bet · G801SkU47 · 1984-12-31 00:00:00 — omtraktamentsbeskattning m. m. 1 betänkandet behandlas motioneravseende frågor om avdrag för ökade levnadskostnader och för resor vid arbeteutanför hemorten, vidare frågor om avdrag för resor med egen bil mellan bostadoch arbetsplats. Till betänkandet har fogats två reservationer. Av dessa ären gemensam för (m) och (c), medan en är undertecknad av (m). Två särskildayttranden har lämnats, ett av (m) och (c) och ett av (fp). Motioner väckta under /84 1983/84:483 av () och () 1 motionen yrkas att hos regeringen anhåller attåtgärder vidtas i enlighet med vad i motionen anförts för att åstadkomma enrättvisare beskattning av uppburna traktamenten, reseersättningar m. m. 1983/84:484 av () och () I motionen yrkas att begär att regeringenverkställer en snabb översyn av reglerna för avdrag för kostnad för resor medbil mellan bostad och arbetsplats i syfte att stimulera till ökad samåkning. 1983/84:1130 av () I motionen yrkas att beslutar att hos regeringenbegära åtgärder så att avdragsrätt för hemresor i samband med besök hosbarnet/barnen kan beviljas skilda föräldrar med gemensam vård om barn, närföräldrarna tillfälligt har förvärvsarbete på annan ort än hemorten. 1983/84:1139 av (vpk) I motionen yrkas att beslutar att hos regeringenbegära förslag, innebärande att särbehandlingen av ensamstående i fråga omavdrag för fördyrade levnadsomkostnader upphör. 1983/84:1468 av m.fl. (c) 1. att beslutar att hos regeringen begäraförslagom utvidgad rätt till avdrag för bilresor till och från arbetet ienlighet med vad som anförts i motionen. 1 1984/85. SkU1984/85:47 2 2. att beslutar attavdrag för resor med bil till och från arbetet skall bestämmas med hänsyn till både årsbundna (fasta) och milbundna (rörliga) kostnader, 3. att beslutar att avdrag för resor med bil itjänsten skall bestämmas i enlighet med den faktiska kostnaden för resan. 1983/84:1476 av () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag om lag så att avdrag för resor kan beviljas ensamstående som harumgängesrätt med barn i enlighet med vad som anförts i motionen. 1983/84:2117 av Per Stenmarck m.fl. (m) 1. att med hänvisning till motion 2116 - somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående enöversyn av avdragsreglerna för arbetsresor med bil. 1983/84:2147 av i m.fl. (c) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att samma traktamentsregler skall gälla oavsettarbetsgivare. 1983/84:2165 av () I motionen yrkas att beslutar att ändra reglernaför tidsvinstberäkning avseende avdrag för resa till och från arbete enligtvad som anförts i motionen. 1983/84:2519 av m.fl.(m) såvitt avser yrkande 1. att - med hänvisning till motion 2518 - somsin mening ger regeringen till känna vad som anförts i avsnittet Kostnaderna för att minska privatbilismen. Motioner väckta under /85 1984/85:338 av () och () I motionen yrkas att beslutar att ändra reglernaför tidsvinstberäkning avseende avdrag för resa till och från arbete enligtvad som anförts i motionen. 1984/85:464 (jfr 463) av RuneTorwald m. fl. (c) såvitt avser yrkande 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande justering av reglerna för bilreseavdrag så att samåkning stimuleras vid färd till och från arbetet. SkU1984/85:47 3 1984/85:1200 av () 1 motionen yrkas att beslutar att hos regeringenbegära förslag om generösare avdragsregler vid arbete på annan ort änbostadsorten avseende 1. avdragsbeloppetför kostnad för hemresor till familjen, 2. antalet resorför vilka avdrag medges, 3. förutsättningarför avdrag för ökning i levnadskostnaderna vid dubbel bosättning. 1984/85:1210 av m.fl. (c) I motionen yrkas 1. att hos regeringen begäraförslagom utvidgad rätt till avdrag för bilresor till och från arbetet ienlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att avdragför resor med bil till och från arbetet skall bestämmas med hänsyn till bådeårsbundna (fasta) och milbundna (rörliga) kostnader, 3. att beslutar att avdragför resor med bil till och från arbetet då bilen används i tjänsten skallbestämmas i enlighet med den faktiska kostnaden för resan. 1984/85:1220 av Hans Nyhage (m) och Per () I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omen snabb utredning med uppgift att anpassa skattelagstiftningen till behovet aven ökad rörlighet på arbetsmarknaden i enlighet med vad som i motionen anförts. 1984/85:1584 av () 1 motionen yrkas att beslutar om ändring avreglerna för bilavdrag i enlighet med vad som anförts i motionen. 1984/85:1613 av m.fl. (c) [ motionen yrkas att beslutar att hos regeringenbegära förslag om sådan ändring i avdragsreglerna för traktamenten attegenföretagare och anställd som själv debiterar arbetsgivaren hotellkostnad fårgöra avdrag för den faktiska kostnaden i enlighet med det anförda. 1984/85:2813 (jfr 2812) av m. fl. (m) 1 såvitt avser yrkande 2. att hos regeringen begär förslag till ändringav reglerna för tidsvinstberäkning avseende avdrag för resa till och fränarbetet, i enlighet med vad som anförs i motionen. SkU1984/85:47 4 Gällande rätt och frågornas tidigare behandling Den som gör tjänsteresor utanförsin vanliga verksamhetsort har rätt till avdrag för kostnaden för själva resanoch också för ökade levnadskostnader i form av utgifter för hotellrum,merkostnader för måltider m. m. Avdraget beräknas enligt en schablon som innebär attavdrag medges med belopp motsvarande uppburet traktamente. Avdraget är dockmaximerat till ett s. k. normalbelopp som motsvarar högsta dygnstraktamenteenligt statens allmänna resereglemente. Normalbeloppet fastställs för varjekalenderår av (). Om kostnadsersättning utgått gällersärskilda regler, olika för statlig och enskild tjänst. Statligkostnadsersättning skall i regel inte tas upp som inkomst, och avdrag får integöras för motsvarande kostnader, även om dessa överstiger ersättningen. I frågaom enskild tjänst är principen den motsatta. Ersättningen skall tas upp sominkomst och avdrag medges för omkostnaderna. Avdrag för ökade levnadskostnader medges emellertid inteenbart på grund av att den skattskyldige har sitt arbete på annan ort än dendär han har sin bostad. Om han tar arbete på annan ort än bostadsorten ellerbosätter sig på annan ort än verksamhetsorten medges avdrag endast omanställningen avser eller skall bedrivas på flera olika platsereller det av annan anledning inte skäligen kan ifrågasättas att han skallflytta. Med verksamhetsort avses i princip den anställdestjänsteställe. Vissa arbetstagare saknar dock tjänsteställe. Det gäller bl. a.anställda inom byggnads- och anläggningsbranschen. För dem anses bostadsortennormalt utgöra den vanliga verksamhetsorten. De får alltså rätt till avdrag vidarbete utanför bostadsorten enligt den redovisade schablonregeln. I den praktiska tillämpningen av denna avdragsregel har entidsmässig begränsning av regeln kommit att gälla. 1 anvisningar som utfärdatsav RSV sägs sålunda, att avdrag såsom för tjänsteresa i regel inte bör medgesom den anställde fortlöpande haft sin arbetsplats på en och samma ort underlängre tid än , den s. k. tvåårsregeln. Arbetsplatsen anses då ha blivitden anställdes vanliga verksamhetsort. Efter tvåårsperiodens utgång medgesavdrag enligt de vanliga regler som gäller vid arbete utanför bostadsorten dåtraktamente inte utgått. Den skattskyldige måste då styrka att han haft deökade levnadskostnader för vilka han yrkar avdrag. beslutade en utvidgning avtvåårsregeln. Beslutet innebar att den som vid arbete inom byggnads- ochanläggningsbranschen fortlöpande haft sin arbetsplats förlagd till en och sammaort utanför den vanliga verksamhetsorten även eftertvåårsperiodens utgång skulle erhålla avdrag såsom för tjänsteresa med beloppmotsvarande faktiska utgifter för logi och dessutom för övriga kostnader medbelopp som enligt () föreskrifter medges för ökade SkU1984/85:47 5 utgifter för kost vid förrättning som pågått än15 dygn (s. k. långtidsförrättning). De nya bestämmelserna togs in ianvisningarna till 33 § KL och skulle vara tillämpliga vid 1984 och 1985-årstaxeringar. Anledningen att reglerna ansågs böra gälla endast under ettövergångsskede var enligt propositionen att beredningen avtraktamentsbeskattningssakkunnigas (numera förmånsbeskattningskommittén)betänkande (SOU 1983:3) Skatteregler om traktamenten m. m. ännu inte slutförtsi . Genom riksdagsbeslut (prop. 1984/85:23, SkU 11,SFS 1984:839) förlängdes lagstiftningen att gälla även vid taxering.Anledningen härtill var att beredningen av kommittébetänkandet ännu inte hunnitslutföras. Vid 1982/väcktes enmotion vari framhölls att en reformering av traktamentsbeskattningen var enangelägen uppgift för regering och riksdag. Motionärerna pekade i sammanhangetpå att en rad fall av missbruk av bestämmelserna avslöjats ochbegärde förslag om nya regler fr. o. m. avstyrkte enhälligt motionen (SkU1982/83:50) med hänvisning bl. a. till traktamentsbeskattningssakkunnigas dånyligen avlämnade delbetänkande, vari bl. a. föreslogs att skattefriheten fördén offentliga sektorns traktamenten skulle slopas, att logikostnad alltidskulle vara avdragsgill till sitt faktiska belopp, att tjänsteförrättningarinom en särskild s. k. förbudszon inte skulle berättiga till avdrag för ökadelevnadskostnader och att schablonavdrag inte skulle kunna medges med högrebelopp än det traktamente som skulle utgå enligt tillämpligt centraltkollektivavtal. Med anledning av ett motionsyrkande att sammatraktamentsregler skulle gälla oavsett arbetsgivare hänvisade skatteutskottet(SkU 1983/84:16) vid förra ånyo tilltraktamentsbeskattningssakkunnigas - numera förmånsbeskattningskommittén betänkande och avstyrkte motionen i avvaktan på resultatet av denna kommittésarbete. Beslutet var i denna del enhälligt. Bilresor till och från arbetet För bilresor mellan bostad ocharbetsplats medges i allmänhet avdrag med belopp motsvarande vad det kostar attanlita allmänna kommunikationsmedel. Under vissa förutsättningar medges dockavdrag för bil. Härför krävs att arbetsplatsen ligger på ett visst minstaavstånd från bostaden och att den skattskyldige gör en viss minsta tidsvinst -- vid resor med bil jämfört med om resorna företas med allmännakommunikationsmedel. Dessa inskränkningar gäller dock inte för skattskyldigasom på grund av ålder, sjukdom eller handikapp är nödsakade att använda bil försina resor och inte heller för skattskyldiga som regelmässigt använder bil itjänsten. När bestämmelserna ändrades (prop. 1981/82:118, SkU 44, rskr285) SkU1984/85:47 6 skrevs kraven på tidsvinst och på visst minsta avståndmellan bostaden och arbetsplatsen in i lagtexten. hade dessa endastfunnits i form av anvisningar från RSV. Också den ovillkorliga rätten tillavdrag för bil vid regelmässig användning av denna i tjänsten lagfästes i detsammanhanget. Tillämpningen blev aktuell första gången vid taxering. Med hänsyn till att begreppet "regelmässigt"gavs en skiftande tolkning i olika delar av landet föreslog regeringen hösten1983 i proposition till (prop. 1983/84:68) ett förtydligande i formav en precisering av hur många dagar en bil bör användas i tjänsten för att manpå den grunden skall kunna godkänna avdrag för kostnader med bil mellan bostadoch arbetsplats. Förslaget godtogs av (SkU 1983/84:16, SFS1983:1051). De nya bestämmelserna innebär att en skattskyldig somanvänder bil i tjänsten ininst pér år och därvid kör itjänsten får avdrag för kostnader för resor med bil till och från arbetet underde dagar som bilen används i tjänsten. Används bilen i tjänsten under minst 160dagar medges av förenklingsskäl avdrag under alla de dagar som bilenanvänds för resor mellan bostaden och arbetsplatsen. Även i detta fall gällersom villkor för avdragsrätt av förenklingsskäl en viss minsta körsträcka av 300mil. Enligt tidigare gällande bestämmelser togs vid beräkningav bilreseavdraget hänsyn både till kostnader som var direkt beroende av kördkörsträcka -milbundna eller rörliga kostnader - och till övriga - årsbundnaeller fasta -kostnader. Riksdagsbeslutet vid förra riksfnötet innebär attavdrag bara skall medges för rörliga kostnader. I samband med att de nya reglernaom avdrag för bilresor till och från arbetet behandlades av väcktesmotioner med yrkanden om utvidgningar i olika hänseenden av avdragsrätten. Utskottetavstyrkte motionerna och anförde i samband därmed bl. (SkU 1983/84:16): Rätten till avdrag för bilresortill och från arbetet berör ett mycket stort antal skattskyldiga. Inte minst avadministrativa skäl och från kontrollsynpunkt är det enligt utskottets meningdärför angeläget att reglerna om detta avdrag utformas så att de blirnågorlunda lättillämpade i praktiken. Detta torde förutsätta att avdragsrättenbedöms med utgångspunkt i en schablon. En schablon kan av naturliga skäl intege ett i alla lägen tillfredsställande resultat. Med den utformning schablonenerhållit i propositionen har man, såvitt utskottet kan bedöma, tillgodosettkravet på enkelhet i den praktiska tillämpningen och tagit rimlighänsyn till de skattskyldigas intresse. Utskottet anser således att schablonenär väl avvägd och vill i sammanhanget understryka att det lägsta dag- resp.milantal som satts som gräns för rätten till bilavdrag för resor till och frånarbetet gäller beskattningsåret i dess helhet. Man skall således ta hänsyn tillom det varit praktiskt möjligt att använda bilen hela eller endast en del avåret. Som exempel på oinständighe-ter som kan föranleda att man godtar ettfärre antal dagar än de angivna nämns i propositionen att den skattskyldige pågrund av sjukdom, militärtjänstgöring, utlandsvistelse eller liknande varitförhindrad att arbeta eller att anställning varat endast en del avåret. SkU1984/85:47 7 Med anledning av ett motionsyrkandeatt man vid beräkning av bilavdraget skulle beakta även fasta kostnaderframhöll utskottet: 1 likhet med departementschefenanser utskottet det befogat att man vid beräkning av avdraget för bilresorbeaktar endast rörliga kostnader. Sannolikheten talar enligt utskottets meningför att de flesta skattskyldiga med avdrag för kostnader för bilresor mellanbostad och arbetsplats skulle ha innehaft bil även om de inte använt den förresor till och från arbetsplatsen. Mot utskottsbeslutet anfördes reservationer av (m), (c)och (fp). Utskottet avstyrkte vid samma tillfälle också en motion omatt vid tidsvinstbestämningen skulle medräknas också den tid det tar att lämnaoch hämta barn på daghem. Utskottet framhöll i sammanhanget att tidsvinstberäkningeni princip endast borde avse tidsåtgången för att komma till och frånarbetsplatsen inkl. naturligtvis den tid som går åt för att uppsöka och att gåtill och från parkeringsplats. Ett avsteg från denna princip skulle enligt utskottetsmening medföra kontroll- och tillämpningssvårigheter. Frågan om att genom avdragsreglerna stimulera tillsamåkning har tidigare också prövats av utskottet. I sitt betänkande SkU1981/82:44 avstyrkte utskottet en motion med sådant innehåll. Utskottetframhöll därvid bl. a. följande: Den ändring avavdragsbestämmelserna som bl. a. innebär att kravet på tidsvinst för erhållandeav bilavdrag skärpts torde medföra att många som har fått avdrag förbilresor kan påräkna ett sådant avdrag. Detta i kombination medregeringens aviserade förslag om marginalskattesänkningar, vilka generelltminskar värdet av avdrag, bör öka intresset för att minska resekostnaderna, ochdetta i sin tur bör kunna såväl främja energihushållning och kollektivtrafiksom stimulera till ökad samåkning. Kostnader vid arbete utom hemorten I betänkandet behandlar utskottetett flertal motioner som tar upp frågor om avdrag för bl. a. ökadelevnadskostnader vid arbete utom hemorten och om avdrag för kostnader förbilresor till och från arbetet. En redogörelse för gällande bestämmelser ochriksdagens tidigare ställningstaganden rörande frågor som aktualiserats imotionerna lämnas i inledningen till detta betänkande. och (båda c) kritiserar i motion1984/85:483 det nuvarande systemet för beskattning av traktamenten ochreseersättningar. De vänder sig bl. a. mot de möjligheter till missbruk sombestämmelserna i sin nuvarande utformning erbjuder och mot den olikformighetsom på detta område råder mellan å ena sidan statliga och kommunala och å andrasidan privata arbetsgivare. De begär att regeringen vidtar åtgärder i syfte attåstadkomma en rättvisare beskattning av traktamenten och reseersättningar. SkU1984/85:47 8 Liknande synpunkter förs fram avGunnar i m. fl. (c) i motion 1983/84:2147. Motionärerna i dennamotion liksom motionärerna i motion 1984/85:1613 av m. fl. (c)pekar särskilt på den olikhet mellan statliga och privata befattningshavare somligger däri att de förra alltid får sina faktiska utgifter för logi täckta,medan de senare, då uppburet nattraktamente inte förslår till att täckalogikostnader, måste styrka att deras samtliga ökade levnadskostnader under ettdygn överstigit normalbeloppet. Motion 1983/84:2147 utmynnar i ett krav på attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att samma traktamentsreglerskall gälla oavsett vem som är arbetsgivare, medan motionärerna bakom motion1984/85:1613 yrkar sådan ändring av gällande bestämmelser att egenföretagareoch anställda som själva debiterar arbetsgivaren sina utgifter för hotell fårgöra avdrag för den faktiska logikostnaden. (vpk) tar i motion 1983/84:1139 upp fråganom ensamståendes rätt till avdrag för ökade levnadskostnader. Han framhålleratt sådana kostnader uppkommer oavsett civilstånd och oavsett denskattskyldiges levnadsförhållanden i övrigt och menar att extrakostnader förexempelvis måltider vid arbete utanför hemorten eller under andrakostnadskrävande omständigheter ingalunda är mindre för en ensamstående än fören samboende. Han anser att bör hos regeringen begära förslag omlikabehandling i skattehänseende av ensamstående och samboende när det gälleravdrag för ökade levnadskostnader. Traktamentsbeskattningsfrågor tas också upp av ArneFransson (c) i motion 1984/85:1200 och av Hans Nyhage och Per (bådam) i motion 1984/85:1220. Yrkandet i den förra motionen syftar dels till ökademöjligheter att vid arbete utom hemorten erhålla avdrag för kostnader förhemresor till familjen, dels till att förbättra förutsättningarna att viddubbel bosättning erhålla avdrag för ökade levnadskostnader. I den senare motionenbegärs en utredning med uppgift att anpassa skattelagstiftningen till behovetav en ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Vad motionärerna därvid åsyftar är enförbättring av möjligheterna för främst ensamstående men även för arbetstagaremed familj att erhålla avdrag för ökade levnadskostnader vid anställning påannan ort än hemorten. I två motioner slutiigen, 1983/84:1130 av ()och 1983/84:1476 av () begärs förbättrade möjligheter förfrånskild förälder att vid arbete på annan ort än bostadsorten erhålla avdragför kostnader för besök hos eget barn. Utskottet har förståelse för flera av de synpunkter somförs fram i motionerna. De nuvarande olikheterna itraktamentsbeskattningshänseende mellan å ena sidan statliga och kommunalabefattningshavare och å andra sidan anställda i privat tjänst kan enligtutskottets mening inte accepteras. Inte heller kan det anses rimligt attensamstående - som ofta sker - skall särbehandlas när det gäller rätten tillavdrag för ökade levnadskostnader och för hemresor vid arbete utanför hemorten.Utskottet anser det således SkU1984/85:47 9 angeläget att traktamentsreglerna ändras och att så skerutan onödigt dröjsmål. Traktamentsbeskattningssakkunniga (numera förmånsbeskattningskommittén),som enligt sina direktiv haft till huvuduppgift att utjämna skillnaderna iskattehänseende mellan olika löntagarkategorier och söka begränsa avdragen förkostnader i samband med tjänsteresor till sådana utgifter som innebär enverklig fördyring för den anställde, har avlämnat ett delbetänkande(SOU 1983:3) Skatteregler om traktamenten m. m. Utredningen har föreslagit bl.a. att skattefriheten för den offentliga sektorns traktamenten slopas, atttjänsteförrättningar inom en särskild s. k. förbudszon inte skall berättigatill avdrag för ökade levnadskostnader och att schablonavdrag inte skall kunnamedges med högre belopp än det traktaifien-te som utgår enligt tillämpligtcentralt kollektivavtal. Utredningsförslaget innebär också atttraktamentsreglerna anpassas till den s. k. nattventd som tillämpas vidförrättning med övernattning i statlig tjänst och som går ut på attarbetsgivaren ersätter nattkostnaden med belopp som motsvarar den verkligakostnaden för hotell e. d. Utredningen har föreslagit schablonregler för resormed övernattning av innebörd att avdrag normalt skall medges med dels beloppmotsvarande faktisk logikostnad, dels ett schablonbelopp för dag. Utredningensförslag i fråga om avdragsrätt vid dubbel bosättning är så utformat attreglerna medger avdragsrätt även för ensamstående. Slutligen bör enligtutredningens uppfattning också den som saknar familj ha möjlighet att fåhemreseavdrag, beräknat med utgångspunkt i ett skäligt antal hemresor permånad. Av vad utskottet nu anfört framgår atttraktamentsbeskattningssakkunni-gas förslag direkt eller indirekt berör alla defrågor som tagits upp i de nu aktuella motionerna och att syftet med huvuddelenav dessa, om utredningsförslaget antas, kommer att bli i huvudsak tillgodosett.Utskottet förutsätter att man vid beredningsarbetet inom regeringens kanslibeaktar de synpunkter som framförts i motionerna. Målet bör - som utskottettidigare i olika sammanhang framhållit - vara att så långt det är möjligttillgodose löntagarnas berättigade krav på likformighet och rättvisa vidbeskattningen. bör naturligtvis bestämmelserna vara så utformade attde förebygger eller motverkar missbruk och att de inte onödigtvis försvårardeklarations- och taxeringsarbetet. Någon särskild åtgärd med anledning av motionerna finnerutskottet - i avvaktan på resultatet av det pågående beredningsarbetet - intepåkallad. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till samtliga i dettaavsnitt behandlade motioner. Bilresor till och från arbetet I fyra motioner ställs yrkanden somalla har till syfte att stimulera till ökad samåkning med bil mellan bostad ocharbetsplats. SkU1984/85:47 10 1983/84:484 av och (båda c),1983/84:2117 av Per Stenmarck m.fl. (m). 1983/84:2519 av m.fl.(m) och 1984/85:464 av m. fl. (c). Som framgår av den redogörelse som lämnats i inledningentill detta-betänkande (se ovan s. 7) har motioner med liknande yrkandentidigare prövats av skatteutskottet. De skäl mot att genom särskilda åtgärdersöka stimulera till ökad samåkning som utskottet därvid åberopat har godtagitsav . Enligt utskottets uppfattning saknar anledning att nufrånträda sin tidigare intagna ståndpunkt i denna fråga. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionerna. 1 ytterligare fyra motioner tar motionärerna upp frågorsom gäller beräkningen av tidsvinst vid bilresor till och från arbetet.Yrkandena i samtliga dessa det gäller den vid förra väckta motionen1983/84: 2165 av () samt motionerna 1984/85:338 av ochKnut (båda m), 1984/85:1584 av () och 1984/85:2813av m. fl. (m) - går ut på att man vid tidsvinstberäkningen skallbeakta också tid som det tar att lämna och hämta barn på daghem ochliknande. Även denna fråga har utskottet prövat tidigare (se ovan s.7). Utskottet vidhåller sin uppfattning att tidsvinstberäkningen bör inkluderauteslutande tid som går åt för att komma till och från arbetsplatsen inkl. tidför att uppsöka och för att gå till och från parkeringsplats. Ett avsteg fråndenna princip skulle - som utskottet tidigare framhållit - kunna medförakontroll-och tillämpningsproblem. Utskottet avstyrker därför även dessamotioner. 1 två motioner, båda med () som förstanamn, 1983/84:1468 och 1984/85:1210 yrkas ändringar i de bestämmelser om avdragför bilresor mellan bostad och arbetsplats som beslutades vid förra riksmötet.Motionärerna anser reglerna alltför restriktiva och menar att rätten tillavdrag bör gälla utan den begränsning som avser bilens användning i tjänstenett visst minsta antal dagar.