bet · G801AU13 · 1984-12-31 00:00:00 — i (m) anser i motion 2958 i likhet med vad som anförs i motion2952 att turistbranschen på bör ges samma stödmöjligheter som de somgäller för Qällområdena, dvs. stödområde A. Motionären anser att det bör varamöjligt att differentiera stödet sektorsvis lika väl som geografiskt. Utskottetvill först framhålla att det är viktigt att speciellaförutsättningar som huvudregion och centrum för verksamheter inomadministration, forskning och utbildning utvecklas och utnyttjas på ett sättsom främjar näringslivets utveckling i hela riket och länet. Arbetsplatserna ilänet är emellertid fortfarande koncentrerade till storstadskärnan, och arbetepågår med att styra arbetstillfällen till underförsöijda regiondelar. Ettindustriprogram har utformats för länet där mål och riktlinjer för denstatliga närings- och industripolitiken i länet anges. Detta bör skapaförutsättningar för en positiv utveckling i regionen. Södermanlandslän har brottats med problem som har att göra med strukturellafrågor inom tillverkningsindustrin. Emellertid finns flera positiva tecken inomlänet. Den rådande högkonjunkturen på- AU 1984/85:13 122 verkarockså industrin i regionen positivt, och flera stora företag är inne i enperiod av stabilisering. Ett antal projekt inom bl. a. teknisk utveckling harkommit i gång. Sammantaget anser utskottet att utvecklingen i länet under detsenaste året innebär en återhämtning samt att grunden lagts för en gynnsamframtida utveckling. Gotlandsom helhet har en förhållandevis gynnsam utveckling, men del finns tendensertill obalanser i de norra och södra delarna. Eftersom både är etl länoch en kommun bör del finnas goda förutsättningar för samlad samhällsplaneringför att främja bättre balans i länet. Något skäl att särbehandla en branschinom länet genom att placera den i annat stödområde än länet i övrigt finnsinte enligt utskottets mening. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2097, 2121, 2205, 2935,2952 och 2958, i förekommande fall i aktuella delar. Under denna rubrik behandlar utskottet utvecklingeni , , och samt men tar förstupp problemen i . Medanledning av att beslutat att inledaMBL-förhandlingar om nedläggning av Uddevallavarvet har regeringen iproposition 1984/85; 125 bilaga 9 föreslagit regionalpolitiska åtgärder föratt främja utvecklingen i regionen. Regeringen har tidigare beslutat attregionalpolitiskt stöd under innevarande budgetår tillfälligt skall kunnalämnas i , och kommuner. Ipropositionen föreslås alt regionalpolitiskt stöd även i fortsättningen skallkunna lämnas i nämnda kommuner och att två särskilda anslag inrättas härförsamt att lokaliseringsbidrag skall kunna lämnas med högst av den del avtotalkostnaderna som avser byggnader, markanläggningar, maskiner och andrainventarier. Det ena anslaget om 225 milj. kr. avser lokaliseringsbidrag ochdet andra om 25 milj. kr.-lokaliseringslån. I övrigt är avsikten att de reglersom gäller för orter eller kommuner som regeringen tillfälligt har pekat ut förregionalpolitiskt stöd skall tillämpas. Även beslut om offertstöd avsesbekostas över nämnda anslag. Ansökningar om stöd skall vara inlämnade tillvederbörande myndigheter före utgången av . Vidareföreslås i propositionen ett anslag för särskilda utvecklingsinsatser iUddevallaregionen om 35 milj. kr. Dessa medel skall användas dels med 10 milj.kr. för ett arbete som i skall genomföraför att la fram väsentliga projekt för , dels med 25 milj. kr.för att styrelsen för teknisk utveckling (STU) skall utarbeta förslag tillprogram för att främja teknikutveckling och teknikspridning i regionen. 1 motion 3038 av AlfWennerfors m. fl. (m) tas reglerna för lokaliserings- AU1984/85:13 123 bidrag i upp. Motionärerna anser attvissa former av regionalpolitiska insatser bör göras i regiorien. Emellertidbör enligt deras mening de nuvarande reglerna för lokaliseringsbidrag,offertstöd och lokaliseringslån avskaffas och i stället bör, som ocksåmotionärerna i annat sammanhang föreslagit, ett system med riskgarantiläninföras. Utskottet har i det föregående avstyrkt ett motionsyrkandeav moderata samlingspartiet som behandlar riskgarantilän. Mot bakgrund häravbör även motion 3038 i aktuell del avslås. Därefter tar utskottet upp fyra motioner varav en medanledning av den regionalpolitiska propositionen som behandlar den geografiskaavgränsningen av m.m. I motion 3043 av m.fl. (c) finnermotionärerna det inte rimligt att begränsa till ,och kommuner. Även övriga kommuner inom sammaarbetsmarknadsregion, nämligen , , , ochTanum, bör ingå. Vidare framhåller motionärerna att lokaliseringsstöd bör kunnautgå oavsett projektets storlek och vem som fattar beslut härom att gälla fr.o. m. innevarande budgetår. () och () i motion3032 och () i motion 2961 anser att även och Färgelandakommuner bör omfattas av ifrågavarande regionalpolitiska åtgärder. I motion3035 yrkar m.fl. (s) att kommun bör ingå i begreppetUddevallaregionen. Utskottet vill framhålla att stor restriktivitet böriakttas när det gäller att peka ut kommuner där regionalpolitiskt stöd skallkunna utgå. Detta bör gälla inte bara utan - som framgår avutskottets ställningstagande i fråga om stödområdesavgränsningen tidigare ibetänkandet - hela landet. Därför måste utgångspunkten enligt utskottets meningvara att sätta in de regionalpolitiska åtgärderna där de negativa effekterna avnedläggningen av Uddevallavarvet är som störst. Mot denna bakgrund anserutskottet att den av regeringen gjorda avgränsningen är väl avvägd. Vidare börde åtgärder som sätts in i pä sikt gynna också angränsandekommuner, som via länsanslagei har tillgång till medelför att stödja länets olika delar. När det gäller bidragsnivån som tas upp imotion 3043 konstaterar utskottet - bl. a. genom ställningstaganden somutskottet gjort i det föregående - att lokaliseringsbidrag fr. o. m. den 1juli 1985, oavsett om eller någon central myndighet fattarbeslutet, kommer att inom ifrågavarande region kunna utgå med högst . Motion3043 i aktuell del får därmed anses vara tillgodosedd och behöver inte medföranågon ytterligare åtgärd i denna del. Med hänvisning till vadutskottet anfört bör motionerna 2961, 3032, 3035 och 3043 i förekommande fall iaktuella delar avslås. Anslagen för lokaliseringsbidrag m.m. och lokaliseringslåhbehandlas av m.fl. (m) i motion 3038 som yrkar avslag påregeringens förslag med hänvisning till vad motionärerna tidigare anfört om attinföra AU 1984/85:13 124 ett system med riskgarantllån. Motionärerna föreslär att25 milj. kr. anvisas härför och att dessa medel utnyttjas Ixir projekt imindre och medelstora företag. Utskottet har i det föregående avstyrkt införande avriskgarantilän varför utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotion 3038 i aktuell del. Därefter behandlar utskottet ett yrkande i samma motionsom rör sär-skilda utvecklingsinsatser i . I motionenframhålls betydelsen av teknisk utveckling och forskning. Motionärerna varnardock för en överdriven tilltro till alt via subventioner stimulera tekniskutveckling. Det av regeringen föreslagna särskilda anslaget förutvecklingsinsatser i bör därför avslås. I stället bör enligtmotionärerna kontakterna mellan högskolan och forskningen samt näringslivet iBohuslän förbättras. Därför bör i och länerhålla extra medel om 6 milj. kr. för att utnyttjas enligt reglerna för det s.k. länsanslaget och användas för att främja näringslivets utveckling i Uddevallaregionen.En expansion inom servicesektorn bör därvid beaktas. Utskoitet anser i likhet med industriministern att detutöver de traditionella regionalpolitiska stöden kan komma att behövasspeciella utvecklingsinsatser i som bl. a. innefattar visstprojektarbete och främjande av teknikutveckling. Det av regeringen föreslagnabeloppet - 35 milj. kr. - anser utskottel väl avvägt, och det bör ankomma påregeringen att besluta om den närmare användningen av medlen. Mot bakgrundhärav bör motion 3038 i aktuell del avslås. I motion 3043 av m.fl. (c) understrykermotionärerna att på samma sätt som i måste särskilda insatseri orter och regioner utanför det ordinarie stödområdet sättas in där nödvändigastrukturförändringar inom näringslivet riskerar att leda till ökad arbetslöshet. Utskottel anser att det får avgöras från fall till fall omoch vilka insatser som kan behövas i en region i samband med strukturförändringari näringslivet. Detta innebär enligt utskottets mening att några generellauttalanden som framförs i motionen inte bör göras. Mot bakgrund härav börmotion 3043 i aktuell del avslås. Utskottet övergår därefter att behandla en motion somallmänt berör olika regionalpolitiska åtgärder i . () föreslår i motion 2961 särskildastödåtgärder för med anledning av nedläggningen av Udde vallavarvet. Motionären anser först att de begränsningar som gjorts till särskildaåtgärder i , och kommuner är alltför snäva. Det ärenligt motionären angelägel att utvecklingen i följs specielltmed anledning av atl verkstadsföretaget till stora delar skallläggas ned. Genom nedläggningen av Uddevallavarvet kommer många att pendlavarför motionären anser att vägarna i området Udde- AU 1984/85:13 125 Vidare bör en tidigareläggning av polishuset i . Regeringenhar presenterat ett åtgärdsprogram för som bl. a. innefattarväginvesteringar och inplacering av vissa kommuner i stödområde. Utskottet hari det föregående tillstyrkt regeringens förslag härom och anser att dessaåtgärder tillsammans med andra åtgärder inom det arbetsmarknadspolitiskaområdet ger goda förutsättningar för att skapa nya arbetstillfällen inomregionen och bygga ett näringsliv med mindre ensidighet och konjunkturberoende.Detta hindrar emellertid inte att man även i fortsättningen noga måste följautvecklingen i regionen och komplettera ifrågavarande åtgärder om utvecklingenskulle kräva det. Detta kan naturligen ske inom ramen förlänsplaneringsarbetet. Mot bakgrund härav bör motion 2961 i aktuell del avslås. Närdet gäller utvecklingen i , , , och utanför har inga motioner väckts. Hallandslän hade en ökning av antalet sysselsatta, och länsstyrelsensprognos fram pekar på en fortsatt ökning. Ävenbefolkningsutvecklingen har varit gynnsam för länet, och länsstyrelsenförutser en positiv befolkningsutveckling men takten i ökningenbörjar .sjunka i förhällande till den utveckling som har varit under1980-talets första år. Älvsborgslän hade en mycket snabbbefolkningsökning. har folkmängden varit ganska konstant.Befolkningstillväxten har fördelat sig mycket olika mellan olika delar avlänet. Av länsdelarna har haft den klart mest gynnsammautvecklingen, och fram förutser en fortsattbefolkningsökning. Länet väntas också få en positiv sysselsättningsökning under1980-talet. Skaraborgslän hade en kraftig befolkningstillväxt . Denna utveckling skerinte i samma takt som tidigare, och prognos från till år 1990innebär en mycket marginell folkökning. Vidare förutser en visssysselsättningsändring främst inom privata tjänster . Göteborgsoch län noterade en liten befolkningsökningundet . väntar emellertid en negativbefolkningsutveckling. Sysselsättningen väntas öka fram inomfrämst tillverkningsindustri och privata tjänster. Även inom offentligförvaltning väntas en viss uppgång i sysselsättningen. Utskottetvill för egen del framhålla alt det förhållandet att det saknas motionerrörande dessa län exkl. inom intebetyder att det inle skulle finnas regionalpolitiska problem. Sådana finnsvilket framgår av utskottets behandling av stödområdesindelningen ochlänsanslagets fördelning på länen. Utskottet vill i sammanhang- AU1984/85:13 126 et också hänvisa till vad som i det föregående sagts omprioriteringsordningen när det gäller lokaliseringen av statlig verksamhet. Under denna rubrik behandlarutskottet , , , och . Befolkningen i ökade under åren1970-1983 till 392300 personer. Befolkningstillväxten väntas fortsätta underresten av 1980-talel. Situationen på länets arbetsmarknad försämrades underåren 1981-1983 men förbättrades under är 1984. Andelen sysselsatta i åldern16-64 är i länet låg på samma nivå som för riket i sin helhet, dvs. ca 75%.Länsstyrelsens prognos visar på en minskning av andelen sysselsatta i länetfram till är 1990. Beroende på en positiv bedömning av tillverkningsindustrinsutveckling förväntas emellertid , , , ochNortköpings kommuner få en relativt gynnsam sysselsättningsutveckling. har goda möjligheter att ta emotomflyttade statliga verksamheter enligt motion 1114 av m.fl.(s). I motion 2095 kräver (vpk) ett åtgärdsprogran förutveckling och ökad sysselsättning i . I motionen anförs attstatsmakterna länge betraktade som en expansiv region. Man bortsågfrån de allvarliga verkningarna av industrinedläggningar såsom textilindustrinoch i , Verkstad och flera betydandeföretag i . försvann 6750 arbetstillfällen iindustrin, och beräknas ytterligare 5800 industrijobbförsvinna. m.fl. (c) framhåller i motion 2959 attValdemarsviks, och kommuner bör inplaceras i stödområde C. hade én mycket positivbefolkningsutveckling . Denna utveckling dämpades emellertidpåtagligt . första år minskadefolkmängden i länet. Folkmängden i Jönköping-Vaggeryds-delen och den östralänsdelen minskade, medan den sydvästra länsdelen uppvisade en viss ökningunder är 1983. Den negativa befokningsutvecklingen i länet totalt förväntasfortsätta under den återstående delen av . Andelen sysselsatta iåldern i länet låg på vilket var högreän riksgenomsnittet. En ökning av förvärvsfrekvensen förväntas fram till år1990. I motion 2912 anför () och () atl bör erhålla ytterligare medel för regionala insatser.Detta skulle ge förutsättningar för nya satsningar i östra länsdelen och dåinte minst kommun som enligt, motionärerna haft det besväriigt medsysselsättningen under en följd av år. Obalansen i näringslivet och sysselsättningeni länet framhålls även i motion 2927 av m.fl. AU1984/85:13 127 (s). Även i den motionen anförs att hänsyn tillsituationen i länets östra delar bör tas vid fördelningen av medel förregionala utvecklingsinsatser. 1 motion 2927 tas också upp frågan om ett samlatinvesteringsprogram inom den statliga sektorn (inkl. de affärsdrivande verken)för den östra delen av . I motionen anges vidare atl det ärviktigt att staten fortsätter att stimulera trähusexporten inom Swebexansvarsområde. En utökning av den tekniska utbildningen inom den östra delenav länet förordas också. Utbyggnaden föreslås ske genom en omfördelning inomlänet av beslutade medel. hade under 1970-lalet en positivbefokningsutveck-ling, vilken också fortsatte . Denpositiva utvecklingen förväntas fortsätta under den återstående delen av1980-talet. Andelen sysselsatta i förvärvsarbetande åldrar i länet lågnågot över riksgenomsnittet . Även sysselsättningsutvecklingen underresten av förväntas vara gynnsam. Strukturproblem, särskilt inom skogs- och glasindustrin,har inneburit svårigheter i vissa orter. I motion 2917 framhåller () och RuneGustavsson (c) behovet av regionalpoliliska insatser i . Avmotionen framgår att har länet totalt haft en positivbefolkningsutveckling, men noterades en befolkningsminskning.Länets olika delar har haft mycket olika utveckling. hadefem av länets åtta kommuner en negativ utveckling. Regionalpolitiska åtgärderär därför nödvändiga för näringslivets utveckling, för nya arbetstillfällen ochför att bevara befintliga. Motionärerna anser också att det är angeläget attTeknikcentrum i - ett centrum för informationsteknologi - kanvidareutvecklas och att staten fortsättningsvis tar sin andel av kostnaderna.1 motionen hemställs att och skall hänföras till gruppen"" och därmed bli föremål för särskilda regionalpolitiskainsatser. län hade en oförändrad folkmängd under 1970-talet.Under 1980-talets första år ökade befolkningen i åldern något. Avlänets tolv kommuner kunde endast tre, , och , visaen marginell tillväxt av hela befolkningen . Prognosen för länetvisar på en viss ökning av fram . ökade antalet arbetstillfällen i Kalmarlän med ca 9 500. låg andelen sysselsatta i åldern i länetnågot under riksgenomsnittet. bedömning avsysselsättningsutvecklingen tyder pä att totalt 3700arbetstillfällen kommer att försvinna från länets arbetsmarknad. Andelensysselsatta förväntas därmed sjunka något. 1 två motioner, 331 av () och GöstaAndersson (c) samt 902 av () och (), tas uppbehovet av AU1984/85:13 128 lokalisering av statlig verksamhet till län. 1motion 331 redovisas att län har knappt 32 statligt anställda per 1 000invånare. Motsvarande siffra för riket som helhet är drygt 60. län ärdärmed det län i hela riket som har den lägsta andelen statligt anställda. I motion 902 hänvisas till budgetpropositionen 1984/85bilaga 15 , i vilken redovisas att regeringen gavett tjugotal statliga myndigheter med huvudkontor i i uppdragatt tillsammans med statskontoret undersöka möjligheterna att ytterligare decentraliserasin verksamhet. I denna utlokalisering bör enligt motionärerna län iförsta hand komma i fråga. 1 motion 2962 framhåller () och GöstaAndersson (c) att befolkningen i län har varit under de senastehundra åren men att befolkningsminskningen nu är mycket påtaglig. Framför alltär det ungdomen som flyttar. För länets vidkommande har det regionalpolitiskalänsanslaget varit av utomordentlig vikt inte minst för att vidmakthålla ochutveckla en levande skärgård. Vidare sägs i motionen att stödet för regionala insatserför företagsutveckling bör gälla alla län. Denna form av insatser skulle varaett utmärkt regionalpolitiskt medel också i län. Godstransportstödet iskärgården bör enligt motionärerna permanentas och treårsregeln las bort. Länsstyrelseni län ger sådant stöd till tunga godstransporter mellan öar i skärgårdensom saknar landförbindelse. I motionen hemställs slutligen att riksdagenbeslutar atl som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen iövrigt anförs om ökade behov av regionalpolitiskt stöd till län. I motion 906 begär m.fl. (c) särskildaregionalpolitiska utvecklingsinsatser i inre och södra . 1motionen anges atl de grundläggande strukturproblemen och den kraftiga avfolkningenav landsbygden med över 37000 människor är enrealitet. Kommunerna inom det aktuella området hade även enbefolkningsminskning med I 354 personer. Motionärerna föreslår att 20 milj. kr.avsätts till särskilda regionalpolitiska insatser i inre och södraÖstergötland. Det ökade anslaget föreslås finansieras genom motsvarande sänkningav AMS anslag för sysselsättningsskapande åtgärder. har haft ennegativ befolkningsutveckling. Den reducerade industrisysselsättningen och denminskade statliga sysselsättningen har starkt bidragit till utvecklingen.Olofströms kommun har drabbats hårdast av befolkningsminskningen. En vissökning av befolkningen i åldern i länet förväntas emellertid under denåterstående delen av . näringsliv karaktäriseras av en hög andel sysselsattainom industrin och en liten andel inom tjänstesektorn. Under andra hälften av1970-talet hade länet en svag sysselsättningsutveckling, vilken också fort- AU 1984/85:13 129 började dock flera av deindustriföretag som tidigare minskat sin personal att nyanställa. Denförbättrade utvecklingen inom stora delar av länets industri fortsatte ävenunder . Den genomsnittliga arbetslösheten var emellertid hög i länet ochlåg närmare en procentenhet över riksgenomsnittet. var det län somefter hade den högsta andelen personer placerade iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Länsstyrelsensprognos visar på en positiv sysselsättningsutveckling fram . Trotsdetta bedöms länet ligga under riksgenomsnittet för andelen sysselsatta år1990. Några motioner tar uppförhållandena i . Imotion 1465 redogör m. fl. (s) för befolkningsutvecklingen iBlekinge län. I motionen sägs att länet är starkt beroende av utvecklingen inomett fåtal stora industrier och av statlig verksamhet. Konjunktursvängningar,strukturförändringar och starka krav på rationaliseringar har lett till höga arbetslöshetstal och befolkningsminskningar.Den negativa utvecklingen bröts och en viss återhämtning kundeskönjas . I motionen föreslås att en särskildsysselsäitningsdelegation för med företrädare för berörda departementoch myndigheter tillsätts i syfte att ge förslag till åtgärder som kan ledatill ökad sysselsättning inom länet. Imotion 2163 av () framgår att pälsdjursuppfödningen är tillstor del koncentrerad till i . I motionen föreslåsatt medel avsätts på anslaget Regionalpolitiskt stöd till regionalautvecklingsinsatser för utvecklingsinsatser inom pälsdjursnäringen i länet. Imotion 2956 av m.fl. (s) framhålls att problemen iBlekinge län bör beaktas vid fördelningen av medel för regionalautvecklingsinsatser. Motionärerna är positiva till de utfästelser som görs ipropositionen. Problemen i länet är emellertid av den omfattningen attytterligare insatser krävs. I motionen hemställs därför - att beslut angåendelokalisering av statlig verksamhet till sydöstra fullföljs, - att regionaltutvecklingskapital bör fä lämnas även i kommunerna , - att det regionalpolitiska stödsom utgår i stödområde C bör få tillämpas i kommun budgetåret1985/86 samt - att regionalpolitiskt stöd, somefter särskilt beslut kan utgå utanför stödområdena, bör ges en generöstillämpning i , , och kommuner. Dennegativa befolkningsutvecklingen och den svåra sysselsättningssituationen ilänet påtalas även i motion 2963 av (). Om utvecklingeni skall kunna fä en mer positiv inriktning krävs enligt motionärenen satsning av den karaktär som vidtagits för att 9 1984/85. AU 1984/85:13 130 förbättraden arbetsmarknadspolitiska situationen i . Specialinriktadeindustri- och regionalpolitiska insatser beskrivs som lika nödvändiga iBlekinge läns kommuner som t. ex. i , och kommuner.Riksdagen bör därför besluta om särskilda slödin-satser i i syfteatt skapa nya sysselsättningstillfällen i länet. Utskottetsom ingående följt utvecklingen i sydöstra , kan nukonstatera att samtliga fem län inom regionen till följd av konjunkturuppgångenfick en positiv utveckling inom industrin . Strukturproblem inombåde de areella näringarna och industrin kvarstår emellertid. Länen harutarbetat regionala industripolitiska program som bör kunna ligga till grundför att skapa en pä litet längre, sikt dynamisk industri. Utskottet har i detföregående tillstyrkt regeringens förslag om att östra och Blekingeskall tillhöra det regionalpolitiskt prioriterade område som skall kunna kommai åtnjutande av regeringens stöd lill teknikspridningsprojekt. Detta innebärett observerande av utvecklingsproblemen i den här delen av landet, dvs. desydligaste delarna av , de östra delarna av ,de nordvästra delarna av län och de nordöstra delarna av län.1 regeringens fördelning till länsstyrelserna av anslaget Regionalautvecklingsinsatser m.m. återspeglas detta också. För del har redanvissa projekt påbörjats. Regeringen har lämnat stöd till ett elektronikcentrumi och för planeringen av ett verkstadstekniskt centrum i . Motbakgrund av problemens omfattning i utgick utskottet i betänkandetAU 1983/84:23 från att hela länet skall behandlas generöst när frågor uppkommerom regionalpolitiskt stöd till välgrundade projekt. Konjunkturuppgången harvisserligen förbättrat situationen i länet och då främst i den västralänsdelen. På lång sikt kvarstår emellertid problemen. I vad särskilt gällerden östra delen av länet bör erinras om den offentliga sektorns dominerandeställning. Som en följd av att utbyggnaden av denna sektor avtagit har även denöstra länsdelen fått betydande sysselsättningsproblem. Utskoitet vidhållerdärför det uttalande som gjordes i betänkandet AU 1983/84:23. Utskottethar i det föregående tillstyrkt en höjning av det s. k. länsanslaget.Härigenom skapas ökade möjligheter för de enskilda länen att få medel förarbetet med regionala utvecklingsprojekt. Det bör vidare ankomma pålänsstyrelserna att initiera samverkan kring de frågor som skulle varauppgifter för delegationer av det slag som förs fram i motionerna 1465 och2095. 1motion 2927 föreslås bl. a. prioritering av export av trähus inom Swebexansvarsområde. Utskottet hänvisar i denna fråga till föregående riksmötesbeslut om den exportfrämjande verksamheten (prop.