bet · G801BoU6 · 1984-12-31 00:00:00 — instämmer i den kritik mot den föreslagnaändringen i lagen om energiplanering som kommer till uttryck imotionerna 32 (fp) och 35 (m) och som vunnit anslutning i en avvikande mening(m, fp) hos näringsutskottet. Ändringen medför en opåkallad utökning avkommunernas planeringsåtgärder och medför uppenbara risker för attmarknadsfunktionen rubbas. tillstyrker motion 35 (m) yrkande Ioch avstyrker propositionsförslaget i denna del dels utskottet under I bort hemställa I, beträffande utvidgad kommunalenergiplanering att med bifall till motion 1984/85:35 yrkande Iavslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1977:439) om kommunalenergiplanering. BoU1984/85:6 II Ändrad utformning av lagen om energiplaneringm. . (), BirgittaHambraeus (c) och (vpk) anser att lie/5-den del av utskottetsbetänkande på s. 5 som börjar "avstyrker" ochslutar "effektivare energianvändning m. 1 en avvikande mening (c) och (vpk) till näringsutskottetsyttrande anförs att statsmakterna slagit fast att utvecklingen skall inriktasmot ett energisystem baserat på varaktiga, helst förnybara och inhemska energikällormed minsta möjliga miljöpåverkan. De har också bl. a. genom beslut om olikastyrande insatser understrukit att stor vikt måste läggas videnergihushållning. Häri ligger bl. a. att elenergi i ett längre perspektiv intebör utnyttjas för ändamål som mera effektivt kan tillgodoses med andra energikällor.Planeringen på energiområdet måste över huvud taget ha effektiviseradenergianvändning och därvid också minskad miljöpåverkan som ett grundläggandesyfte. , som redan tillstyrkt den av regeringen föreslagnalagändringen, anser att beslutet bör åtföljas av ett uppdrag till regeringenatt utarbeta ett förslag till ändring av lagen om energiplanering,vilket förslag går ut på att den av beslutade målsättningen förenergipolitiken tas in i lagen, t. ex. i dess 1 §. Härigenom tillgodosesyrkandet i motion 34 (c) om att skall ansluta sig till vad som häranförs om energiplanering och även, i det väsentliga, önskemålet imotion 33 (c). dels utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande ändrad utformning avlagen om energiplanering m. m. att med anledning avmotionerna 1984/ 85:33 och 34 yrkandena I och 3 det sistnämnda såvitt nu är ifråga som sin mening ger regeringen till känna vad bostadsutskottet anfört, Upphävande av lagen om energiplanering m. m. , ,och (alla m) anser att dels den del av utskottetsbetänkande som pä s. 5 börjar "I motion" och på s. 6 slutar"avstyrks sålunda" bort lyda: Energifrågorna kan, som anförs i en avvikande mening (m)till näringsutskottets yttrande, förväntas röna tillbörlig uppmärksamhet i denkommunala planeringen utan särskilda lagbestämmelser. bör därförinte bara avslå det nu aktuella lagförslaget utan upphäva lagen omkommunal energiplanering. Erforderligt informationsutbyte mellan kommunerna ochföretagen rörande produktion, distribution och konsumtion av energi bör utansvårighet kunna åstadkommas utan lag- BoU 1984/85:6 12 stadgaduppgiftsplikt för företagen. , som ansluter sig till vad nuanförts, föreslår att lagen om energiplanering upphävs samt attriksdagen genom ett uttalande till regeringen markerar vikten av att enfrivillig energiplanering kommer till stånd som beaktar varje kommunsspeciella förhållande. Ett sådant uttalande bör på lämpligt sätt göras känt förkommunerna. Vad nu anförts innebär en anslutning till motion 35 (m) yrkandena 2och 5. delsutskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande upphävande av lagen om kommunalenergiplanering m. m. att med bifall till motion 1984/85:35 yrkandena2 och 5 upphäver lagen (1977:439) om energiplanering och i sambanddärmed som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. (), (), MargaretaGärd (m), () och () anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 8börjar "har" och slutar "yrkandena 3 och4" bort lyda: Bostadsutskottetdelar den uppfattning beträffande leverans av ström till värmepumpar som kommertill uttryck i motionerna 1984/85:35 (m) och 1984/85:32 (fp) liksom i denhuvudprincip som anges i motion 1984/ 85:34 (c). Regeringens förslag innebär,som anförs i en avvikande mening (m), (fp) till näringsutskottets yttrande, attkommunerna helt opäkallat får befogenhet att med vagt utformade riktlinjebeslutmedverka till att många fastighetsägare berövas möjligheten att användavärmepumpar. Kommunerna kan sålunda slå vakt om vissa energileverantörersmonopolställning på ett sätt som i många fall kan motverka ett rationellt valav uppvärmningsmetod och leda till ökad ekonomisk belastning på enskilda konsumenter.En riktigt utformad taxesättning är, såsom klargörs i motionerna 1984/85:35 (m)och 1984/85:32 (fp), tillräcklig som styrinstrument på detta område.Bostadsutskottet avstyrker med instämmande i den avvikande meningenregeringens förslag till ändring i ellagen och föreslår att 2 § 4 mom. i dennautformas i enlighet med det förslag som framläggs i bilaga 3. Detta bygger påden omredigering av regeringens förslag som utskottet har presenterat i bilaga2 och tillgodoser önskemålen i de båda sistnämnda motionerna. delsutskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande ändring i ellagen att medanledning av motionerna 1984/85:32 yrkandena I och 2, 34 yrkande 2 och 35yrkandena 3 och 4 samt med avslag på regeringens förslag antar BoU1984/85:6 13 vid detta betänkande som bilaga 3 fogade och somreservanters förslag betecknade förslag till lag om ändring i lagen (1902:71,s. 1) innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar, . (), BirgittaHambraeus (c) och (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 8 som börjar "Även i" och slutar "yrkandena 3och 4" bort lyda: I en avvikande mening (c) och (vpk) till näringsutskottetsyttrande anförs följande; vänder sig liksommotionärerna mot att kommunerna skulle vilket är innebörden av regeringensförslag få befogenhet att med vagt utformade riktlinjebeslut medverka tillatt många fastighetsägare berövas möjligheten att använda värmepumpar.Huvudregeln måste, såsom framhålls i motion 1984/85:34 (c), självklart varaatt elabonnenterna inte skall kunna förvägras leverans av ström för drift avvärmepumpar. Det enda undantag från denna regel som ter sig motiverat ienlighet med det refererade resonemanget i denna motion avseruteluftsvärmepumpar eller motsvarande i fjärrvärme- och naturgasområden. Detaktuella lagrummet 2 § 4 mom. ellagen, bör följaktligen kompletteras med en bestämmelsesom möjliggör att elleverans till sådana värmepumpar får vägras efter beslutav kommunfullmäktige. Det bör ankomma på regeringen att framlägga förslag sådan lagändring i så god tid att den kan träda i kraft vid den ipropositionen angivna tidpunkten, den . Regeringens nu föreliggandeförslag till ändring i ellagen bör avslås. ansluter sig till vad i denna avvikandemening anförts. dels utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande ändring i ellagenatt med anledning av motion 1984/85:34 yrkande 2 och med avslag påregeringens förslag och motionerna 1984/85:32 yrkandena I och 2 samt 35yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. BoU 1984/85:6 14 Lagom ändring i lagen (1977:439) om energiplanering Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1977:439) omkommunal energipla nering skall ha nedan angivna lydelse. 1varje kommun skall det finnas 1 varje kommun skall det finnas en aktuell plan för attminska olje- en aktuell plan för tillförsel, distri- användningen i kommunen. bution och användning av energi i Planenbeslutas av kommunfullmäktige. Dennalag träder i kraft den . Lag omändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa Härigenom föreskrivs att 2 § 4 mom. lagen (1902:71 s. 1), innefattandevissa bestämmelser om elektriska anläggningar skall ha nedan angivna lydelse. Den som innehar områdeskoncession för yrkesmässigdistribution är skyldig att, om inte särskilda skäl finns till undanlag, tillhandahållaström åt var och en som inom området behöver den för normaltförbrukningsändamål. Sådan skyldighet föreligger dock inte om strömmen äravsedd att användas för värmeförsörjning av byggnad inom ett område därfjärrvärme eller naturgas distribueras eller avses bli distribuerad och omvärmeförsörjningen inte med större fördel kan tillgodoses med elenergi än meddet för området gemensamma systemet. För att vägra leverans av ström förvärmepumpar inom ett sådant område krävs att kommunfullmäktige har beslutatatt värmepumpar inte bör förekomma inom området. Har leverans avel till en värmepump påbörjats är dock elleverantören skyldig atttillhandahålla ström till värmepumpen så länge den är i bruk. Den som innehar områdeskoncession för yrkesmässigdistribution är skyldig att tillhandahålla ström åt var och en som inomområdet behöver den för normala förbrukningsändamål, om inte annat följer avandra stycket eller det finns särskilda skäl till undantag. Inom ett område där fjärrvärme eller naturgas distribueraseller avses bli distribuerad föreligger inte skyldighet att leverera ström förvärmeförsörjning av en byggnad, om strömmen är avsedd för värmeförsörjning pånågot annat sätt än med värmepump eller om strömmen är avsedd för en värmepumpmen värmepumpar, enligt riktlinjer som kommunfullmäktige har beslutat, intebör förekomma inom området. Trots detta föreligger dock skyldighet attleverera ström, om värmeförsörjningen av byggnaden med större fördel kantillgodoses med elenergi än med det för området gemensamma systemet. Har strömtill en värmepump börjat tillhandahållas före fullmäktiges beslut gällerskyldighet att leverera så länge värmepumpen är i bruk. Senaste lydelse 1981:1352, Den som innehar linjekoncession ärskyldig att, om det är förenligt med koncessionens ändamål, leverera elleröverföra ström åt en innehavare av områdeskoncession, i den mån det behövs föratt denne skall kunna fullgöra sina förpliktelser enligt första stycket. Sådanskyldighet att leverera eller överföra ström föreligger även i övrigt gentemotförbrukare, vars verksamhet är av större betydelse för det allmänna. Frågor om förpliktelser, som avses i detta mom., prövasav den myndighet som regeringen bestämmer. Den som innehar linjekoncession ärskyldig att, om det är förenligt med koncessionens ändamål, leverera elleröverföra ström åt en innehavare av områdeskoncession, i den mån det behövs föratt denne skall kunna fullgöra sina förpliktelser enligt första och andrastyckena. Sådan skyldighet att leverera eller överföra ström föreligger även iövrigt gentemot förbrukare, vars verksamhet är av större betydelse för detallmänna. Frågor om förpliktelser, som avses i detta moment, prövasav den myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . Lag omändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa Härigenom föreskrivs att 2 § 4 mom. lagen (1902:71 s. 1), innefattandevissa bestämmelser om elektriska anläggningar, skall ha nedan angivna lydelse. Den som innehar områdeskoncession för yrkesmässig distribution är skyldig att tillhandahålla ström åt var och en som inom området behöver den för normala förbrukningsändamål, om inte annat följer av andra stycket eller det finns särskilda skäl till undantag. Inom ett område där fjärrvärme eller naturgas distribueras eller avses bli distribuerad föreligger inte skyldighet att leverera ström för värmeförsörjning av en byggnad, om strömmen är avsedd för värmeförsörjning på något annat sätt än med värmepump och värmeförsörjningen av byggnaden inte med större fördel kan tillgodoses med elenergi än med det för området gemensamma systemet. Den som innehar områdeskoncessionför yrkesmässig distribution är skyldig att, om inte särskilda skäl finnstill undantag, tillhandahålla ström åt var och en som inom området behöver denför nor-mah förbrukningsändamål. Sådan skyldighet föreligger dock inte omströmmen är avsedd att användas för värmeförsörjning av byggnad inom ett områdedär fjärrvärme eller naturgas distribueras eller avses bli distribuerad och omvärmeförsörjningen inte med större fördel kan tillgodoses med elenergi än meddet för området gemensamma systemet. För att vägra leverans av ström förvärmepumpar inom ett sådant område krävs att kommunfullmäktige har beslutatatt värmepumpar inte bör förekomma inom området. Har leverans avel till en värmepump påbörjats är dock elleverantören skyldig att tillhandahållaström till värmepumpen så länge den är i bruk. Den som innehar linjekoncession ärskyldig att, om det är förenligt med koncessionens ändamål, leverera elleröverföra ström åt en innehavare av ' Senaste lydelse 1981:1352. BoU 1984/85:6 18 områdeskoncession,i den mån det behövs för att denne skall kunna fullgöra sina förpliktelserenligt första stycket. Sådan skyldighet att leverera eller överföra strömföreligger även i övrigt gentemot förbrukare, vars verksamhet är av störrebetydelse för det allmänna. Frågor om förpliktelser, som av- Frågor omförpliktelser, som av ses i detta mom., prövas av den ses i detta moment, prövas av den myndighet som regeringen bestäm- myndighet som regeringen bestäm mer, mer. Dennalag träder i kraft den . BoU1984/85:6 19 yttrande '' ' omutvecklad energiplanering m. m. (prop.1984/85:5) har berettnäringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1984/85:5 omutvecklad energiplanering m.m. Ipropositionen föreslås att skall 1. lag om ändringi lagen (1977:439) om energiplanering, 2. lag om ändringi lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar [ellagen], dels godkänna riktlinjer för utbildning av personal inomsotningsväsendet. bereds vidare genom propositionen tillfälle attta del av vad föredragande statsrådet i övrigt har anfört omkommunernas energiplanering. Fyra motioner, 1984/85:32 35, har väckts med anledningav propositionen. behandlar i detta yttrande propositionenoch motionerna i allt utom vad som gäller sotningsväsendet. Lagen (1977:439) om kommunalenergiplanering innehåller sedan är 1981 en bestämmelse 3 § enligt vilkendet i varje kommun skall finnas en aktuell plan för att minska oljeanvändningeni kommunen. Pä grundval av olika utredningar föreslår regeringen nu att dennaförpliktelse för kommunerna skall utvidgas till att avse en plan för helaenergisystemet tillförsel, distribution och användning av energi ikommunen. En grundtanke är att energiplaneringen skall integreras i denkommunala planeringen i dess helhet, så att även t. ex. miljöpåverkan ochsysselsättningsaspekter beaktas. Med utgångspunkt i de nationella målen ochriktlinjerna för energipolitiken skall planeringen ta sikte på de lokalaförhållandena. Samverkan mellan kommuner, på basis av frivillighet, är ettannat viktigt element. Möjligheten till samverkan med industrin betonas också.Några nya styrmedel att utnyttjas av kommunerna anses inte böra införas viddetta tillfälle. Det nu refererade förslaget avstyrks i motion 1984/85:35(m). Motionärerna menar att det inte finns några motiv för ett lagstadgat kravpå lokala energiplaner. Med ambitiösa planer skulle kommuner kunna skada den BoU1984/85:6 20 fria marknadsfunktionen och inskränka företags ochenskilda personers möjligheter att besluta i egna angelägenheter. Kommunernaborde få förtroendet att själva bestämma i vad mån de behöver bedriva energiplanering.Den föreslagna lagändringen avvisas också dock utan något yrkande i motion1984/85:32 (fp). Det är, sägs det här, av tvivelaktigt vä.rde att kommunernasplanering utsträcks till områden där de har ringa eller ingen möjlighet attengagera sig. Man går i den förstnämnda motionen ett steg längre än så.Inte heller den mera begränsade planeringsskyldighet som lagen i sin nuvarandeutformning ålägger kommunerna finns det anledning att behålla, hävdarmotionärerna. För energihushållningen väsentliga åtgärder torde ändå komma tillstånd. Ett andra yrkande i motionen går således ut på att skallupphäva lagen med omedelbar verkan. Ett sådant beslut skulle fä till följd attdet inte längre som skulle finnas en lagstadgad skyldighet för vissakonsumenter, producenter och distributörer av energi att lämna uppgifter tillkommunen. Enligt motionärernas bedömning skulle detta dock inte motverka ettönskvärt samarbete på energiområdet mellan kommuner och industrier. 1 motion 1984/85:33 (c) påyrkas att i sambandmed den föreslagna ändringen i lagen om energiplanering skall kompletteraden aktuella paragrafen med en vid utskottsbehandlingen utformad målangivelse.Denna skulle gå ut på att kommunerna skall verka för en effektivenergianvändning, innebärande att elenergi på brukas enbart för"elspecifika" ändamål. Den skulle också uppfordra till utnyttjande avinhemska förnybara energikällor med så ringa skadlig miljöpåverkan som möjligt.En liknande tanke kommer till uttryck i motion 1984/85:34 (c). En energiplanfår inte vara ett detaljerat planhushållningsdokument, sägs det i denna motion.Den bör i stället ange alternativa vägar för energiförsörjningen ochrekommendationer i anslutning därtill. Framför allt bör energiplanen ta siktepå åtgärder som leder till effektiviserad energianvändning. anser det väl befogat att föreskrifternaom energiplanering ändras på det sätt som regeringen föreslår. Den nugällande bestämmelsen om skyldighet för kommunerna att ha planer för minskadoljeanvändning ter sig i dagens läge alltför snäv. Energiplaneringen måste, somframhålls i propositionen, präglas av en helhetssyn. Detta innebär attenergisystemet i alla delar måste omfattas av planeringen och att därvidavvägningen mellan energihushållning och åtgärder för att tillföra energi blirsärskilt viktig. Det innebär också att även andra faktorer än sådana som istrikt mening är hänt''örliga till energisystemet måste uppmärksammas.Propositionens exempel på sådana faktorer miljöpåverkan ochsysselsättningsaspekter visar klan hur viktigt det är att kommunernasenergiplanering kommer att ske med ett vidare perspektiv än den nuvarandebestämmelsen kräver. BoU1984/85:6 21 Gentemot de kritiska synpunkterna imotionerna 1984/85:35 (m) och 1984/85:32 (fp) bör påpekas att den föreslagnanya bestämmelsen liksom, den hittillsvarande (jfr prop. 1980/81:90 bil. 1 s.369) lämnar kommunerna stor frihet att bestämma form för och innehåll iplaneringen på energiområdet. Kommunerna får inte heller några nya styrmedel idetta sammanhang. Näringsutskottei kan inte finna att den föreslagnalagändringen ger underlag för sådana farhågor om marknadsstörande effekter ochinskränkningar i företags och enskilda personers handlingsfrihet som kommertill uttryck i motion 1984/85:35 (m). En annan sak är att den utvidgadeenergiplaneringen kan leda till förändringar i prissättning m. m. som heltenligt marknadshushållningens principer påverkar energiproducenternas ochenergikonsumenternas handlande. En väsentlig funktion hos lagen om kommunalenergiplanering är att den ålägger dem som yrkesmässigt producerar ellerdistribuerar energi och dem som i sin verksamhet använder större mängder energiatt på begäran lämna kommunen uppgifter som den behöver för sin planering. Ävenom man skulle godta uppfattningen att alla kommuner kan väntas bedrivaerforderlig energiplanering utan någon lagbestämmelse därom leder detta såledesinte till slutsatsen att lagen är överflödig. Den lagstadgadeupp-git"tsskyldigheten är enligt näringsutskottets mening av betydelse förkommunernas möjligheter att genomföra en realistisk energiplanering. Visserligenbör kommunerna i normalfallet kunna få erforderliga uppgifter utan tvingandeföreskrifter. Det torde emellertid vara alltför optimistiskt att tro att, somhävdas i motion 1984/85:35 (m), ett borttagande av informationsskyldigheteninte skulle göra det svårare för kommunerna att få fram ett braplaneringsunderlag. Sammantagna har dessa uppgifter också betydelse förbedömningar på nationell nivå. Med det sagda avstyrker näringsutskottet yrkandet i motion1984/85:35 (m) om avslag på regeringens förslag till ändring i lagen omkommunal energiplanering. Härav följer givetvis att utskottet ocksåtillbakavisar motionärernas yrkande om att lagen skall upphävas. 1 motiveringen för regeringens förslag ominförande av den nu gällande föreskriften om kommunala planer för minskning avoljeanvändningen uttalades (prop. 1980/81:90 bil. I s. 370) att riksdagensbifall till då förordade riktlinjer för energipolitiken skulle ge ett gottunderlag för en konkret planering inom kommunerna i syfte att brytaoljeberoendet. Kommunerna förutsattes alltså basera sin planering på de energipolitiska principer som statsmakterna hade antagit som vägledande.Statsmakterna har, såsom senast konstaterades (NU 1983/84:30 s. 32),tagit sikte på en utveckling mot ett energisystem baserat på varaktiga, helstförnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. De harvidare, bl. a. genom beslut om olika styrande insatser, understrukit att storvikt måste läggas vid energihushållning. Häri ligger också naturliga restriktioneri fråga om utnyttjande av elenergi i stället för andra möjliga ener- BoU1984/85:6 22 En närmare precisering av statsmakternasenergipolitiska riktlinjer sker efter hand i samband med beslut om olikaåtgärder i fråga om produktion av och hushållning med energi. Mot denna bakgrund är det enligt näringsutskottetsuppfattning inte motiverat att lagen om energiplanering förses mednågon sådan ändamålsbestämmelse som efterlyses i motion 1984/85:33 (c) elleratt motiven för den nu aktuella lagändringen kompletteras i enlighet med vadsom föreslås i motion 1984/85:34 (c). I motion 1984/85:35 (m) begärs vidare att skal!som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen i övrigt anförts omkommunal energiplanering. Motionärernas synpunkter på denna planering har idet väsentliga redovisats och kommenterats i det föregående. Härutöver kanföljande noteras. Motionärerna betecknar det som naturligt att de kommuner somsjälva distribuerar energi i form av exempelvis fjärrvärme eller elkraftplanerar för en eventuell tYamtida utbyggnad och strukturering av sinadistributionsmål. De framhåller också att man vid allmän stadsplanering bör tahänsyn till de krav som olika former för energidistribution kan ställa på t.ex. gatubyggnad. Om , som motionärerna föreslår, skulle upphävalagen om energiplanering skulle den avhända sig en möjlighet att genomlagändringen och därtill knutna moiivuttalanden påverka kommunernasenergiplanering. Det framstår i så fall som mindre meningsfullt att riksdagenskulle komma med synpunkter på denna planering i en framställning tillregeringen. Det nu avsedda avsnittet i motionen synes inte ha så specifikinnebörd att det motiverar någon särskild framställning till regeringen. Detangivna motionsyrkandet avstyrks följaktligen av näringsutskottet. 1 anslutning till propositionen föreslås i motion1984/85:34 (c) att som sin mening skall uttala att samhällets stödtill investeringar för effektivare energianvändning skall utformas enligt deprinciper som anförs i motionen. Sammanfattningsvis innebär dessa principeratt stödet skall utformas så "att det blir ekonomiskt lönsamt förkommuner, företag och enskilda att göra en rationell avvägning mellantillförsel av och hushållning med energi". Näringsutskotiet har ingenting väsentligt att invända moten sådan grundsats. Det finns emellertid, menar utskottet, inte anledning förriksdagen att i detta sammanhang, när samhällets stödåtgärder på energiområdetinte är t~öremål för prövning, göra något uttalande i detta ämne.Det angivna motionsyrkandet avstyrks följaktligen. I övrigt föranleder det avsnitt i propositionen som avserkommunernas energiplanering inte några kommentarer från näringsutskottets sida. BoU 1984/85:6 23 1 ellagen dvs. lagen (1902:71 s. 1), innefattandevissa bestämmelser om elektriska anläggningar föreskrivs att den som harområdeskoncession för yrkesmässig eldistribution är skyldig att, utom i vissaundantagsfall, leverera ström för alla normala förbrukningsändamål. Tillsådana räknas även värmeförsörjning av byggnader.