bet · G801JuU39 · 1984-12-31 00:00:00 — Det må vidare betonas all kritik inte brukar riktasmot den omständigheten att vissa domare avgör exempelvis fastigheismålmedan andra inte har möjlighet till del. 1 sammanhanget bör påpekas att det härär fråga om ett mycket litet antal mål. Som framgår av vad departementschefenuttalar skulle nämligen de flesta av de mål lagstiftningen lar sikte på redanmed de ordinarie forumreglerna - och alltså utan någon särskild regel omkoncentration - komma att handläggas vid de särskilt utsedda tingsrätterna. Utskottet vill sammanfattningsvis uttala att utskottetställer sig bakom förslaget lill koncentration av kvalificerade eko-mål tillvissa tingsrätter och avstyrker motionerna i motsvarande delar. Av ställningstagandet i del föregående följer enligtuiskollels mening all några sådana uttalanden av om experlmedverkansom begärs motionsvägen inte påkallas. JuU1984/85:39 14 Vad beträffar molionsinvändningenom alt den tilltalade enligt förslaget inte getts något formellt inflytande påvalet av domstol vill utskottet hänvisa lill departementschefens uttalanden ifrågan (s. 61), Såsom han framhåller torde i praktiken befogade önskemål frånden tilltalades sida bli tillgodosedda antingen genom alt åklagaren beaktardem innan målet stäms in till domstol eller genom att åklagaren efteranhängiggörandel har möjlighet att begära överflyttning av målet. Utskottetutgår från alt riksåklagaren i sill arbete uppmärksammar vad nu sagts samt pålämpligt sätt sörjer för önskvärd enhetlighet i den praktiska tillämpningen.Utskottet vill tillägga att utskottet delar departementschefens uppfattningall, om del skulle visa sig vara påkallat, frågan senare bör las upp tillförnyat övervägande. Del föreslås i propositionen attallmän domstol i skallebrolimål skall samråda rörande handläggningen av måletmed den allmänna förvaltningsdomstol eller den förvaltningsmyndighet där enfråga om skall eller avgifi som har samband med brottmålet handläggs. Undanlagfrån denna skyldig-hel föreslås gälla om samråd är obehövligt. Kritik mot förslaget förs fram i motion 3127. Del pekas påall många remissinstanser varit negativa lill samrådsskyldighel bl. a. därföralt en sådan skulle vara onödig eller därför all del skulle finnas risk för allgenom samrådet processmaierial förs in i målet över huvudet på parterna. infördes en regel i 15 § skattebrottsiagen(1971:69) som innebär all vilandeförklaring av ett skallebrolimål i avvaktan påutgången av skalteprocessen får äga rum endast om det är av avgörande betydelseför prövningen av brottmålet att frågan om skattskyldighet i skalteprocessenavgörs först. infördes i 16 och 17 §§ skattebrottsiagen bestämmelserom bl. a. förlursbehandling av skallefrågor när dessa är av väsentlig betydelseför förundersökning eller åtal angående skattebrott. De nya reglerna har hafteffekt när det gäller att nedbringa de ofta långa handläggningstiderna ifrämst de berörda skallemålen men även i skaltebroltmålen. I propositionen redogörs för de överväganden som gjortsoch som fortfarande pågår i fråga om integration av domstolsförfarandena isådana skattemål och skallebrolimål som har samband med varandra. När del gäller mer begränsade förslag om samordning mellanskalteprocessen och skaltebroilsprocessen som läggs fram vill utskottetunderstryka all samrådet främst skall syfta lill att skapa underlag för denallmänna domstolens ställningstagande till frågan om vilandeförklaring. Härjämtefår skattedomaren genom den kontakt som samrådet innebär på en konkret sätt uppögonen för att den allmänna domstolen kan ha behov av ett snabbt avgörande avmålet i skattefrågan. Såsom också framhålls av departementschefen skall samrådeti princip endast avse upplysningar om befintligt processmaierial och omplanerna för JuU1984/85:39 15 Utskottet vill särskilt framhålla altgenom samrådsförfarandet självfallet inte i målen får införas något nyttprocessmaierial över huvudet på parterna. Givetvis bör parterna få redovisningför yad som kommit fram vid sådant samrådsförfarande. Utskottel, som inte har något all erinra motdepartementschefens uttalanden om hur samrådet praktiskt kan komma att gestaltas,godtar förslaget om ändring i skattebrottsiagen. Bifall till motionsyrkandetavstyrks därför. Utöver vad som sagts i detföregående har utskottet inte något att anföra med anledning av propositioneneller motionerna. 1. beträffande avslag pålagförslaget om koncentration av eko-mål till vissa tingsrätter, m. m. attriksdagen med bifall lill proposition 1984/85:178 i denna del och med avslag påmotion 1984/85:3126 i motsvarande del, motion 1984/85:3127 i motsvarande deloch moiion 1984/85:3128 i motsvarande del (yrkandena 1 och 3) godkänner vadutskottet anfört i detta avseende, 2. beträffandetillkännagivande om experlmedverkan attriksdagen avslår moiion 1984/85:3126 i denna del och motion 1984/85:3128 idenna del (yrkande 2), 3. alt antar det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i , 4. att antar det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1976:600) omoffentlig anställning, 5. alt antar det genompropositionen framlagda förslaget till lag om behörighet för justitiekanslematt överklaga vissa beslut enligt , 6. beträffande samråd i skatlebrottmål attriksdagen med avslag på motion 1984/85:3127 i denna del antar det genompropositionen framlagda förslaget lill lag om ändring i skattebrottsiagen(1971:69), JuU1984/85:39 16 Närvarande: (), (), ArneNygren (s), i (s), (), Ulla-BrittÅbark (s). (), (), (), HansGöran (), (), i Röslånga (fp), BirtheSörestedt (s), () och (). (), (), (), (), i (fp), IngerWickzén (m) och () anser dels all den del av utskottetsyttrande som börjar på s, 11 med "Inledningsvis vill" och slutar pås, 14 med "förnyat övervägande" bort ha följande lydelse: Utskottet vill inledningsvis betona alt vår rättsordningbygger på grundinställningen all alla tingsrätter har lika kompelens allhandlägga och pröva mål. Denna uppfattning om tingsrätternas inbördeslikvärdighet är allmänt omfattad. Del är sålunda en för vårt rättssystemfrämmande tanke all vissa domstolar skulle vara av högre kvalitet än andra. Del förslag om koncentration av eko-målen lill vissatingsrätter som föreligger innebär en nyskapelse i svensk broltmålsprocess.Som sagts har det inte rått någon principiell skillnad mellanvåra tingsrätter; alla typer av brottmål handläggs vid varje tingsrätt, ochfördelningen av målen mellan domstolarna sker helt utan beaktande av målenskaraktär. Regeringsförslagets innebörd är all endast ca 13 av landets 97tingsrätter fortsättningsvis skall avgöra mål om kvalificerad ekonomiskbrottslighet, I drygt 80 tingsrätter kommer således inga eko-mål av störreomfaltning all handläggas. Mycket stark kritik har riktats mot förslaget omkoncentration av eko-målen lill vissa tingsrätter. En överväldigande majoritetav remissinstanserna har avstyrkt en sådan ordning. Lagrådet har förklarat siginte kunna tillstyrka förslaget. Utskottetgör följande bedömning av förslaget i denna del. Del är, som sagts, en viktig principiell förändringav underrätternas kompetens all pröva vissa brottmål som föreslås ipropositionen. Även om del är ett relativt litet antal mål som skulle komma altberöras av reformen och sålunda avlägsnas från de fiesia tingsrätternasmålområde slår del enligt utskottets uppfattning klart att verkningarna blirallvarliga och långtgående. Såsom lagrådet anfört kan den föreslagna ordningenlätt leda till uppfattningen att somliga tingsrätter är av högre kvalitet änandra. En sådan föreställning hos allmänheten och inom rättsväsendet självtskulle enligt utskottets mening kunna få skadliga konsekvenser; två sorterstingsrätter skulle komma att finnas, dels en mer kvalificerad som dömer i devidlyftiga eko-målen, dels JuU1984/85:39 17 en mindre kvalificerad som inte anförtros sådana mål. Ensådan föreställning om tingsrätter av olika kvalitet skulle framstå som än merberättigad eftersom de utvalda domstolarna förutses besitta sådan kompetens attde -men ej de övriga - kan döma i komplicerade mål också ulan medverkan avexperter. Expertmedverkan föreslås nämligen inte bli obligatorisk i allaeko-mål ulan beroende av domstolens egen bedömning. Enligt utskottets bestämdauppfattning kan det inte godtas att underrätisorganisationen, som är ryggradeni vårt rättsväsende, utsätts för en så negativ förändring i grundläggandeavseende som skulle bli följden av förslaget, 1 sammanhanget vill utskottet ytterligare framhålla vissakonsekvenser av förslaget. Del är oundvikligt alt varje domares skicklighet itjänsten påverkas av de arbetsuppgifter som han eller hon har. Otvivelaktigt ärdet en fördel med varierade arbetsuppgifter och erfarenheter från olikarättsområden. Domaren förvärvar därigenom överblick och kunskap, något somutgör en god grund för en konsekvent och kvalificerad rättstillämpning.Utskottet ser del som en myckel olycklig utveckling om de kvalificeradeeko-målen styrs till ett fåtal domstolar och därmed också till ett litet antalav landels domare. synes del inte kunna undvikas all kvaliteten hos denstörre delen av den svenska domarkåren blir påverkad negativt härigenom. Utskottet vill också framhålla all förslaget med allsäkerhet kommer alt leda lill ökade kostnader för domstolsväsendet. De insatsersom kommer all vara nödvändiga vid de specialiserade domstolarna förhandläggningen av eko-målen kommer inte alt kunna motsvaras av någrapersonalindragningar vid övriga tingsrätter enligt utskottets bedömning, ochslutresultatet kan därför förväntas bli en ökad anslagsbelastning. Sammanfattningsvis anser utskottet alt så starka skältalar mot förslaget alt koncentrera handläggningen av kvalificerade eko-mållill vissa tingsrätter all propositionen bör avslås i denna del. Vad gäller frågan om medverkan av experter ibroltmålsprocess, bl. a. i de kvalificerade eko-målen, anser utskottel attmånga skäl talar för att en sådan medverkan skulle kunna vara av godo. Även påandra områden, t. ex. i mål om databrotl och miljöbrotl, kan en medverkan av experterlänkas vara värdefull. Expertmedverkan bör emellertid enligt utskottets meningi princip inte förbehållas vissa specialiserade domstolar, såsom i förslaget,ulan mer generellt kunna komma lill användning när det finns behov därav. Del finns i och för sig skäl som talar för att enmöjlighet för domstolarna till expertmedverkan i lämplig utsträckning böröppnas . bör del dock beaktas all denna fråga behandlas avrältegångsutredningen, som kommer all redovisa sinaöverväganden. Därigenom kommer ett fylligare underlag för ställningstagande ifrågan att föreligga. Enligt utskottets mening talar övervägande skäl för allriksdagen inte bör ta ställning till hur och när experlmedverkan irättegång bör införas, 1 stället bör det ankomma på regeringen alt, så snarträttegångs- JuU1984/85:39 18 utredningens förslag i ämnet har beretts, för riksdagenlägga fram lagförslag om expertmedverkan i de allmänna domstolarna. nu har anfört bör som sin mening ge regeringen lill känna, dels att utskottets hemställanunder momenten 1 bort ha följande lydelse: 1, beträffande avslag pålagförslaget om koncentration av eko-mål lill vissa tingsrätter, mm. attriksdagen med avslag på proposition 1984/85:178 i denna del och med bifall tillmoiion 1984/85:3126 i motsvarande del, moiion 1984/85:3127 i motsvarande deloch mofion 1984/85:3128 i motsvarande del (yrkandena 1 och 3) godkänner vadutskottet anfört i delta avseende, 2, beträffandetillkännagivande om experlmedverkan altriksdagen med anledning av moiion 1984/85:3126 i denna del och motion1984/85:3128 i denna del (yrkande 2) som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört i detta avseende, 3, att avslår del genompropositionen framlagda förslaget lill lag om ändring i , 4, att avslår det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1976:600) omoffentlig anställning.