bet · G801KU10 · 1984-12-31 00:00:00 — Givetvis har detta förhållande i sig självten negativ påverkan på valdeltagandet. Trotsatt samtliga poströster vid kyrkofullmäktigvalen granskas och räknas avvalnämnden onsdagen efter valdagen medför det låga valdeltagandet att det imånga församhngar är så få poströster att valhemligheten äventyras. Som exempelkan nämnas att det av protokoll förda vid preliminär rösträkning hosvalnämnderna i framgår att av totalt 119 församlingar ochsamfälligheter hade 18 st inga poströster alls och 48 st tio poströster ellerfärre. I många församlingar och samfälligheter hade endast en personpoströstat. Valhemligheten kommer härigenom givetvis i uppenbar fara. KU 1984/85:10 11 Beträffande poströstning vid kyrkofullmäktigvalenanför RSV bl. a. följande: Alla poströster (totalt ca 187 000) räknadespreliminärt hos valnämnden onsdagen efter valdagen. Detta förfarande var nyttvid val. val har poströsterna räknats hos länsstyrelserna.Vid valnämndernas preliminära rösträkning gjordes vissa grundläggande fel somi fyra fall ledde till omval. Vidare förekom att preliminär rösträkninggenomfördes med ett så litet antal röster, att valhemligheten var i uppenbarfara. RSV bedömer det som allvarligt att valhemligheten med nuvarande system iså många fall inte kan upprätthållas eller kan äventyras. Föratt undanröja detta problem anser RSV att poströstningen bör avslutas i så godtid att samtliga poströster kan granskas och räknas i vallokalerna på valdagen. har enligt sina direktiv bl.a. att överväga kyrko-fullmäktigvalens utformning. I direktiven hänvisas tillden ovan nämnda utvärderingen av som företagits omerfarenheterna års val. Utskottet behandlar i detta betänkande sju motionersom avser olika frågor inom vallagstiftningens område. Förhållandenavid röstning genom bud och röstning på institutioner tas upp i tre avmotionerna. I motion 1983/84:296 av m. fl. (c) föreslås attföreskrifterna i vallagens 11 kap. 3 § skall kompletteras med en definifion avvårdarbegreppet och med en föreskrift att den som uppger sig som vårdare skallange i vilket vårdnadsförhållande han står till väljaren. I motion 1983/84:382av () föreslås att vallagens bestämmelser ändras så att möjlighettill poströstning skall kunna ges på de flesta vårdinstitutioner. I motion1983/84:1110 av och (båda fp) föreslås att reglernaför röstning med bud blir föremål för översyn inför nästa val. Erfarenheternavid budröstning har enligt motionen visat att missbruk förekommit och att detråder osäkerhet om vad som skall avses med ett vårdnadsförhållande. Imotionerna hävdas att det f. n. föreligger oklarhet rörande vårdarbegreppetoch att detta lett till svårigheter i tolkningen av begreppet vårdare samt attdet i vissa fall förekommit missbmk från valarbetares sida. För att undvikaolägenheter på vårdinstitutioner föreslår en av motionärerna - motion 382 -attmöjligheterna att inrätta tillfälliga poststationer ökas så att möjlighet tillpoströstning kan ges på de allra flesta vårdinstitutioner. I motion 296 erinrasatt de nuvarande förhållandena lett till att ett flertal överklaganden tillvalprövningsnämnden visar att förfarandet inte är invändningsfritt och att KU 1984/85:10 12 detfinns skäl att göra en klargörande ändring i vallagen. I motionen föreslåssåledes att 11 kap. 3 § kompletteras med ett stadgande om att "vårdare ärden som yrkesmässigt eller på ett därmed Hkartat sätt ger väljaren vård av meravaraktigt slag" samt att vårdaren skall ange i vilket vårdnadsförhållandehan står till väljaren. I motion 1110 föreslås att budröstningsreglerna blirföremål för en översyn. Underföregående behandlade utskottet två motioner med i stort samma syftesom de i.u aktuella. Utskottet redovisade i det sammanhanget de övervägandenbeträffande budröstningsreglerna som vallagskommitté beskrev i sittbetänkande Översyn av vallagen (SOU 1980:45). Kommittén anförde att deoegentligheter som förekommit (1979) i och för sig var skäl nog att överväga enskärpning av reglerna för budröstning. Vid sin genomgång av frågorna ansåg sigdock kommittén ha fått intrycket att man bland valarbetare utövar en noggrannkontroll beträffande tillvägagångssättet vid budröstning. Kommittén fann ocksåanledning anta att publiciteten kring aktuella fall leder till skärptuppmärksamhet vad gäller förutsättningarna för budröstning, budets behörighetoch förfarandet i övrigt vid röstning med valsedelsförsändelse vid kommandeval. proposition (1980/81:170) i vilken vallagskommitténs förslag behandladesanslöt sig departementschefen till kommitténs bedömning i frågan.Konstitutionsutskottet (1980/81:26) delade i denna fråga kommitténs ochdepartementschefens uppfattning och anförde bl. a. att möjligheterna att röstagenom bud är att se som ett betydelsefullt led i strävandena att så långtmöjligt bereda samtliga röstberättigade möjlighet att delta i valen. måste givetvis budröstningsförfarandet och partiernas värvning avröstande klart hållas isär. Mot bakgrund av det anförda fann utskottetenhälligt att översyn inte var erforderlig och avstyrkte motionsförslag därom. Vidsin behandhng av motioner i samma syfte som de nu aktuella erinradeutskottet om den ovan lämnade redovisningen. Utskottet (KU 1983/84:11)underströk särskih betydelsen av att föreskrifterna om budröstning följsmycket noga och att budröstningsförfarandet och partiernas värvning av rösterhålls mycket klart isär. Utskottet erinrade i sammanhanget att det är avsärskild betydelse aft den information som lämnas av centrala valmyndighetensåväl till valförrättare som allmänhet och partier är så klarläggande sommöjligt samt att ytterligare förbättringar därvidlag borde kunna göras.Utskottet förutsatte att informationsfrågorna ägnas särskild uppmärksamhet ianslutning till kommande behandling av förslag fråncentrala valrriyndigheten om vissa valadministrativa frågor. Utskottet ansågatt det under hänvisning till vallagskommitténs företagna prövning ochriksdagens ställningstagande 198rinte fanns anledning att förorda någon nyöversyn eller ändringar. Det fanns enligt utskottet skäl att först avvaktaeffekterna av en förbättrad information i saken. I en reservation (m, c, fp)föreslogs ändring i vallagen i enlighet med motionsförslaget. KU 1984/85:10 13 Med anledning av de nu aktuella motionerna fårutskottet i allt väsentligt hänvisa till den bedömning som utskottet gjordeunder föregående . I sammanhanget vill utskottet ånyo . 'nderstrykavikten av att budröstningsförfarandet och partiernas värvninj )-,ålls klartisär. Därvid är det av särskild betydelse att de som medverkar iröstningsförfarandet på vårdinstitutioner följer gällande regler. Det kanförutsättas att de politiska partierna kommer att verka för att de aktiva i detlokala valarbetet blir orienterade om gällande föreskrifter. Under hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motionerna 296, 382 och 1110. Frågorrörande lägre kostnader för allmänna val, m. m. tas upp i två motioner. Imotion 1983/84:474 av och (båda c) föreslås att denuvarande reglerna för valdistriktens storlek ändras så att det totala antaletkan bli färre samt att ett uppehåll i vallokalernas öppettider läggs in påvaldagens eftermiddag. Motionärerna anser att det ökande antalet poströstande,nära 2 miljoner väljare, leder till att allt färre besöker vallokalen undervaldagen och att detta bör möjliggöra att valdistrikten normalt bör varastörre. Detta bör kunna medföra väsentliga besparingar. Genom en paus undereftermiddagen kan valförrättarnas arbetsförhållanden bli drägligare. I motion1983/84:928 av och (båda fp) föreslås attvallagstiftningen bör ses över i syfte att åstadkomma besparingar i statens ochkommunernas utgifter för de allmänna valen. Motionärerna exemplifierar dettamed förslag om att antalet valdistrikt radikalt kan minskas under hänvisningfill det numera omfattande poströstandet och att antalet fria valsedlar kanreduceras samt att gratistilldelningen av antalet valkuvert bör kunna minskas.Vidare föreslås att möjligheten att poströsta på själva valdagen bör tas bortemedan väljaren har den möjligheten en hel månad före valdagen. Motionsförslagav i stort sett samma innebörd som de nu aktuella behandlades av utskottetunder . Utskottet avstyrkte motionerna bl. a. under hänvisning tillatt valfrågorna varit föremål för ingående utredning av 1978 årsvallagskommitté vars arbete avslutades : Medanledning av de nu aktuella motionerna vill utskottet erinra om att centralavalmyndigheten till justitieministern lämnat en promemoria omerfarenheten av val. I promemorian framläggs även skilda förslag tillvissa ändringar inom valadministrationen, bl. a. rörande tänkbarakostnadsbesparingar års allmänna val. I promemorian ifrågasätts ominte antalet kostnadsfria valsedlar kan reduceras. Även frågor rörandetillhandahållandet av fria kuvert och poströstandet på valdagen tas upp i syfteatt uppnå kostnadsbesparingar. I promemorian förutsätter attåtskilliga frågor kommer att bli föremål för överläggningar med de politiskapartiernas riksorganisationer. Med anledning av motionsförslagen villutskottet understryka värdet av att möjligheter till kostnadsbesparingar äveni valadministrationen eftersträvas. De nuvarande reglerna om valdistriktensstorlek ger enligt utskottet utrymme för tämligen stor flexibili- KU 1984/85:10 14 tetoch anpassning till lokala förhållanden. Eftersom regelsystemet dessutomnyligen varit föremål för prövning finner utskottet inte skäl att nu uttala sigtill förmån för någon ändring i denna del. Vad avser övriga besparingsförslagfår utskottet hänvisa till den prövning som f. n. pågår inom justitiedepartementetmed anledning av promemoria. Det får därvid förutsättas atterforderligt samråd kommer fill stånd mellan de politiska partiernasriksorganisationer och centrala valmyndigheten. Med det anförda avstyrkerutskottet motionsyrkandena. Imotion 1983/84:936 av m.fl. (m) föreslås att riksdagenbeslutar om en ändring av valkretsindelningen i för val tillriksdagen. Utskottet har i recitavsnittet redovisat frågans tidigarebehandling. Därav framgår att den tillsatta folkstyrelsekommitténenligt sina direktiv bl. a. har att överväga frågorna om valkretsar varigenomden i motionen upptagna frågan kommer under förnyad prövning. Motionsyrkandetavstyrks under hänvisning till pågående utredningsarbete. Slutligentas frågan om poströstningen i kyrkofullmäktigval upp i motion 1983/84:585 avEwy . Motionären föreslår att nuvarande regler om poströstning vidkyrkofullmäktigval ändras så att poströstningen skall vara avslutad i så godtid att avgivna poströster kan räknas under förrättningen i vallokalen påvaldagen. Motiveringen är att det i vissa fall kan uppkomma risker för attvalhemligheten ej kan upprätthållas beroende på att det ofta lämnas endast ettlitet antal poströster i kyrkofullmäktigvalen. Riksskatteverkethar i sin ovan nämnda promemoria behandlat vissa problem i anslutning tillkyrkofullmäktigvalen. Därvid har verket särskilt uppmärksammat det avmotionären påtalade problemet. Med anledning av RSV:s erfarenheter avkyrkofullmäktigvalen föreslås att dessa blir föremål för en förutsättningslösoch grundläggande översyn. I direktiven till fo'anförs attkommittén skall överväga kyrkofullmäktigvalen även från de utgångspunkter somredovisats av i den nämnda promemorian. Utskottet har vidareinhämtat att RSV:s förslag är under beredning inom justitiedepartementet.Frågor om bl. a, poströstningsförfarandet kommer härigenom att bli närmareprövade. Med anledning härav konstaterar utskottet att den utredni.ng i aktuelldelfråga som begärs i motionen redan pågår. Motionen får med det anförda ansesbesvarad. 1. beträffanderöstning genom bud och på institution, m. m. a. att riksdagenavslår motion 1983/84:296, b. att riksdagenavslår motion 1983/84:382, c. att riksdagenavslår motion 1983/84:1110, 2. beträffande lägre kostnader för allmänna val, m. m. att riksdagenavslår motionerna 1983/84:474 och 928, 3. beträffande valkretsindelningen i att avslårmotion 1983/84:936, KU 1984/85:10 15 4. beträffande poströstningen vid kyrkofullmäktigval attriksdagen förklarar motion 1983/84:585 besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande: (), * (m), YngveNyquist (s), (), (), (), i (m), * (c), (), AnitaModin* (s), (), * (fp), (), BengtKindbom (c) och (vpk). * Ej närvarande vid justeringen. Röstning genom bud och påinstitution, m.m. (mom, 1) (), i (m),(), ElisabethFleetwood (m), (), () och Kindbom (c) anser dels att den delav utskottets yttrande på s. 13 som börjar "Med anledning" och slutar"och 1110" bort ha följande lydelse: Utskottet vill starkt understrykavikten av att så många som möjligt kan avge sina röster i de allmänna valen.Olika former av budröstning är härvidlag ett viktigt komplement till denpersonliga röstavgivningen. är det av största vikt att skapa garantier föratt riskerna för otillbörlig påverkan vid budröstning i görligaste månundanröjs. Vidare är det av stor betydelse att reglerna är så utformade, attröstmottagarna på så säkra och likformiga grunder som möjligt kan avgöra om densom tjänstgör som bud skall accepteras eller ej. Det är olyckligt med olikartadpraxis mellan olika röstmottagare. Tvister om valförrättarnas beslut kandessutom leda till överklaganden och i vissa fall omval. Erfarenheten visar att problem särskilt uppkommit vadgäller budröstning genom vårdare. missbruk har förekommit, i några fallbeivrade vid domstol. Det har också i övrigt rått stor osäkerhet om vad somskall avses med ett vårdnadsförhållande. Allmänna uttalanden från sida erbjuder ingenlösning i denna fråga. Motivuttalanden till en lag kan inte, som sägs i motion296, ersättas med nya motivuttalanden såvida inte själva lagen ändras.Utskottet delar KU1984/85:10 16 därför meningen att lagtexten bör ändras. Skilda lösningarkan naturligtvis sökas. Det som ur allmänna synpunkter är mest lämpligt enligtutskottet och som också bäst stämmer med de ursprungliga intentionerna närbudröstningen infördes är således en insnävning av begreppet vårdare till attavse de fall där ett vårdnadsförhållande verkligen föreligger. Någon i allalägen helt entydig regel är inte möjlig att formulera. Men det bör vara möjligtatt uppnå betydande mått av precision med det förslag som lagts fram i motion296. Med den avses ett stabilt varaktigt och/eller ett av samhälletsanktionerat vårdnadsförhållande. Gränsen bör gå vid de insatser som normaltgörs av t. ex. en hemsamarit. Det är vidare viktigt att vårdnadsförhållandet kan styrkasinför röstmottagaren. Det är orealisfi.skt att utgå från att valförrättarnaskall kunna ha en sådan personkännedom att en muntlig uppgift skall kunnatillgodose kontrollkravet. Det visar f. ö. hittillsvarande erfarenheter.Praktiskt genomförbart och tillräckligt ur kontrollsynpunkt är att föreskrivaatt arten av vårdnad skall anges på själva valsedelsförsändelsen. Därigenomerhålls också möjligheten till visst preventivt skydd mot felaktiga påståenden. Utskottet tillstyrker således under hänvisning till detanförda motion 1983/84:296. Någon ytterligare utredning som förordas i motion1983/ 84:1110 är då inte behövlig. Ej heller finner utskottet det erforderligtatt förorda en väsentlig utökning av antalet tillfälliga postanstalter förröstmottagning på vårdinsfitutioner om den av utskottet föreslagna skärpningenav bestämmelserna godtas. Motionerna 382 och 1110 får anses besvarade medutskottets ställningstagande, dels att utskottet under mom. 1beträffande röstning genom bud och på institution m. m., bort hemställa a) attriksdagen med bifall till motion 1983/84:296 antar följande Lag om ändring i vallagen (1972:620) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 3§ skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 kap. 3§ Väljare, som på grund av sjuk- Väljare,som på grund av sjuk dom, rörelsehinder eller hög ålder ej dom,rörelsehinder eller hög ålder ej kan inställa sig i vallokalen för det kaninställa sig i vallokalen för det valdistrikt där han är upptagen i valdistriktdär han är upptagen i röstiängd eller, om han vistas utom- röstlängdeller, om han vistas utom lands, hos närmaste utlandsmyndig- lands,hos närmaste utlandsmyndig het där röstning äger rum, får lämna hetdär röstning äger rum, får lämna valsedel genom bud. Bud får den valsedelgenom bud. Bud får den vara som är väljarens barn, barn- varasom är väljarens barn, barn barn, fader, moder eller syskon eller barn,fader, moder eller syskon eller hans vårdare och som fyllt . Sådanvalsedelsförsändelse anordnas på följande sätt. Väljaren lägger för varje val självin sin valsedel i ett innerkuvert. I närvaro av budet och ett vittne läggerhan sedan in iordningställda innerkuvert i ett ytterkuvert för valsedelsförsändelseoch tillsluter detta. Därefter tecknar väljaren på ytterkuvertet försäkran påheder och samvete att han förfarit på detta sätt samt att han av anledning somanges i första stycket ej kan inställa sig för röstning i vallokalen för valdistrikteteller hos utlandsmyndigheten. Budet och vittnet intygar skriftligen attväljaren egenhändigt undertecknat försäkran samt att något förhållande somstrider mot innehållet ej är känt för dem. Vittne skall ha fyllt 18 år.Väljarens make eller barn eller makens barn får ej vara vittne. hans vårdare och som fyllt . Vårdare är den somyrkesmässigt eller på ett därmed likartat sätt ger väljaren vård av meravaraktigt slag. Sådan valsedelsförsändelse anordnas på följande sätt. Väljaren lägger för varje val själv in sin valsedel i ettinnerkuvert. I närvaro av budet och ett vittne lägger han sedan iniordningställda innerkuvert i ett ytterkuvert för valsedelsförsändelse ochtillsluter detta. Därefter tecknar väljaren på ytterkuvertet försäkran påheder och samvete att han förfarit på detta sätt samt att han av anledning somanges i första stycket ej kan inställa sig för röstning i vallokalen förvaldistriktet eller hos utlandsmyndigheten. Budet och vittnet intygar skriftligenatt väljaren egenhändigt ertecknat försäkran samt atl lågot förhållande somstrider mot innehållet ej är känt för dem. Vårdare skall ange i vilketvårdnadsförhållande han står till väljaren. Vittne skall ha fyllt 18 år.Väljarens make eller barn eller makens barn får ej vara vittne. b. att förklararmotionerna /84:382 och 1983/84:1110 besvarade med utskottets yttrande.