöts bl. a. om särskildaarbetsmarknadspolitiska insatser för att underlätta för den övertaligapersonalen vid i och kommuner att finna arbeten inomannan verksamhet. För delta ändamål inrättades en särskild organisation somfick formen av en särskild arbetsförmedling (af/ami-LKAB) och som skullefungera under budgetåren 1983/84 och 1984/85. I dess ledning sattes endelegation. För verksamheten inrättades ett nytt anslag benämnt Medelför särskilda insatser för övertalighet inom ().Anslaget togs upp med 309 milj. kr. för /84. Därav beräknades17,5 milj. kr. för extra förmedlingsijänstemän, för delegationen och förterminaler och förvaltningskostnader i övrigt . För beredskapsarbeten och projekt (s.k. projektmedel)beräknades 262 milj. kr. och för utbildningsinsatser, Ami-lagm. I propositionen föreslås att de medel förförmedlingstjänstemän m.m. som kan finnas kvar får användasäven under budgetåren 1985/86 och 1986/87 för en fortsatt anställning av denextra förmedlingspersonal som finns inom de ordinariearbetsförmedlingsdistrikten i och AU1984/85:11 103 och vars lönekostnader belastar ovan nämnda 17,5 milj. kr.för förvaltningskostnader. Totalt avses 20 tjänster till en kostnad av 3 milj.kr. Därutöver föreslås även att en ny organisation av den s.k. malmfällsdele-gationen, med delvis ny sammansättning och inriktning,inrättas fr. o. m. . Den bör liksom den nuvarande organisationeningå i arbetsmarknadsverket och bestå av en chef, en handläggare och högst tvåbiträden. Enligt förslaget bör verksamheten inriktas på insatser för att stärkaoch bredda näringslivet inom malmfältsregionen i linje med vad som bl. a.föreslås i malmfältsutredningens betänkande (Ds I 1984:9) Framtid i malmfälten.Verksamheten, som skall vara direkt underställd länsarbetsnämnden iNorrbottens län, föreslås fungera längst den 1 juli 1985-den 30juni 1987. Den skall helt bekostas med de medel soin kan återstå då dennuvarande malmfältsdelegationen upphör . Har medlen förbrukatsföre utgången av tvåårsperioden skall verksamheten därmed avvecklas. Utskoitet biträder regeringens förslag om extraarbetsförmedlingstjänstemän inom och Kirunaarbetsförmedlingsdistrikt samt om en ny organisation för vissa insatser imalmfälten och överföringen av medel till denna organisation. Utskottet godtarockså den föreslagna medelstilldelningen för nästa budgetår. Statsbidragtill frivilliga försvarsorganisationer' 1983/84 Utgift 21 981 000 (2) 1984/85 Anslag 22 120000 (2) 1985/86 Förslag 6 762000 (1) Tidigareanslagsbenämning Försvars- och beredskapsplanering. (2) Häri ingår medel för förvaltningskostnadersom fr.o.m. /86 beräknas under anslaget B I. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader. Från anslaget bestrids utgifter förstatsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer som är engagerade iutbildning av personal för arbete i krigstid inom totalförsvarets civila delar.T. o. m. innevarande budgetår bestrids genom förvaltningskostnadernaarbetsmarknadsverkets kostnader för dels hur landets arbetskraft skallutnyttjas under beredskaps- och krigstillstånd, dels verkets krigsorganisation.Dessa kostnader beräknas fr.o.m. /86 under anslaget B 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. AU 1984/85:11 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Beräknad ändring försvarsorganisationer 6 387 000 6 565 000 + 4 160 000 + 197 000 Förvaltningskostnader(l)15594 000 15 555 000 -1-1075 000 -15 555 000 Summa 21 981 000 22 120 000 -I- 5 235 000 -15 358 000 (1) Förvaltningskostnaderna behandlas fr. o. m. budgetåret1985/86 under anslaget B 1. Regeringen har under punkt B 6 (s.93-94) föreslagit att till Statsbidrag till frivilligaförsvarsorganisationer för /86 anvisa elt förslagsanslag av . Utskottettillstyrker den begärda medelstilldelningen. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag 4 503 0004 285 000 4 513 000 NVU) administrerar tillsammans med godkända utbildningsmyndigheter ochorganisationer de vapenfrias utbildning, inkvartering och förmåner. Kostnaderna för utbildning ochförmåner till de vapenfria bestrids över anslaget B 15. Beräknadändring 1985/86 -1- 343 000' (därav lönekostnader) (2 906 000) (-1-145 000) (4- 166 000) -1- 80 000 -\- 80 000 Regeringen har under punkt B 14 (s.100-102) föreslagit att till /86 skall anvisa ett förslagsanslag av 4 513 000 kr.Förvaltningskostnaderna har beräknats utan tillämpning av huvudförslaget. Utskottetföreslår att begärda medel anvisas. AU1984/85:11 105 1983/84 Utgift 99 202 000 1984/85 Anslag 83 355 000 1985/86 Förslag 93 875 000 Från anslaget bestrids utgifter förekonomiska och sociala förmåner åt vapenfria tjänstepliktiga samt ersättningarför vissa utbildningskostnader m.m. till kommuner, organisationer och affärsdrivandeverk som tilldelas vapenfria tjänstepliktiga. 1984/85 ' Beräknad ändring 1985/86 Vapenfria tjänstepliktiga 79 950,000 -I- 16 500 000 + 10 640 000 Ersättning för utbildnings kostnader m, m. 3 405 000 + 2 725 000 - 120 000 83 355 000 (1) -t- 19 225 000 -i- 10 520 000 (1) Regeringen har i enlighet med bemyndigandemedgivit att anslaget får överskridas med . för att öka antalet tjänstgöringsdagarför de vapenfria med 50 000. Regeringen har ibudgetpropositionen under punkt B 15 (s. 102-104) föreslagit att riksdagenskall 1. bemyndiga regeringen att för /86, omdet på grund av arbetsmarknadsläget bedöms angeläget, besluta om en ökning av antalet tjänstgöringsdagar för vapenfria tjänstepliktiga med högst 50 000, 2. till Vapenfria tjänstepliktiga för /86anvisa ett förslags- . Vapenfri tjänst, som kan komma i fråga för de värnpliktigasom av allvarlig personlig övertygelse inte kan medverka i en militärutbildning, skall fullgöras i verksamhet som är av betydelse för samhälletunder beredskap och krig. Tjänsten omfattar grundutbildning ochrepetitionsutbildning om'sammanlagt och skall ske inom stat, kommunoch vissa organisationer. Fr.o.m. /86 kommer en genomsnittligsänkning av grundutbildningstiden att genomföras från 320 till 300 dagar.Härigenom kommer ca att frigöras för inkallande avytterligare vapenfria tjänstepliktiga. av värnpliktsutbildningen (Fö1983:01) har i tilläggsdirektiv fått i uppdrag att överväga och lämna förslaglill hur utbildningen av vapenfria tjänstepliktiga skall utformas och dimensioneras.Därutöver skall kommittén överväga den totala tjänstgöringstiden för devapenfria tjänstepliktiga och fördelningen mellan grundutbildning ochrepetitionsutbildning. I nedanstående sammanställning redovisas viss statistiköver vapenfria tjänstepliktiga. AU1984/85:11 106 År Antalansökningar Antalbifallna ärenden Totalt i % av avgjorda ärenden Under innevarande budgetårdisponerar NVU inkl. de som regeringenbeslutat att ta i anspråk för att inkalla arbetslösa vapenfria. Denna tillgånginnebär att ca 2 000 vapenfria tjänstepliktiga kan fullgöra grundutbildning om320 dagar. Den medger även att ca 1 400 vapenfria kan fullgöra den kortarebefattningsutbildningen i civilförsvaret samt att nödvändigrepetitionsutbildning kan genomföras. I propositionen föreslås etl oförändrat antaltjänstgöringsdagar-650 000-för de vapenfria och en oförändrad ersättning tillutbildningsanordnarna. Det samlade medelsbehovet beräknas till ,varav 3,2 milj. kr. för ersättning till utbildningsanordnarna. Samtidigtföreslås dock att regeringen i likhet med vad som gäller för innevarandebudgetår skall ges möjlighet att få öka antalet utbildningsdagar med 50 000 omdet på grund av arbetsmarknadsläget bedöms angeläget att inkalla arbetslösa somhar uttagits till vapenfri tjänst och som annars skulle ha blivit föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Kostnaden beräknas till 7,2milj. Denvapenfria verksamheten behandlas i två motioner. m.fl. (m) avvisar i motion 2664 regeringensförslag om en ökning av antalet tjänslgöringsdagar med 50 000 om det ansesangeläget av arbetsmarknadspolitiska skäl. föreslås att anslaget tillvapenfria tjänstepliktiga skall uppföras med ett belopp av ,vilket är en sänkning med . i jämförelse med regeringens förslag. I motion 2110 pekar () på att antaletvapenfria tjänstepliktiga som väntar på att bli inkallade till tjänstgöringfortfarande är högt. Det kan enligt motionären inte behövas någraarbetsmarknadsmässiga skäl för att besluta om det antal tjänstgöringsdagar somkrävs för att inte väntetiden för de vapenfria skall bli ännu längre än i dag.Antalet tjänstgöringsdagar bör därför i enlighet med NVU:s förslag uppgå till700 000. I motionen föreslås även att regeringen skall ges i uppdrag attupprätta en plan för hur antalet väntande vapenfria skall nedbringas. Enligt vad utskottet erfarit har kön av vapenfriatjänsieplikliga som väntar på grundutbildning gått ned, bl. a. genom attantalet bifallna ansökningar om vapenfri tjänst minskat och1984 i jämförelse med de två tidigare åren (se tabell ovan). Därutöver kommerden förkortade grundutbildningstiden fr. o. m. nästa budgetår att frigöraresurser för inkallande av AU1984/85:11 107 ytterligare vapenfria tjänstepliktiga. Utskottet godtarmot denna bakgrund regeringens förslag om ett oförändrat antaltjänstgöringsdagar och en oförändrad ersättning till /86. Utskottet har inte heller något att erinra motmedelsberäkningen och tillstyrker regeringens förslag till anslag tillvapenfria tjänstepliktiga. Därmed avstyrks motionerna 2110 och 2664 i motsvarandedelar. Regeringen bör dock som under innevarande budgetår gesmöjligheten att öka antalet utbildningsdagar med högst 50 000 om det kanmotiveras av situationen på arbetsmarknaden. Med hänvisning härtill avstyrksmotionerna 2110 och 2664 i aktuella delar. Som sagts har väntetiderna för de vapenfriatjänstepliktiga nu kunnat minskas. Mot den bakgrunden saknas enligt utskottetsmening skäl att som föreslås i motion 2110 upprätta en plan för hur antaletväntande vapenfria skall kunna nedbringas. Motionen avstyrks därför. Sysselsättningsåtgärder för handikappade Inledning De dominerandearbetsmarknadspolitiska åtgärderna för arbetshandikappade utgörs avanställning vid Samhällsföretag och lönebidragsanställning. Under budgetåret1983/84 fanns i genomsnitt 62 000 personer i sådana åtgärder, varav ca 37 000hade anställning med lönebidrag. Om man också räknar in arbetshandikappade sombefinner sig i andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder somarbetsmarknadsinstitut (), beredskapsarbete och AMU blir antalet drygt 80000 personer. Antalet arbetshandikappade som är aktuella sökande vidarbetsförmedlingen har varit relativt -runt 30 000 personer - och alltså ganska oberoende av konjunkturläget. Det kan vidare noteras att de totala utgifterna för olikaformer av stöd till handikappade uppgår till ca . Ca 10 %går till lönebidrag och åtgärder för att anpassa arbetsplatserna och ca 25 %går till andra rehabiliterings- och sysselsättningsfrämjande insatser bl. går till förtidspensioner/sjukbidrag och olikakontantslöd. Sammanfattningsvis går alltså endast en mindre del av utgifternaför handikappade till s. k. aktiva insatser. För äldre arbetskraft infördes år 1972möjlighet till förtidspension av arbetsmarknadsskäl, utan någon särskildmedicinsk prövning. Som villkor gäller att vederbörande har varit varaktigtarbetslös och antingen som medlem i erkänd arbetslöshetskassa haft ersättningunder den längsta tid ersättning kan lämnas eller uppburit kontantarbetsmarknadsstöd . Utvecklingen av antalet förtidspensioner, beviljade avarbetsmarknadsskäl, framgår av nedanstående tabell. AU 1984/85:11 i %iiav de försäkrade Antalet förtidspensioner sombeviljats av arbetsmarknadsskäl har ökat med mellan åren 1983 och1984. Kvinnorna har tidigare normalt varit i majoritet, men ärdet fler män som beviljats förtidspension. Av nedanstående tabell framgår utvecklingen av antaletpersoner anvisade till Samhällsföretag och anställda med lönebidrag. Som framgår har kraftiga ökningarskett av antalet personer i de olika åtgärderna. I betänkandetArbetsmarknadspolitik under omvandling (SOU 1984:31) avgivet av delegationen förarbetsmarknadspolitisk forskning (EFA) diskuteras vilka faktorer som kan tänkasligga bakom denna utveckling. Faktorer som nämns är ökad tillgänglighet,ändrade regler och höjd kompensation. En ytterligare förklaring som nämns ärhöjd ambitionsnivå vad gäller sysselsättning för vissa handikappgrupper.Däremot sägs att det knappast är troligt att denna utveckling kan förklaras avett stigande antal handikappade. AU1984/85:11 109 Allmänt om sy.sselsättningsålgärder för arbetshandikappade Moderata samlingspartiet framhålleri partimolion 900 att de arbetshandikappades situation på arbetsmarknaden ärspeciell av flera anledningar och att de påverkas kraftigare än andra grupperav skiftningar i konjunkturerna. En hög och varaktig efterfrågan på arbetskraftger dem däremot betydligt större möjligheter att göra sig gällande påarbetsmarknaden, särskilt som det inte är möjligt att ytterligare öka de olikastöden för denna grupp. Emellertid anser motionärerna att ekonomiskt utrymmebör kunna åstadkommas för handikappade genom en annan och mer rättvisfördelning av resurserna. Det är dessutom nödvändigt menar man attdifferentiera insatserna med hänsyn till arten och svårighetsgraden av olikahandikapp. Vidare framhålls i fråga om hjälp till missbrukare alt för att deolika åtgärderna skall få en individuell utformning bör kommunernassocialtjänst ta det övergripande ansvaret. Dessutom bör handikappade ungdomarssituation uppmärksammas och ekonomiska och personella resurser satsas för attgöra det möjligt för dem att komma ut på den reguljära arbetsmarknaden. I motion 2798 av m.fl. (c) framhålls att människor med funktionshinder missgynnas ochdiskrimineras på arbetsmarknaden och att det finns anledning att framhållabetydelsen av en effektivare tillämpning av den nuvarande lagstiftningen vadgäller handikappades möjligheter att få arbete. Motionärerna anför vidare attlönebidragssystemet måste utvecklas så att inle fortsatt tak för lönebidragenhämmar möjligheterna för handikappade att få ersättning för utfört arbete. Deframhåller vidare atl stödet till introduktion och lönebidrag inte fårsammankopplas så att det missgynnar de grupper som skall stödjas.Sammanfattningsvis anser motionärerna att det behövs aktiva åtgärder för altöka rehabiliteringen och en utredning bör skyndsamt framlägga förslag om ettaktivt rehabiliteringsstöd. Utskottet vill först erinra om att under förrariksmötet beslutade om ett modifierat system för lönebidrag med bl. a.införande av ett introduktionsbidrag. Det kan också nämnas atthandikappkommittén avlämnat sitt slutbetänkande (Ds A1984:12) Vägar till arbete för handikappade. Betänkandet är f. n. på remiss ochinnehåller bl. a. finansiella och samhällsekonomiska aspekter på olikahandikappåtgärder jämte en rad åtgärder i syfte att förbättra dearbetshandikappades situation på arbetsmarknaden.