bet · G801AU11 · 1984-12-31 00:00:00 — att kunnaanställa 1 000 personer med psykisk utvecklingsstörning. 1984/85:2127 av BengtWesterberg m. fl. l.att begär att initierar ett 23,30 1,5 forskningsprojektom orsaker och effekter.av stigande arbetslöshet bland äldre, 2. attriksdagen hos regeringen begär en utredning om ett nytt system för 27 2 arbetslöshetsförsäkringenligt de riktlinjer och förslag som redovisas i denna motion och motionen omden ekonomiska politiken, 4. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i 73 48 motionen anförs om vikten av flexibilitet i arbetsmarknadsutbildningen inte minstgenom stimulans och stöd till inbyggd utbildning i företagen,' 5. attriksdagen uttalar att platser för ungdomslagen hos enskilda arbetsgi- 48 21 vare inte får kringgärdas med sådana restriktioner att de i praktiken inte 6. attriksdagen hos regeringen begär förslag till regelförändringar i fråga ,81 62 omstatsbidragen till arbetslöshetskassorna enligt vad som beskrivs i motionen, 7. att riksdagenbeslutar avslå det extra anslaget till AMS för nya handledartjänster, 8. att riksdagenbeslutar att uppräkningen av löneanslaget till Samhällsföretag skall utgå frånen lönehöjning med 5,. Yrkande 3 kommer att behandlas i ett senare betänkande.1984/85:2156 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att som sin meningge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av 1. förändringar iarbetsförmedlingens organisation, 2. särskildaarbetsinsatser för att underlätta invandrarnas inträde på arbetsmarknaden, 3. ökning avantalet statsbidragsberättigade arbetstimmar inom den skyddade verksamheten, 4. ökning av destatliga medlen för beredskapsplatser. 1984/85:2186 av () I motionen yrkas att uttalar att regeringen böruppdra åt länsarbetsnämnden i att genomföra utbildning inomturistnäringen i. . Motiveringen till yrkandet återfinns i motion1984/85:2184. 1984/85:2194 av m. fl. l.att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna att särskilda kontaktpersoner för psykiskt utvecklingsstörda börutses på länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom psykiskt utvecklingsstördas möjligheter att få arbete inom , 3. att riksdagenbeslutar att fördubbla antalet platser som kan inrättas med särskilt lönebidragför handikappade med svårare handikapp, 4. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom att allmänt lönebidrag skall kunna lärnnas till allmännyttiga organisationeräven för personer som är svårplacerade på grund av hög ålder, bristfälligakunskaper i svenska eller andra skäl. 1984/85:2269 av () ochKarin () 4. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om vikten av att minskaungdomsarbetslösheten i . Yrkandena1-3 kommer att behandlas i ett senare betänkande. 53, 67 26, 41 1984185:2290 av () och () I motionenyrkas att hos regeringen begär en översyn av länsarbetsnämndernasorganisation och verksamhet. 1984/85:2311 av m.fl. (c) I motionen yrkas l.att begär att regeringen uppdrar åt AMSatt i hela sin organisationtillämpa sådana åtgärder gentemot invandrare som genom försöksverksamhetvisat sig ge resultat, 2. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen sagts omutbildning av AMS personal i invandrarkunskap, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omarbetsmarknadsutbildning för invandrare. Yrkande 4 kommer att behandlas i elt senare betänkande.Motiveringen till yrkandena återfinns i motion 1984/85:2306. 1984/85:2312 avKarin m. fl. l.att beslutar uttala sig för att en uppdateringgörs av utredningen om allmän arbetslöshetsförsäkring så att de ekonomiskakonsekvenserna av förslaget i dagens arbetsmarknadssituation blir belysta. Yrkandena 2-6 kommer att behandlas i senare betänkanden.1984/85:2643 av i (c) och (c) I motionen yrkas att beslutar att som sin meningge regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande statsbidragtill kommunala beredskapsarbeten. 1984/85:2646 av m.fl. (vpk) 1. att riksdagenbeslutar att begränsningen av den totala omfattningen av 90-procentigt och50-procentigt särskilt lönebidrag skall avskaffas, 2. att riksdagenvad gäller medelsanvisning hemställer hos regeringen om förslag påtilläggsbudget. 1984/85:2649av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att ytterligare 10milj. av AMS-medel får disponeras för vård av naturreservat m. m. Motiveringen till yrkandet återfinns i motion1984/85:1413. 1984/85:2650 av m. fl. I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om nödvändigheten av högprioritering i fråga om beredskapsinsatser på naturvårdens ochkulturminnesvårdens område. 1984185:2655 av () I motionen yrkas att beslutar att begära attregeringen låter AMS starta en kampanj bland företag, organisationer ochsamhällsorgan för yttr.s, hemst.p. 63 35 76 54 yttr.s, hemst.p. att förmådem att anställa ungdomar med uppgift att biträda nuvarande personal i enlighetmed motionens syfte. 1984/85:2657 av () I motionen yrkas att beslutar begära attregeringen ger AMS instruktioner om att rekryteringsstöd ej skall utgå tillvinstrika storföretag. 1984/85:2658 av () och () 1 motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att utredamöjligheterna att utöka arbetstiden inom ungdomslagen. 1984/85:2661 avSven-Erik m.fl. (c) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om inriktning och organisation avAMS egenregiverksamhet. 1984/85:2664 av m. fl. 1. att beslutar att lillArbetsmarknadsverkets förvaltningskost nader för /86 anvisa ett förslagsanslag av 1 , 2. att riksdagenbeslutar atl till Arbelsmarknadsservice för /86 anvisa etlförslagsanslag av , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om , 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendebidrag för medflyttande, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om medelför utbyggnaden av datorkapaciteten inom arbetsförmedlingen, 6. att riksdagenbeslutar att till Arbetsmarknadsutbildning för /86 anvisa ettreservationsanslag av , 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omArbetsmarknadsutbildningen, 8. att riksdagenavslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 9. att riksdagenavslår regeringens förslag lill lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd, 10. att hos regeringen begär förslag tilländrade statsbidragsregler för arbetslöshetsförsäkringen i enlighet med vadsom i motionen anförts, 11. att beslutar att till Bidrag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag för /86 anvisa ettförslagsanslag av 2 , , , 12. att med avslag på regeringens förslag somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändradebidragsnivåer för beredskapsarbeten. 67 26, 41 13. att tillSysselsättningsskapande åtgärder för /86 anvisar ettreservationsanslag av 1 , 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående rekryteringsstöd ioffentlig sektor, 15. att som sin mening gerregeringen till känna vad söm i motionen anförts angåendeindustribeställningar, 16. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om anslag tillförsöksverksamhet, 17. att avvisar regeringensförslag att bemyndiga regeringen att, om det på grund av arbetsmarknadslägetbedöms angeläget, besluta om en ökning av antalet tjänstgöringsdagar förvapenfria Ijänstepliktiga med högst 50 000, 18. att till Vapenfriatjänstepliktiga för /86 anvisar ett förslagsanslag av 86 675 000kr., 19. att avslår regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hosoffentliga arbetsgivare, 20. att till Statsbidrag förungdomslag för /86 anvisar ett förslagsanslag av 708 000 000kr., 21. att till kostnader för nyorganisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. /86 anvisar ett förslagsanslag av , 22. att till Yrkesinriktadrehabilitering för /86 anvisar ett reservationsanslag av , 23. att till Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för /86anvisar ett förslagsanslag av 2 , 24. att beslutar att tilldriften av Samhällsföretagsgruppens verksamhet anslå medel motsvarande avlönesumman för arbetstagarna i skyddat arbete (inkl. lönebikostnader), upptill högst , 25. att avslår regeringensförslag att medge regeringen att vid behov få besluta om utökat antalbidragsberättigade arbetstimmar under /85, 26. att till för /86 anvisar ett förslagsanslag av2 , 27. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om ägartillskott förinvesteringar för , 28. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om statsbidragsregler ioffentligt skyddat arbete, 29. att till Statsbidrag tilloffentligt skyddat arbete för /86 anvisar ett reservationsanslagav , 30. att hos regeringen begärförslag till system för lönebidrag vid 89,98, 72,91,97 54, 55 28, 29 yrkesutbildningav långtidsarbetslösa ungdomar i enlighet med vad som i motionen anförts, 31. att till Lönebidrag vid yrkesutbildning avarbetslösa ungdomar (nytt anslag) för /86 anvisar ettreservationsanslag av . 1984/85:2665 av m. fl. I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av denaviserade utredningen om arbetslöshetsförsäkringen. 1984/85:2666 av Jan-ErikWikström (fp) och () I motionen yrkas att bemyndigar regeringen attinom de medel som kan ställas till förfogande för sysselsättningsskapandeåtgärder ge bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund. 1984/85:2737 avGunnar () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om unga människor påarbetsmarknaden. Motiveringen till yrkandet återfinns i motion1984/85:2734. 1984/85:2744 av (c) och i (c) 4. att riksdagenhos regeringen begär att beredskapsmedel för investeringsarbeten ochtidigareläggning av statlig verksamhet beaktas enligt motionen, 5. att riksdagenhos regeringen begär att verksamheten med intensiv arbetssökning i gruppförstärks och utvidgas i . Yrkandena1-3 kommer att behandlas i betänkande AU 1984/85:13. 1984/85:2760 av BengtWesterberg m. fl. (fp) I motionen yrkas 1. att begär att regeringen aktivt verkarför att överläggning med parterna om särskilda ungdomsavtal återupptas, 2. att riksdagenbegär att regeringen tar initiativ till sådana diskussioner medarbetsmarknadens parter som krävs för att förslaget om en temporär nedsättningav socialförsäkringsavgifterna kan genomföras enligt vad som redovisas imotionen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om stimulanstill ungdomar som vill starta eget. 1984/85:2776av () och () I motionen yrkas att beslutar att som sin meninguttala vad som i motionen anförts om att vid fördelning av anslag genom AMS förvägbyggande i tilldelas den andel som motsvarar länetsspeciella behov. Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1984/85:2775. 52 13, 24 37,39, 11,13,22 2 1984/85. AU1984/85:11 18 1984/85:2798 av m, fl. (s) 109 107 I motionenyrkas att beslutar att hos regeringen begära att förslagskyndsamt föreläggs om ett aktivt rehabiliteringsstöd i enlighetmed det anförda. Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1984/85:2796. Från allmänna motionstiden /84 1983/84:751 av (vpk) och (vpk) 82 66 I motionen yrkas att beslutar att slopa rättentill avdrag vid beskattning för skadestånd i samband med brott motarbetsrättsliga lagar och avtal. AU1984/85:11 19 Ett drag hos den svenskaarbetsmarknaden är den höga sysselsättningsgraden (fig. 1), främst beroende påkvinnornas höga deltagande i arbetslivet. Även om man tar i beaktande att endel av de sysselsatta är föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder ärsysselsättningsgraden betydligt högre i än i andra . Den öppna arbetslösheten i är som framgår av fig.2 internationellt sett låg även om den ökat något . En anledningtill detta är de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som vidtas för att motverkaarbetslöshet. Antalet sysselsatta i uppgick i januari 1985enligt arbetskraftsundersökningen till 4 237 000 personer vilket är en ökningmed 68 000 personer sedan föregående år. Ökningen uppgick till 22 000 personerinom industrin och till 31 000 personer inom offentlig sektor. Den senareökningen förklaras i huvudsak av införandet av ungdomslag för 18- och19-åringar. Arbetslösheten uppgick till 149 000personer vilket motsvarar av arbetskraften. Jämfört med föregående år hararbetslösheten sjunkit med 13 000 personer. Hela denna nedgång svaradeungdomarna i åldern för. Arbetslösheten var i åldrarna 16-19år och i åldrarna av arbetskraften i resp. åldersgrupp (sei övrigt fig. 3). 1984 var ca 38 000 personerlångtidsarbetslösa, dvs. arbetslösa mer än . av dem var äldreän . Med januari som utgångspunkt har antalet personer iarbetsmarknadsutbildning (AMU), beredskapsarbete och () minskat sedan samma tidpunkt föregående år med 41 800. De relativt nyaåtgärdsformerna ungdomslag och rekryteringsstöd har ökat i omfattningmed 42 800 personer. Antalet sysselsatta i ochanställda med lönebidrag ökade med ca 2 900 personer. Totalaantalet personer som omfattades av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder uppgick till 199 300 vilket är en ökning med 3 300 förraåret (se i övrigt fig. 4). AU 1984/85:11 Sysselsättning i % av befolkningen . 1970 72 74 76 78 80 82 Fig. 2 Relativ arbetslöshet i olika länder 14 12 10 8 6 4 2 O _l_lII L_JL-JU-IlJlI L_Ii_l_iL_J UJl_l' ' .................... 76 77 78 79 80 81 82 83 84 AU 1984/85:11 Relativarbetslöshet totalt och för ungdomar enligt Procent (kv 3 84) Åtgärder exkl. Samhällsföretag och lönebidrag 1981-1984 AU1984/85:11 22 När det gäWer förutsättningarna förarbetsmarknadspolitiken under nästa budgetår framhålls i budgetpropositionenatt arbetsmarknaden har förbättrats successivt under det senaste året.Näringslivets efterfrågan av arbetskraft växer och arbetslösheten minskar. Detpåpekas emellertid att utvecklingen inte medgivit en begränsning av volymen påde arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och att fortsatta ansträngningar måstegöras för alt utnyttja det rådande konjunkturläget till att ytterligare minskaarbetslösheten. Vidare framhålls i propositionen att 1985 kan begränsas och inflationen därmed kan hållas nere på en nivå jämförbarmed våra konkurrentländers kan en fortsatt ökad sysselsättning påräknas inomnäringslivet även om industrikonjunkturen antas kulminera under år 1985.Sysselsättningen väntas öka också inom den offentliga sektorn. Arbetsmarknadsministerngör vidare den bedömningen att arbetskraftsutbudet kommer atl växa lill underperioden. Trots sysselsättningsökningen måste de arbetsmarknadspolitiskainsatserna hållas på en hög nivå för att arbetslinjen skall kunnaupprätthållas. , Imoderata sam I i ngspartiets motion 900 beskrivs den offentliga sektorns ökadeandel av arbetskraften som en av de stora strukturellaförändringarna på arbetsmarknaden. Andra väsentliga inslag av strukturellbetydelse är den solidariska lönepolitiken som lett till dels attarbetstillfällen slagits ut i svaga branscher, dels att rörligheten på arbetsmarknadenhar minskat. Det successivt försämrade arbetsmarknadsläget och denomständigheten att den reguljära arbetsmarknaden har stagnerat har medfört attallt större resurser sätts in för att med konstlade medel upprätthållasysselsättningen. Detta har enligt motionärerna bl. a. fått till resultat attdessa åtgärder nu utgör ett hot mot den reguljära sysselsättningen på grund avden kostnadsbelastning för näringslivet som åtgärdernas finansiering innebär.En annan effekt av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är attinlåsningseffekter av skilda slag ökar. Man noterar att när densocialdemokratiska regeringen tillträdde stod av arbetskraftenutanför den reguljära arbetsmarknaden. hade siffran stigit till7,. Det framhålls vidare i-motionen att förutsättningar för enpositiv sysselsättningsutveckling skapas inte med arbetsmarknadspolitiskamedel utan med åtgärder på andra områden. Grunden för en väl fungerandearbetsmarknad måste vara en framsynt ekonomisk politik som leder till ekonomisktillväxt. Moderata samlingspartiets förslag till ekonomisk politik sompresenteras i annat sammanhang syftar bl. a. till låg inflation och sänktskattetryck. En annan viktig förutsättning för en fungerande arbetsmarknadanges vara att utbildningsväsendet kan ge varje enskild individtillfredsställande förberedelse för arbetslivet. AU1984/85:11 23 Slutligen betonas i denna del avmotionen att de offentliga servicemonopolen måste brytas för att möjliggöramarknadsekonomisk växtkraft på denna stora och utvecklingsbara del avarbetsmarknaden. Om inte hela servicesektorn ges möjlighet att växa ansesförutsättningarna för många nya arbetstillfällen bli undanryckta. Den höga arbetslösheten mitt i en högkonjunktur är enligtcenterpartiets partimotion 647 samhällets största och allvarligaste problem.Fler än någonsin av dem som vill ha arbete står nu utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Det är enligt motionen angeläget att statsverkets totalakostnader för arbetsmarknadspolitik och sysselsättning kan minska. Detta kan,på ett ansvarsfullt sätt, ske endast om antalet människor som kommer iåtnjutande av samhälleligt stöd kan minskas genom att näringslivet i dess olikaformer självt förmår ge sysselsättning. Enligt motionen måste ökaduppmärksamhet riktas mot möjligheterna att skapa fler jobb i näringsliv ochsmåförelagsamhet - jobb för dem som finns i arbetsmarknadspolitiska ellerliknande åtgärder. Motionärerna hänvisar till att i andrasammanhang lägger fram förslag, förutom beträffande övergripande åtgärder somatt avskaffa löntagarfonderna och att långsiktigt sänka marginalskatterna,rörande följande: -sänkta avgifter m.m. för attstimulera utvecklingen inom näringslivet särskilt avseende små företag, - tryggadförsörjning och förbättrad miljö genom att jord- och skogsbruket bevaras, - förstärkning avregionalpolitiken, - bättreanpassning mellan skola och arbetsliv. Trots internationell högkonjunkturoch förbättrat konkurrensläge genom devalveringarna ärarbetslösheten enligt motion 2127 rekordhög. Jämför manarbetsmarknadsläget med tidigare högkonjunkturer kan konstateras att - den öppnaarbetslösheten är högre - arbetslöshetstidernahar stigit påtagligt - den ofrivilligadeltiden har ökat - sysselsättningenhar ökat mindre än vid tidigare högkonjunkturer - dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna har rekordstor omfattning. Mycket tyder enligt motionärerna påatt strukturproblemen har förvärrats i snabb takt . Meneftersom dessa problem har . uppkommit med en konjunkturförbättringhar de inte uppmärksammats av regeringen. Grunden för den fulla sysselsättningen ligger enligtmotionen i det enskilda näringslivets vitalitet och konkurrensförmåga inommarknadsekonomins ram. Den offentliga sektorn kommer på grund avfinansieringsproblem inte AU1984/85:11 24 att kunna expandera i den takt som skulle krävas för attskapa de nya jobben utan detta måste ske inom den privata sektorn. Därför måsteenligt motionärerna alla ansträngningar göras för att skapa ett sådantnäringsvän-ligt klimat att framtidstro och företagande stimuleras, bådenyföretagande, drift och expansion av existerande företag. Den del av näringslivet som kommer att svara för en stordel av den framtida sysselsättningsökningen är sannolikt tjänstesektorn. Motionärernaanser det väsentligt att bryta upp vissa offentliga monopol för att stimuleraexpansion samt konkurrens och nytänkande inom hela tjänsteproduktionen. Vpk menar i sin partimotion 649 att en vändpunkt iutvecklingen på arbetsmarknaden inträffade omkring . Ackumulation avkapital inom näringslivet och en starkt,ökad produktion har lett till att enökning av totalproduktionen kan upprätthållas även vid en minskning av denarbetande delen av befolkningen. Kronisk arbetslöshet och en armé av undersysselsattahotar. Den nuvarande arbetsmarknadspolitiken har emellertid byggts upp utifrånantagandet att arbetslöshet är ett tillfälligt och kortvarigt tillstånd i enmänniskas liv. Situationen blir emellertid enligt motionärernas synsätt enannan när kortsiktiga och provisoriska åtgärder blir till bestående tillståndför flera hundra tusen människor. Motionärerna kritiserar den nuvarandeekonomiska politiken i vilken enligt deras mening kampen mot arbetslöshetenhar underordnats kampen mot "underskotten" i ekonomin. I motionenföreslås ett åtgärdsprogram med fem olika huvuddelar; - Ett nationelltindustrialiseringsprogram i samhällelig regi. Syftet bör vara att tillskapa 100000 nya arbetsplatser. - Delönearbetande har intresse av en kvalitativt annorlunda teknisk utveckling änden nu förhärskande. Detta måste ske genom en samhällelig, politisk styrning. - Ett omfattandeprogram för den offentliga sektorns utbyggnad och förbättring. Områden somenligt motionärerna bör tillföras nya resurser är undervisning för forskning,transportväsen och trafiksystem, kultur, hälsovård samt socialtjänst ochbarntillsyn. - En allmänarbetstidsförkortning. Ehuru den inte i sig själv upphäver tendensen fillutslagning, är arbete åt alla enligt motionen omöjligt att uppnå utan förkortadarbetstid. - Reformering avnuvarande arbetsmarknadspolitik. Den måste inriktas på mer bestående typer avarbeten och mindre provisorier. De arbetslösas rättsställning måste förbättras. När det gäller förutsättningarnaför arbetsmarknadspolitiken har utskottets ställningstaganden de senaste årenhaft sin utgångspunkt i uppfattningen att arbetet och dess villkor har engrundläggande betydelse för den enskilde och samhället. Arbetet är ett medelatt skapa en god försörjning men det har också ett egenvärde som en väg tillsocial gemenskap. Att stå utan arbete får mycket kännbara konsekvenser. AU1984/85:11 25 Målet om full sysselsättning har encentral roll i den ekonomiska politiken, och de åtgärder som vidtas inomfinans-, penning- och valutapolitiken syftar också till att främja utvecklingenpå arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiken fungerar som ett komplement tillde ekonomisk-politiska åtgärderna. Om de generella medlen inte förmår skapa entillräckligt stor efterfrågan kan arbetsmarknadspolitiken lösa vissa temporäraproblem och hjälpa till att utjämna effekterna av en konjunkturnedgång.Arbetsmarknadspolitiken kan emellertid inte ensam svara för att fullsysselsättning upprätthålls. Det krävs också en aktiv och framgångsrik närings-och industripolitik, bostadspolitik, utbildningspolitik osv. Utskottet konstaterar att den socialdemokratiskaregeringen alltsedan sitt tillträde drivit en brett upplagd politik som syftartill att vända den tidigare negativa sysselsättningsutvecklingen. Som en följdav denna politik har läget på arbetsmarknaden successivt förbättrats, och underdet har näringslivets efterfrågan av arbetskraft ökat ocharbetslösheten har minskal. Obalansproblemen som uppstod under den senare delenav och av var emellertid så djupgående attgenerella medel för att öka sysselsättningen inte varit tillräckliga för attvärna om sysselsättningen. Det har varit nödvändigt att trots de förbättringarsom inträtt på arbetsmarknaden ge de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna en medhänsyn till konjunkturläget relativt stor omfattning. Det är ett bevis på attsamhället genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder tar sitt sociala ansvar fördem som trots den förbättrade utvecklingen har problem på arbetsmarknaden. De borgerliga partierna har i sina resp. motioner 900 (m),647 (c) och 2127 (fp) beskrivit den ekonomiska politik de förordar och deförutsättningar denna politik ger för sysselsättningen. Utskottet vill i dennadel hänvisa till vad finansutskottet anför i sitt betänkande FiU 1984/85:10 omden ekonomiska politiken. behandlar förslagen från dessa partiervart för sig.