bet · G801SkU11 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:11 . om avdrag för förskottsräntor m.m. (prop. 1984/85:23) I betänkandet behandlas bl. a.frågor om förlängriing av giliigheistideri för av tidigare beslutadlagstiftning gällande rätten till avdrag för förskottsränlor, skallefrihet förvissa stipendier och rätlen till avdrag för ökade levnadskostnader vid arbeteinom byggnads- och anläggningsbranschen. Utskottet tillstyrker bifall till förslagen ipropositionen. 1 fråga om skaltefriheten för stipendier och avdrag för ökadelevnadskostnader har lämnats reservationer av de borgerliga representanterna iutskottet. Regeringen ()föreslår i proposition 1984/85:23 all antar vid propositionen fogadeförslag till 1. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändringi lagen (1983:447) om viss skallefrihet för stipendier enligt 19 § KL(1928:370), 3. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 4. lag om ändringi lagen (1958:295) om sjömansskatt, 5. lag om ändringi folkbokföringsförordningen (1967:198). I propositionen föreslås att denbegränsning som gäller vid taxeringar i fråga om rätlen tillavdrag för ränta som erlagts i förskott görs permanent. Vidare föreslås enförlängning med av den särskilda lagstiftning om skaltefrihet för vissastipendier som gäller vid 1984 och taxeringar. Den tillfälligabestämmelsen om avdrag för ökade levnadskostnader i fråga om arbete inombyggnads- och anläggningsbranschen föreslås gälla även vid taxering.Viss reglering föreslås av den skattemässiga behandlingen av och skyldighetenatt lämna kontrolluppgift för bidrag till arbetslösa som startar egen rörelseoch till ungdomar som bedriver sådan rörelse. Slutligen tas upp vissaföljdändringar i anledning av ändrade regler för mönstring och registrering avsjömän. Propositionen innehåller förslag omändring i bl. 41 § kommunalskattelagen (KL). En ändring av samma lagrumföreslås också i den till utskottet hänvisade propositionen 1984/85:18 omstatlig fastighetsskall. Den förfall-ningsmässiga regleringeri av 41 § bör skei sambarid med behandlingen av denna proposition. Med de ändringar somföranleds härav har de nu aktuella lagförslagen följande lydelse: 1 1984/85. SkU1984/85:11 2 Lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs all punkt 12av anvisningarna till 32 § och punkt 3 av anvisningarna till 33 §kommunalskaftelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sjukpenning enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring,lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd och lagen (1977:267) om krigsskadeersällning till sjömän utgörskattepliktig intäkt av tjänst om sjukpenningen grundas på inkomst, som hänförsig till tjänst och för sig eller tillsammans med annan sjukpenninggrundandeinkomst uppgår till eller högre belopp för år. Till intäkt av tjänsthänföres under nämnda förutsättningar också ersättning enligt lagen (1956:293)om ersättning ål smittbärare samt annan lag eller författning, som utgåttannorledes än på grund av försäkring, som sagts, till någon vid sjukdomeller olycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring. Föräldrapenning och vårdbidrag enligt lagen om allmänförsäkring utgör skattepliktig intäkt av tjänst, dock ej sådan del avvårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader. Timstudiestöd, inkomslbidrag och vuxensiudiebidrag enligtstudiestöds-lagen (1973: 349), utbildningsbidrag för doktorander ochtimersättning vid grundläggande utbildning för vuxna räknas som skattepliktigintäkt av tjänst. Dagpenning från erkänd arbets- Dagpenning från erkänd arbets- löshetskassa,kontant arbetsmark- löshelskassa, kontant arbetsmark nadsstöd, statsbidrag motsvarande nadsslöd, statsbidrag motsvarande dagpenning från erkänd arbetslös- dagpenning från erkänd arbetslös- helskassa eller kontant arbetsmark- hetskassa eller kontant arbetsmark nadsstöd som lämnas till arbetslös nadsslöd som lämnas till arbetslös som startar egen rörelse saml er- som startar egen rörelse, ersätt- sälining enligt 14 och 15 §§ lagen ning enligt 14 och 15 §§ lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare räknas hos offentliga arbetsgivare samt söm skattepliktig intäkt av tjänst. stöd enligt 6§ förordningen (1983:1079)om statsbidrag till verksamheten med ungdomslag, m.m. räknas som skattepliktigintäkt av tjänst. ' Senaste lydelse 1984:527. SkU 1984/85:11 Dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvaret räknas som skattepliktig intäkt av tiänst. Delsamma gäller dagpenning och stimulansbidrag, vilka enligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser utgå till deltagare i arbetsmarknadsutbildning saml med dem i fråga om sådana bidrag likställda. till 33 § 3. Har skattskyldig i sin tjänst verkställt resor utom den vanliga verk-samhelsorten, äger han rätt all åtnjuta avdrag icke blott för kostnaden för själva resan ulan jämväl för den ökning i levnadskostnaden, som den skatiskyldige kan hava fått vidkännas på den grund, all han vistats utom sin vanliga verksamhetsort, såsom för hotellrum, ökad kostnad för föda osv. Därest i tjänst, som avses i punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 32 §, anvisats särskild ersiättning för kostnaderna, får avdrag dock icke äga rum. Hava jämlikt 25 § första stycket 3) taxeringslagen traktamenlsersäll-ningar och andra ersättningar icke upptagits såsom intäkt, må ej heller de emot ersättningarna svarande kostnaderna avdragas. I första stycket avsedd ökning i I första stycket avsedd ökning i levnadskostnaden skall, där den levnadskostnaden skall, där den skatiskyldigeicke visar större ökning, anses hava uppgått till ell belopp motsvarande denersättning som av arbetsgivaren utgivits för kostnadens läckande (traktamente),dock högst till belopp som i enlighet med vad nedan i detta stycke sägsmotsvarar största normala ökning i levnadskostnaden. Riksskatteverketfastställer för varje kalenderår ett belopp (normalbelopp) motsvarandestörsta normala ökning i levnadskostnaden för; . Har resan varitförenad med övernattning skall den anses hava varat det anlal dygn som motsvararantalet övernattningar. Har resan ägt rum ulan samband med övernattning skall såsomstörsta normala ökning i levnadskostnaden räknas: fyra tiondels normalbelopp,när förrättningen varat , samt två tiondelsnormalbelopp, när förtättningen eljest varat mer än fyra timmar i följd.Omfattar vistelse på en och skatiskyldigeicke visar större ökning, anses hava uppgått till ell belopp motsvarande denersättning som av arbetsgivaren utgivits för kostnadens läckande (traktamente),dock högst till belopp som i enlighet med vad nedan i detta stycke sägsmotsvarar största normala ökning i levnadskostnaden. Riksskatteverketfastställer för varje kalenderår ett belopp (normalbelopp) motsvarandestörsta normala ökning i levnadskostnaden för ell dygn. Har resan varitförenad med övernattning skall den anses hava varat det antal dygn som motsvararantalet övernattningar. Har resan ägt rum utan samband med övernattning skallsåsom största normala ökning i levnadskostnaden räknas: fyra tiondelsnormalbelopp, när förrättningen varat , saml två tiondelsnormalbelopp, nät- förrättningen eljest varat mer än fyra timniar i följd.Omfattar vistelse på eri och Senaste lydelse 1983:1051. SkU 1984/85:11 samma ort längre lid än 15dygn i följd, skall från och med del sextonde dygnet såsom största normalaökning i levnadskostnaden räknas sex tiondelar av normalbeloppet. Vid 1984 och1985 års taxeringar skall för skatlskyldig som vid arbete inom byggnads- ochanläggningsbranschen fortlöpande haft sin arbetsplats förlagd till en och sammaort utanför den vanliga verk-samhelsorten under längre lid än för tid däreftersåsom största normala ökning i levnadskostnaden anses ett belopp motsvarandeden del av normalbeloppel som avser kost vid förrättning som pågått längre tidän ökat med faktisk kostnad för logi på arbetsorten. Vill skatlskyldigvisa alt kostnadsökningen i en och samma tjänst varit större än avdrag somberäknats i enlighet med vad nu sagts, skall utredningen avse hans samtligaförrättningar i nämnda tjänst under beskattningsåret; dock att i fråga omavdrag för ökning i levnadskostnaden från och med del sextonde dygnet i följdpå en och samma ort eller under förrättning å utrikes ortlevnadskostnadsökningen må beräknas för varje förrättning för sig. samma ort än 15dygn i följd, skall från och med del sextonde dygnet såsom största normalaökning i levnadskostnaden räknas sex tiondelar av normalbeloppet. Vid19S4-1986 års taxeringar skall för skallskyldig som vid arbete inom byggnads-och anläggningsbranschen fortlöpande haft sin arbetsplats förlagd till en och.samma ort utanför den vanliga verksamhetsorlen under längre lid än förlid därefter såsom största normala ökning i levnadskostnaden anses ett beloppmotsvarande den del av normalbeloppel som avser kost vid förrättning som pågåttlängre lid än ökat med faktisk kostnad för logi på arbetsorten. Villskatlskyldig visa att kostnadsökningen i en och samma tjänst varit större änavdrag som beräknats i enlighet med vad nu sagts, skall utredningen avse hanssamtliga förrättningar i nämnda tjänst under beskattningsåret; dock att ifråga om avdrag för ökning i levnadskostnaden från och med del sextonde dygneti följd på en och samma ort eller under förrättning å utrikes ortlevnadskoslnadsökningen må beräknas för varje förrättning för sig. Avdrag för ökade levnadskostnader är däremot ickemedgivet enbart på den grund, att den skatiskyldige har sill arbete på annanort än den, där han har sin bostad. Har den skatiskyldige bosatt sig på annanort än den, där han har tjänst eller anställning, eller antagit arbete, somskall ulföras på annan ort än den, där han är bosalt, är avdrag i regel ickemedgivet. Avdrag medgives dock för del fall, alt anställningen avser endast enkortare tid eller skall bedrivas å flera olika platser eller del av annananledning icke skäligen kan ifrågasättas, alt den skallskyldige skall avflyttatill den ort, där arbetet skall ulföras. Oavsettvad i nästföregående stycke sägs äger skatlskyldig, som på grund av sitt arbetebosatt sig på annan ort än den där hans familj är bosatt, därest det medavseende på makes förvärvsverksamhet, svårighet alt anskaffa familjebostadeller annan därmed jämföriig omständighet icke skäligen kan ifrågasättas, attfamiljen skall avflytta till den skallskyldiges bostadsort, åtnjuta avdrag förden ökning i levnadskostnaden som föranledes av den skilda bosättningen. Ombåda makarna äro berättigade till SkU 1984/85:11 5 sådantavdrag, skall, där makarna ej överenskommit om annan fördelning, detsammanlagda avdraget tillkomma dem med hälften var. Vad här sagts skall, såvittavser makar, icke äga tillämpning i fall som i 52 § 2 mom. sägs. Denna lag träder i kraft.den ochtillämpas första gången vid taxering. SkU 1984/85:11 6 Lagom ändring i lagen (1983:447) om viss skattefrihet för stipendier enligt19 § kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att lagen (1983:447) om vissskattefrihet för stipendier enligt 19 § kommunalskattelagen (1928:370) skallha nedan angivna lydelse. 1 stället för bestämmelserna an- I ställetför bestämmelserna an gående stipendier i 19 § kommu- gående stipendier i 19 § kommu nalskattelagen (1928:370) skall vid nalskatlelagen (1928:370) skall vid 1984 och laxeringar gälla 1984-/laxeringar gälla föl- följande, jande. Stipendium som är avsett för mottagarens utbildningoch inte utgör ersättning för arbete som har ulförts eller skall utföras förutgivarens räkning räknas icke till skattepliktig inkomst. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs att 37 § 1mom. taxeringslagen (1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse. 37 §Nuvarande lydelse I mom} Till ledning vid inkomsttaxering och registrering avpreliminär A-skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall utananmaning avlämnas uppgifter (kontrolluppgifter) för det föregående kalenderåretenligt följande uppställning. Vem uppgiften skall avse Vad uppgiften skall avse Den som ulgett ersättning enligt 14 eller 15 § lagen(1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. Den som uppburit ersättningen. Utgivet belopp som uppgår till sammanlagt minst 100 kronorför . Föreslagen lydelse 1 mom. Till ledning vid inkomsttaxeringoch registrering av preliminär A-skatt, som har innehållits genom skatteavdrag,skall utan anmaning avlämnas uppgifter (kontrolluppgifter) för detföregående kalenderåret enligt följande uppställning. Vem uppgiften skall avse Vad uppgiften skall avse Den som uppburit ersättningen eller stödet. Den som uppburit statsbidrag motsvarande dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknads- Den som ulgett ersättning enligt 14 el ler 15 § lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbets- givareeller stöd enligt 6 § förordningen (1983:1079) om statsbidrag till verksamhetenmed ungdomslag, m.m. 3 h. . ' Lagenomtryckt 1971:399. Senastelydelse av lagens rubrik 1974:773. Senastelydelse 1984: 102. Utgivet belopp som uppgår till sammanlagt minst 100 kronorför . Utgivet belopp som uppgår tillsammanlagt . Förestagen lydelse stöd som lämnastill arbetslös som startar egen rörelse. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1985 och tillämpas såvitt avser 37 § 1 mom. punkt 3 h första gången ifråga om kontrolluppgift till ledning vid taxering och i övrigt förstagången i fråga om kontrolluppgift till ledning vid taxering. SkU1984/85:11 9 Lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt Härigenom föreskrivs att 7 § 2 mom. lagen (1958:295) omsjömansskatt' skall ha nedan angivna lydelse. 1 mom" 1 särskilda fall måsjö-mansskaltenämnden föreskriva, alt sjömansskatt skall eriäggas enligttabellerna F och FT jämväl vid anställning ombord på fartyg, som huvudsakligastanvändes i närfart. Nämnden må i särskilda fall medgiva, att denna lagtillämpas vid anställning ombord på lastfartyg, som huvudsakligast användes iinre fart, om fartyget har certifikal för stor kustfart och även nyttjasi sådan fart samt är försett med giltig sjömansrulla. Därvid skall sjömansskatterläggas enligt tabellerna N och NT. (Se vidareanvisningarna.) 2 mom. 1 särskilda fall/år sjömansskattenämndenbesluta, all sjömansskatt skall erläggas enligt tabellerna F och FT även vid anställningombord på fartyg, som huvudsakligast används i närfart. Nämnden/år i särskilda fall medge, alt denna lagtillämpas vid anställning ombord på lastfartyg, som huvudsakligast används iinre fart, om fartyget har certifikal för stor kustfart och lidvis även nyttjasi sådan fart. Därvid skall sjömansskatt erläggas enligt tabellerna N och NT. (Se vidare anvisningarna.) Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1970:933. Senastelydelse av lagens rubrik 1974: 777. Lag om ändring i folkbokföringsförordningen (1967:198) Härigenom föreskrivs att 27 § folkbokföringsförordningen(1967:198) skall ha nedan angivna lydelse. Den som icke är bosall på någon faslighet i den församlingdär han skall kyrkobokföras bokföres under rubrik på församlingen skrivna omannat ej följer av 19, 20, 23 eller 24 §. Den som saknar känt hemvist eller, ifråga om nomadiserande same, känt huvudviste bokföres under rubrik utan känthemvist. Den som är inskriven i sjömansregistret får dock ej bokföras underrubrik utan känt hemvist. Pastorsämbete får pröva om personsom saknar bestämt hemvist i församlingen i stället för all bokföras enligtförsta stycket kan behålla sin tidigare kyrkobokföring. Beslutas vidmantalsskrivning att han icke skall uppföras på viss fastighet imanlalslängden, bokföres han enligt första stycket. Den som icke är bosatt på någon fastighet i den församlingdär han skall kyrkobokföras bokförs under rubrik pä församlingen skrivna, omannat ej följer av 19, 20, 23 eller 24 §. Den som saknar känt hemvist eller, ifråga om nomadiserande same, känt huvud-viste bokförs under rubrik ulan känthemvist. Den som enUgt uppgift i sjömansregistret tjänstgjort till sjöss underdet innevarande eller närmast föregående kalenderåret får dock ej bokförasunder rubrik ulan känt hemvist. får pröva om en person som saknar bestämthemvist i församlingen i stället för alt bokföras enligt första stycket kan behållasin tidigare kyrkobokföring. Beslutas vid mantalsskrivning all han icke skalluppföras på viss fastighet i manlalslängden, bokförs han enligt förstastycket. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1969:312. SkU 1984/85:11 11 1984/85:87 av m. fl. (c) I motionenyrkas 1. att beslutar avslåpropositionen vad gäller förslaget om förlängning av rätten till skattefrihetför vissa stipendier, 2. att med avslag påpropositionen i denna del beslutar all undanlag från ivåårsregeln vid 1986 årstaxering skall gälla ulan begränsning till byggnads- och anläggningsbranschen. 1984/85:88 av m.fl. (m) Imotionen yrkas 1. all beslutar avskaffalagen (1983:447) om viss skattefrihet för stipendier enligt 19 §kommunalskattelagen (1928:370), 2. alt beslutar att desärskilda reglerna vad avser avdrag för ökade levnadskostnader för arbete inombyggnads- och anläggningsbranschen skall gälla utan begränsning till byggnads-och anläggningsbranschen. 1984/85:89 av () I motionenyrkas 1. att avslår förslagettill lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 41 §, 2. att avslår förslagetom ändring i lagen (1983:447) om viss skattefrihet för stipendier enligt 19 §kommunalskattelagen (1928:370). Propositionen innehåller förslag om förlängning avgiltighetstiden för lagstiftning som tidigare anlagils av . Vidareföreslås viss reglering av den skattemässiga behandlingen av och skyldighetenatt lämna kontrolluppgift för bidrag till arbetslösa som startar egen rörelseoch till ungdomar som bedriver sådan rörelse. Propositionen innehåller ocksåförslag om vissa följdändringar i anslutning till av tidigarebeslutade ändringar av reglerna för mönstring och registrering av sjömän. Genom riksdagsbeslut begränsadesrätlen att vid taxeringar göra avdrag för räntor som erlagts iförskott. Begränsningen avser sådana skallskyldiga för vilka avdragsrältenbestäms enligt kontantprincipen och innebär all avdrag inte medges omedelbartför ränteutbetalningar som belöper på tid efter det aktuella taxeringsåret. Försådana räntor medges i stället avdrag med lika stora belopp underåterstoden av den tid som förskottsbetalningen avser. Ipropositionen föreslås alt den ifrågavarande begränsningen görs permanent. SkU1984/85:11 12 I motion 89 yrkar () avslag på propositionen i denna del. Han framhåller alt syftet med dentidsbundna begränsningen av avdragsrälten var alt förhindra alt 1982 årsinkomstskattereform och den i samband därmed beslutade begränsningen avunderskoltsavdragens skattemässiga värde urholkades. När skattereformen nu ärgenomförd och några fortsatta marginalskatleändringar inte aviserade saknasenligt motionärens mening anledning alt göra avdragsbegränsningen beslående. Som finansministern framhåller i propositionen kansystemet med förskottsräntor utnyttjas i skalteundandragande syfte, och sådanaräntor medför också otvivelaktigt kontrollproblem vid taxeringen. Dessa skältalar enligt utskottets mening för all man i fråga om förskottsränlor bör göraavsteg från de principer som i allmänhet gäller i fråga om skallskyldiga medkonlanlmässig redovisning. Utskottet tillstyrker således att rätten till avdragför förskottsräntor begränsas även i fortsättningen i enlighet med förslaget ipropositionen och avstyrker följaktligen bifall till motion 89. Stipendier som utgår tillstuderande vid undervisningsanstalter eller som eljest är avsedda förmottagarens utbildning utgör inte skattepliktig intäkt. 1 det fall attstipendiet ulgelts av arbetsgivare eller någon honom närstående till anställdhar i praxis stipendiet ansetts utgöra ersättning för arbete och såledesbeskattats. beskattades också stipendier för dellagande ikurser av facklig natur, om mottagaren av stipendiet innehade någon form avförtroendeuppdrag inom den fackliga organisationen. 1 proposition tillriksdagen föreslogs att sådana stipendier skulle vara skattefria.Riksdagen biföll förslaget med den ändringen all skattefriheten skulle gällaendast vid 1984 och laxeringar. I den nu aktuella propositionen föreslås alllagstiftningen skall gälla . Motionerna 88 av m. fl. (m), 87 av StigJosefson m. fl. (c) och 89 av () innehåller alla yrkandenom avslag på propositionen i denna del. I motionerna 88 och 89 framhålls bl. a.all lagstiftningens huvudsakliga syfte varit alt stärka fackföreningarna ekonomiskt,medan motionärerna bakom motion 87 bl. a. pekar på den mycket allvarliga kritikav principiell, materiell och formell natur som riktade motlagstiftningen i samband med dess tillkomst. Skälet till att lagstiftningen om skattefrihet förstipendier av ansågs böra i ell inledningsskede tidsbegränsas var ihuvudsak att deu kuude komma alt ge upphov till ett avsevärt antal rältstvisleroch utnyttjas inte bara av ideella organisationer ulan också i andra fall sominte varit avsedda av lagstiftaren. Enligt vadulskotlel inhämtat är de erfarenheter man vunnit av den SkU1984/85:11 13 nya lagstiftningen myckel begränsade och de ger inte någotstöd för uppfattningen all bestämmelserna missbrukals. Som finansministern framhållersaknas ännu underlag för en bedömning av utfallet av den av beslutadeskattefriheten. Utskottet anser sig därför böra biträda propositionen ochavstyrka motionerna i denna del. Avdrag för ökade levnadskostnadermed belopp motsvarande uppburet traktamente medges normalt inte under längretid än vid arbete på en och samma plats utanför den vanligaverksamhelsorten (den s. k. ivåårsregeln). Genom riksdagsbeslut bestämdes attskallskyldiga, som vid arbete inom byggnads- och anläggningsbranschenfortlöpande haft sin arbetsplats förlagd till en och samma ort utanför denvanliga verksamhets-orten , också därefter skulle varaberättigade till avdrag för ökade levnadskostnader enligt likartade principer.Mot bakgrund av att traktamenlsbeskaltningssakkunnigas (numeraförmånsbeskattnings-kommitlén) betänkande (SOU 1983:3) Skatteregler omtraktamenten m. m. ännu inte slutbehandlats bestämdes all reglerna endastskulle tillämpas vid 1984 och taxeringar. I propositionen föreslås med hänvisning till all dettaberedningsarbete ännu inte hunnit slutföras - all lagstiftningen förlängs altgälla även vid taxering. I motion 88 av m. fl. (m) och 87 av StigJosefson m. fl. (c) fullföljer motionärerna ett framställtyrkande att den av beslutade utvidgningen av ivåårsregeln skall gällaulan begränsning till byggnads- och anläggningsbranschen. Som utskottet framhöll vid sin behandling av denna frågaförra året saknas anledning all utvidga tillämpningen av den nya lagstiftningentill andra än dem som arbetar med rena anläggningsarbeten, eftersom en sådanutvidgning otvivelaktigt skulle kunna ge upphov till missbruk. Med hänsynhärtill och i avvaktan på resultatet av traktamenlsbeskattningssakkunnigasarbete anser utskottet sig böra avstyrka bifall till motionerna 87 och 88 idenna del. Mot de delar av propositionen somutskottet inte tagit upp till särskild behandling har utskottet inte funnitanledning till erinran. Utskottet tillstyrker också förslagen tillförfattningstext. Som utskottet framhåller i inledningen till belänkandetkommer den författningsmässiga regleringen av 41 § KL alt ske i anslutning tillbehandlingen av proposition 1984/85:18 om statlig fastighetsskatt. SkU1984/85:11 14 attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:23 och med avslag på motion1984/85:89 yrkande 1 beslutar att begränsningen av rätten till avdrag förförskottsränlor görs bestående, attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionerna 1984/85:87yrkande 1, 1984/85:88 yrkande 1 och 1984/85:89 yrkande 2 beslutar alllagstiftningen om skattefrihet för vissa stipendier skall gälla även vid 1986och taxeringar, 3. beträffandeavdrag för ökade levnadskostnader