bet · G801TU13 · 1984-12-31 00:00:00 — omanslag titl Vägväsende m.m. (prop. 1984/85:100 bil.8) SJÄTTE HUVUDTITELN Anslagen till vägväsende m. m. Regeringens förslag i proposition1984/85:100 bilaga 8 () under avsnitt B. Vägväsende(s. 17-51) Allmän översikt och punkterna B 1. - B 9., till medelsanvisning m.m.under de skilda väganslagen innebär att till : Ämbetsverksuppgifter för budgetåret1985/86 anvisas ett förslagsanslag på . (punkt BL), att regeringen medges att lämna vissabeställningsbemyndigan-den för den statliga vägdriften (punkt B 2. att till Drift av statliga vägar för /86anvisas ett reservationsanslag på 4 . (punkt B2. att regeringen medges att vid behov - när allmän vägövergår till eller enskild väghållning - låta överföra medelmotsvarande gällande statsbidrag mellan detta anslag och anslagen B 4. Bidragtill drift av kommunala vägar och gator resp. B 6. Bidrag till drift avenskilda vägar (punkt B2. att regeringen medges att låta kostnadsramarför anslagen Drift av statliga vägar resp. Byggande av statliga vägar jämkasför (punkt B2. att regeringen medges att låta drift- ochbyggandeanslag för den statliga väghållningen jämkas (punkt B 2. att till Byggande av statliga vägar för /86anvisas ett reservationsanslag på . (punkt B 3. att regeringen medges låta bidragsmedel -avseende drift av kommunala vägar och gator - användas för forskning ochutveckling (punkt B4. att till Bidrag till drift av kommunala vägar och gatorför /86 anvisas ett reservationsanslag på . (punktB 4. att till Bidrag till byggande av kommunala vägar och gatorför /86 anvisas ett reservationsanslag på . (punktB 5. att den förordade möjligheten att omfördela bidragsmedelmellan drift-och byggandeanslagen för enskilda vägar genomförs (punkt B 6. att till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. /86 anvisas ett reservationsanslag på . (punkt B6. att till Bidrag till byggande av enskilda vägar /86 anvisas ett reservationsanslag på . (punkt B7. 1 1984/85.15 saml. att regeringen medges att låta för vissavägupprustningar få använda anslaget 38. Tjänster till utomstående (punkt B8. atttill Tjänster till utomstående för /86 anvisas ettförslagsanslag på . (punkt B8:), attregeringen medges att lämna beställningsbemyndigande avseendereservbromateriel (punkt B 9. atttill : Försvarsuppgifter för /86 anvisas ettreservationsanslag på . (punkt B 9. Under avsnittet Särskilda frågor här regeringen (s.157-167) föreslagit ' att delsgodkänna de i propositionen förordade riktlinjerna för organisationen avvägverket, delsbemyndiga regeringen att besluta om antalet staber och serviceenheter vidvägverket, delsbemyndiga regeringen att besluta om framtida ändringar i regionalaorganisation. Bakgrundtill förslaget om ny organisation för I en skrivelse har vägverketredovisat resultatet av det översynsarbete som verket bedrivit och föreslårvissa ändringar av organisation. Vägväsendethar varit föremål för fyra större organisationsförändringar sedan mitten av1940-talet nämligen åren 1944, 1962, 1965 och 1975. Övervägandenai utredning utgick från bedömningen att en betydande real tillväxt avväghållningsanslagen kunde förväntas. För att möta denna utvecklingtillskapades bl. a. nuvarande regionala byggnadsorganisation samt trefristående projekteringskontor (prop. 1966:129, SU 1966:152, rskr 1966:361). Resuhatetav organisationsutredning blev tillskapandet av nuvarandeplaneringsavdelning (prop. 1977/78:10, /78:10, rskr 1977/78:95). Utvecklingenunder har successivt medfört nya krav på . Som en följd avdetta har betydande anpassningar skett av den interna verksamheten. Verket hargenomgått en snabb teknisk utveckling. Mekaniseringsgraden har ökat väsentligtoch datorstöd i olika former har införts. Andelen externt köpta tjänster harökat. Parallellt med nämnda utveckling har skett en betydande reducering avverkets personal. Vägverketär enligt sin instruktion central förvaltningsmyndighet för frågor omväghållning. Verket utövar även tillsyn över enskilda järnvägar, spårvägar ochtunnelbanor. Verket leds av en styrelse. Chef för ären generaldirektör. är uppdelad på sex avdelningar.Regionalt finns 24 vägförvaltningar, sju byggnadsdistrikt samt två projekteringskontor.Den lokala verksamheten är uppdelad i arbetsområden och byggarbetsplatser. Dennuvarande organisationen framgår av bilagal. Medundantag för byggnadsavdelningens tillkomst och planeringsavdelningensår har genomförda anpassningar endast i ringa grad berört verketsorganisationsstruktur. I det översynsarbete som genomfört har deframtida förutsättningarna närmare studerats. Därvid har framkommit att enförändring av verkets organisationsstruktur är nödvändig. Även förändringsbehovinom andra områden har identifierats. I propositionen lämnas vidare (s. 158-165) ennärmare redogörelse av betingelserna för verkets och allmänna utgångspunkterför föredragandens organisationsförslag samt innebörden av förslaget i fråga. Nuvarandeoch föreslagen organisation framgår av diagram i bilagal (figurerna 1 och 2).Indelning av den statliga väghållningen i tre regioner framgår av bilaga2(figur 3). I motion 1984/85:302 av m. fl. (c)yrkas att hos regeringen begär åtgärder för att intensifieraforskningen kring användning av andra medel än vägsalt för att på ett bättresätt klara våra vintervägar. I motion 1984/85:388 av () yrkasatt beslutar uttala sig för att en bro bör byggas mellan ochGräsö samt att detta projekt ges högsta prioritet. I motion 1984/85:439 av m. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-6), 1. att som sin meningger regeringen till känna att fördelningen av medel för byggande av statligavägar bör vara till riksvägar och till länsvägar, 2. att beslutar att tillBidrag till drift av kommunala vägar och gator för /86 anvisaett i förhållande till regeringens förslag med 89 milj. kr. sänktreservationsanslag på 662 milj. 3. att beslutar attåterinföra de regler för bidrag till drift av enskilda vägar som /83, 4. att beslutar att tillBidrag till drift av enskilda vägar m. m. för /86 anvisa ett iförhållande till regeringens förslag med 25 milj. kr. förhöjtreservationsanslag på 356 milj. 5. att beslutar att tillBärighetsupprustning av mindre vägar och broar för /86 anvisaett reservationsanslag på 25 milj. 6. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om nyaorganisation. 1* 1984/85.15 saml. I motion 1984/85:440 av (vpk)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att som sin meninggerregeringen till känna vad som i motionen anförs om upprustning av vägnätet ianslutning till bandelen . I motion 1984/85:525 av () yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att nybyggnationen inom angivna budgetar bör påbörjas /86. I motion 1984/85:528 av och (båda m) yrkas att hos regeringen begär förslag om attvägsallningen omgående skall upphöra. I motion 1984/85:623 av Bo Finnkvist och GunnarOlsson (båda s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om nödvändigheten av samordning av olikaregionalpolitiska åtgärder Och satsningar på vägnätet. I motion 1984/85:742 av och (båda vpk) yrkas att till B 3. Byggande av statliga vägarför /86 beslutar anvisa . utöver regeringensförslag för att möjliggöra påbörjande av upprustningsarbete på ienlighet med vad som anges i motionen. I moton 1984/85:745 av och (båda c) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i morionen anförs om vikten av alt delen Ramsjö-Öste vall av riksväg 83mellan och Ange byggs om till tillfredsställande standard. I motion 1984/85:872 av och (båda c) yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående större ekonomiskaresurser till länsvägnätet i län, 2. att beslutar altåterinföra de regler för bidrag till drift av enskilda vägar som gällde budgetåret1982/83. I motion 1984/85:873 av och (båda c) yrkas att beslutar att anslå medel för byggande av bro vidHovhäs i kommun enligt beslut av i den 21november 1983. I motion 1984/85:876 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs ombehovet av ett skyndsamt förverkligande av södra förbifarten på vidVärnamo. TU1984/85:13 5 I motion 1984/85:877 av PaulLestander (vpk) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännaalt åtgärder bör vidtas för att förbilliga upprustning av vägnätet genomåtervinning av asfalt. I motion 1984/85:923 av LennartBrunander och (båda c) yrkas, såvitt nu är i fräga (yrkande 2),alt beslutar som sin mening ge regeringen till känna att innan beslutlas om nedläggning av persontrafiken på järnvägen extramedel anvisas för upprustning av vissa vägar i . Motiveringen till yrkandet finns i motion 1984/85:918 (c). I motion 1984/85:1061 av GunnelJonäng och i (båda c) yrkas 1. att riksdagenbeslutar alt till Bärighetsupprustning av mindre vägar och broar för budgetåret1985/86 anvisa ett reservationsanslag på 25 milj. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att forskning kring och provning avnya typer av brobeläggningar bör samordnas med de övriga nordiska länderna. I motion 1984/85:1364 av (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. att riksdagenbeslutar att under anslaget Bidrag till drift av enskilda vägar använda ett iförhållande till regeringens förslag med 10 milj. kr. förhöjt reservationsanslagpå 341 milj. 2. att riksdagenbeslutar att under anslaget Bidrag till drift av kommunala vägar och gatoranvända ett i förhållande lill regeringens förslag med 10 milj. kr. sänktreservationsanslag på 741 milj. kr. I motion 1984/85:1366 av Ing-MarieHansson m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs beträffande konstnärlig utsmyckning och konstnärliglandskapsgestaltning utefter allmänna vägar. I motion 1984/85:1369 av IngvarJohnsson m. fl. (s) yrkas alt som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om behovet av investeringar på vissa vägar iÄlvsborgs län. I motion 1984/85:1375 av AndersNilsson m. fl. (s) yrkas all som sin mening ger regeringen lill kännavad som i motionen anförs om ny sträckning av väg 44. I motion 1984/85:1376 av AndersNilsson m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om en ny sträckning av väg 46. I motion 1984/85:1378 av MatsOlsson (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attutbyggnaden av , etapp III, i bör få högsta prioritet viddelning av extra anslag till vägbyggandel i landet. Rättelse: S. 39, rad 34 Slår: 16. Rättat till: 15. TU1984/85:13 6 I motion 1984/85:1380 av SigvardPersson och (båda c) yrkas att uttalar angelägenheten avatt snabbare åtgärder vidtas för att minska användningen av salt som halkbekämpningsmedelför att därmed reducera saltets skadeverkningar pä alla de omräden som imotionen anförs. I motion 1984/85:1381 av BrunoPoromaa och (båda s) yrkas all som sin mening gerregeringen lill känna vad som i motionen framförs om en upprustning och ettöverförande till allmän väg av den s. k. . I motion 1984/85:1382 av BrunoPoromaa och (båda s) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om en vägförbindelse för Talmasameby. I motion 1984/85:1523 av JanHyttring och (båda c) yrkas med hänvisning till vad som anförsi motion 1984/85:1520 (c) 1. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs ombehovet av ökade anslag för ny- och ombyggnader av vägar i , 2. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs ombehovet av en bro vid i , 3. att riksdagenbeslutar höja anslaget till underhåll av enskilda vägar så att det motsvararden tidigare generella regeln om . I motion 1984/85:1956 av IngemarEliasson (fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om vikten av att ges en med flertaletandra vägar likvärdig, trafiksäker standard. I motion 1984/85:1958 av JanFransson m.fl. (s) yrkas att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförs om lidigareläggning av bro överÖstersundet till Torso. I motion 1984/85:1959 av MargaretaGärd och (båda m) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omprojektering för upprustning och ombyggnad av , 2. att riksdagenbeslutar alt medel för genomförandet avsätts ur anslaget Byggande av statligavägar. I motion 1984/85:1969 av SiriHäggmark m.fl. (m, c, fp) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om åtgärder för att ersätta vissa färje-och båtförbindelser inom kommun med broar. I motion 1984/85:1971 av PaulJansson m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om en fortsatt utbyggnad av Östra leden i . TU1984/85:13 7 I motion 1984/85:1973 av LarzJohansson och (båda c) yrkas alt som sin mening gerregeringen lill känna vad som i motionen anförs om behovet av förbättradekommunikationer såvitt gäller vägarna i . I motion 1984/85:1981 av KjellMattsson m.fl. (c,m,fp) yrkas att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförs om ett program för utbyggnad avbroförbindelser inom . I motion 1984/85:1987 avKarl-Anders () yrkas att hos regeringen begär all anslagentill drift och byggande av enskilda vägar räknas upp, så att de i varje fallnår upp till planeringsnivå B. I motion 1984/85:1995 av m.fl. (vpk) yrkas 1. alt ,med ändring i propositionens bilaga 8 anslaget B 4. Bidrag till drift avkommunala vägar och gator, beslutar anvisa ett med . 2. att ,med ändring i propositionens bilaga 8 anslaget B 5. Bidrag till byggande avkommunala vägar och gator, beslutar om ett med . I motion 1984/85:1998 av NilsÅsling (c) yrkas att beslutar all hos regeringen anhålla att uppdragges åt att uppta förhandlingar med entreprenadföretag ellerkonsortium av entreprenadföretag som är villiga att bygga Vallsunds- ochRödösundsbroarna, för att under förslagsvis en på arrendebasisställa broarna till förfogande i enlighet med vad som i motionenanförs. I motion 1984/85:2206 av TommyFranzén m. fl. (vpk) yrkas, såvitt nu är i fräga (yrkande 2), all riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motion1984/85:2205 (vpk) anförs beträffande vägutbyggnaden i . I motion 1984/85:2256 av SigvardPersson (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), alt som sinmening ger regeringen till känna vad som i motion 1984/85:2253 (c) anförs omutveckling av förbindelserna mellan och till en statskommunalfärja. I motion 1984/85:2273 av BörjeHörnlund och (båda c) yrkas att beslutar höjabidragsprocenten lill 70 för underhåll av enskilda vägar. Motiveringen till yrkandet finns i motion 1984/85:2269(c). I morion 1984/85:2288 av och (båda m) yrkas att begär förslag om avveckling av länsvägnämnderna.Motiveringen till yrkandet finns i motion 1984/85:2286 (m). 1 * * 1984/85.15 saml. Nr 13 Rättelse: S. 38,rad 29 Står: 15. Rättat till: 14. TU1984/85:13 8 I motion 1984/85:2552 av RolfClarkson m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1), 1. all riksdagentill Byggande av statliga vägar för /86 anvisar ettreservationsanslag på , 2. att riksdagentill Bidrag till drift av kommunala vägar och gator för /86anvisar ett reservationsanslag på , 3. alt riksdagentill Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator för /86anvisar ett reservationsanslag på , 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ändring iförordningen (1982:853) om statsbidrag till väg- och gatuhållning. I motion 1984/85:2555 av IngemarEliasson och (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1),att beslutar att öka anslaget för drift av enskilda vägar med 10milj! I motion 1984/85:2558 av AgneHansson m.fl. (c) yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförs om behovet av generösare och mera likartadtillämpning av reglerna för ortnamnsmärkning och om rättvisare kostnaderhärför. I motion 1984/85:2562 av MarianneKarlsson (c) yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om uppsättande av landskapsskyltar utmed destörre allmänna vägarna. I motion 1984/85:2702 av EricJönsson m. fl. (s) yrkas alt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motion 1984/85:2700 (s) anförs om förbättrade åtgärder såvitt gällervägarna i . I motion 1984/85:2747 av (båda c) yrkas att beslutar att återinföra de reglerför bidrag till drift av enskilda vägar som gällde /83. Motiveringen till yrkandet finns i motion 1984/85:2748(c). I motion 1984/85:2775 av MartinOlsson och (båda c) yrkas att beslutar att som sinmening uttala vad som i motionen anförs om att vid fördelning av ordinarieväganslag för vägbyggande tilldelas den andel som motsvararlänets speciella behov. 1 Anslags- och bidragsfrågor Från anslaget Vägverket:Ämbetsverksuppgifter betalas kostnaderna för central administration (delvis),översiktlig vägplanering och fastställande av arbetsplaner samtjärnvägsärenden. Föredragandedepartementschefen beräknar kostnaderna för till TU1984/85:13 9 7,25 milj. kr. och föreslär att anslaget för nästabudgetår las upp med detta belopp. Utskottet tillstyrker förslaget härom. Medelsbehovet under väganslagenberäknades i föregående års budgetproposition till sammanlagt ca 6 259 milj.kr. Härutöver har under är 1984 betydande medel - ca278 milj. kr. - anvisats med stöd av den s. k. finansfullmaklen för sysselsätlningsfrämjandeväginvesteringar. Föredraganden understryker i propositionen att ett välfungerande vägtransportsystem är en grundförutsättning för ett utvecklatsamhälle. Det kapital som har investerats i vägar och broar är mycketomfattande. Underhållet och skötseln av vägarna är därför mycket vikliga föratt den infrastruktur som vägnätet erbjuder effektivt skall kunna utnyttjas.Bristande underhåll innebär, framhålls det vidare, förutom sämretransportförutsättningar att en reparationsskuld skjuts . Detinnebär också en kapitalförstöring och att det bHr dyrare att återställavägnätet . Vad föredraganden sålunda anfört finner.utskottet, somunder en rad av år har uttalat sig för en höjd ambitionsnivå i berördaavseenden, vara en viktig utgångspunkt vid bedömningen av frågorna omväganslagens storlek och fördelning m.m. Från anslaget Drift av statligavägar betalas kostnaderna för de delar av vägverkels verksamhet som ärhänförliga till driften av de statliga vägarna, vissa förbättringsarbeten -vilka avser främst de sekundära och tertiära vägnäten - samtinvesteringsutgifter för anläggningstillgångar. Anslaget är för innevarande budgetår upplaget med ettbelopp av 3 961 milj. kr. Denna anslagsnivå har bl. a. legal lill grund för dennya femårsplan för driftverksamheten som antagit för åren 1985-1989.Genom den uppräkning av anslaget som skedde i fjolårets budgetproposition harservice-och underhållsnivån i den nya femårsplanen enligt föredraganden kunnathöjas väsentligt. Den nya inriktningen innebär sålunda att viktiga mål förvägpolitiken kan uppfyllas. I anslutning härtill framhålls i propositionen attprioriteringen av driftanslagen syftar lill att förverkliga tre väsentliga målför väghållningen. Det första målet är att väghållarnas åtgärder avseendevägunderhållet skall anpassas så att vägnätels standard kan upprätthållas.Vägunderhållet skall täcka den ärhga förslitningen. Det andra målet är attgenom särskilda insatser återställa förslitna delar av vägnätet till en frånallmänna synpunkter acceptabel standard. Det eftersläpande vägunderhållet böråterhämtas . Del tredje målet är att ökaserviceåtgärderna på framför allt det lågtrafikerade vägnätet. Del gäller då iförsta hand insatserna beträffande vinterväghällningen. Kostnadsramen för den statliga driftverksamhelen är 1986bör enligt föredraganden fastställas till 3 958,5 milj. kr. För anskaffning avanläggningstillgångar (fastigheter, motorfordon, vägmaskiner och färjor m.m.) beräknas235 milj. kr. Den totala anslagsanvisningen under anslaget föreslås därmed ökasmed 232,5 milj. kr. till totalt 4 193,5 milj. kr. Härigenom kan enligtpropositionen den högre ambitionsnivå som statsmakterna har beslutat om föråren 1984 och 1985 bibehållas. anser en väsentlig ökning av resurser för vägunderhålletofrånkomlig. Utskottet konstaterar också att den höjda medelstilldelningenmöjliggör eri godtagbar ambitionsnivå, varför förslaget tillstyrks. Utskottethar vidare intet att erinra mot att regeringen bemyndigas att vid behov - närallmän väg övergår till eller enskild väghållning och under de ipropositionen i övrigt angivna förutsättningarna - låta överföramedel mellan det statliga driftanslaget och anslaget för bidrag till drift avenskilda vägar. Föredragandensförslag att genom lämpligt avvägda besläll-ningsbemyndiganden gesmöjlighet alt anskaffa de olika anläggningstillgångarna så ekonomiskt sommöjligt tillstyrks också av utskottet. Det innebär en nivå förbeställningsbemyndigandet om 120 milj. kr. i 1986 årsberäknade prisnivå. behöver verket vidare ett nytt beställningsbemyndigandepå 90 milj. kr. Utskottettillstyrker slutligen att kostnadsramen för för anslaget Drift avstatliga vägar - liksom för anslaget Byggande av statliga vägar - i principbestäms till samma belopp som anslaget. Det bör vidare ingå i regeringensbefogenheter alt i den mån arbetsmarknadslägel, kraven på ändamålsenligplanering av verksamheten eller andra skäl motiverar det, bemyndiga vägverketatt resp. jämka de föreskrivna kostnadsramarna för dessaår, t. ex. genom att i förväg ta i anspråk behövligabelopp av de medel under de kalenderårsberäk-nade anslagen, som anvisas . Isyfte alt effektivisera väghållningsinsatsen och underlätta planeringen börvägverket dessutom ha möjlighet att göra mindre justeringar under ett enskiltår mellan drift- och byggandeanslagen för den statliga väghållningen. Därmedfrämjas - som föredraganden framhållit - en helhetssyn pä.väghållningsåtgärderna. I motionerna 1984/85:439 (c) och 1984/85:1061 (c)begärs ett särskilt anslag om 25 milj. kr. för bärighetsupprustning av mindrevägar och broar av betydelse för skogs- och industritransporler på landsbygden. Utskottet vill med anledning härav framhälla attmedel av högst betydande omfattning för sådana ändamål regelmässigt beräknasunder driftanslaget. Vidarevill utskottet erinra om vad som förut nämnts om prioriteringen avdriftanslagen. Föredraganden har i propositionen understrukit att ett välfungerande vägnät är en grundförutsättning för näringslivets och industrinsframtida utveckling. Detsamma gäller för skogs- och jordbruket. Denna syn påvägnätets betydelse för den svenska ekonomins utveckling har också kommittill uttryck i regeringens anvisningar för vägplaneringen och utbyggnadenav vägnätet. Dådriftanslaget till betydande del sålunda avser just bärighetsupprustning avmindre vägar och broar och då dessutom redan regeringens förslag innebär enuppräkning av anslaget med 232,5 milj. kr. till 4 193,5 milj. kr. avstyrkerutskottet den av motionärerna nu föreslagna ytterligare medelsanvisningen - omock under särskilt anslag. I motion 1984/85:1061 (c) begärs vidare attforskning kring och provning av nya typer av brobeläggningar bör samordnas medde övriga nordiska ländernas verksamhet. Som utskottet redan i sitt betänkandeTU 1983/84:21 framhållit, utgår utskottet från att i sitt arbete medhär berörda frågor i vederbörlig mån tar del av och beaktar erfarenheter ochrön även utomlands - bl.a. genom samarbetet i (). Någon särskild framställning till regeringen i ämnet synes medhänvisning härtill inte heller nu påkallad. Motionen avstyrks därför i dennadel. Anslaget Byggande av stadiga vägar har sedan år1970 varit 900 milj. kr. För /86 ()förordas ett anslag av samma storlek. Frånanslaget betalas kostnader för byggande av statliga vägar samt vissaförbättringsarbeten. Fr. o. m. är 1984 lämnas från anslaget bidrag tillcykelleder m. m. i icke väghällande kommuner. Bidragsgivningen regleras genomförordningen (1979:627) orn statsbidrag för cykelleder samt anordningar ochåtgärder som främjar viss busstrafik (ändrad senast 1984:770).