bet · G801SoU18 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet anförde i det ovannämnda betänkandet (SoU1984/85:6 s. 6-7) att det delade åsikten att det år önskvärt att likställaolika typer av ideellt biståndsarbete, så att samma förmåner kommer att utgåtill alla som är anställda av ett svenskt trossamfund eller av en svensk ideellorganisation som bedriver biståndsverksamhet i utvecklingsländer. Det viktigavar dock att möjligheterna att bedriva ideellt biståndsarbete inte försämrades.Om detta krav tillgodosågs i form av särskilda undantagsregler i lagen omallmänna barnbidrag eller i form av ekonomisk kompensation i annan ordning varenligt utskottet mera en praktisk fråga. Utskottet ansåg för sin del den ipropositionen föreslagna linjen - dvs. utbetalning av motsvarande bidrag genomSIDA - vara den enklaste och mest lättillämpade lösningen. Ingenting nytt har framförts sedan togställning till denna fråga. Erfarenheterna får utvisa om det finns skäl attöverväga andra lagtekniska lösningar för att inte försvåra det ideellabiståndsarbetet. Utskottet ser alltså ingen anledning att nu gå in på enförnyad prövning av den lagändring som trädde i kraft ochavstyrker motion 1984/85:713 (c). Rätten att uppbära barnbidrag Barnbidrag och flerbarnstilläggutbetalas fr. o. m. i stället för som tidigare perkvartal (prop. 1984/85:39, SoU 6). De bestämmelser i lagen om allmännabarnbidrag som reglerar bl. a. när barnbidrag skall börja utgå resp. upphöra äremellertid oförändrade. Som följd härav avgörs frågan om rätten att erhållabarnbidrag och flerbarnstillägg med hänsyn till de förhållanden som råder vidkvartalets ingång. Utbetalningen sker härefter i tre månadsposter. I motion 1984/85:708 av och (bådas) yrkas att skall begära en översyn av hithörande regler isyfte att skapa möjlighet att byta betalningsmottagare för barnbidraget underlöpande kvartal, så att den som har vården om barnefden första i varje månadockså har rätt att uppbära barnbidraget. Motionärerna påpekar att gällanderegler kan skapa problem vid t. ex. delad vårdnad, då barnet kanske flyttarfrån den ena föräldern till den andra kort efter ett kvartals ingång. "Fel" förälder kan då på grund av tillfälligheter få uppbärabarnbidraget under en, två eller . Den förändring som efterlyses av motionärerna är inte baraen fråga om betalningsmottagare. Den gäller också frågan om vilka förhållandensom skall läggas till grund för bediimningen av rätten till bidrag. SoU1984/85:18 11 komplikation utgör beräkningen av flerbarnstillägg;storleken härav påverkas av hur många barn som anses bosatta hos föräldrarna.Ett konsekvent genomförande av ett månadssystem skulle vidare innebära bl. a.att barnbidrag skulle utgå redan fr. o. m. månaden efter det att ett barn ärfött. För redan födda barn - som fått barnbidrag först fr.o.m. nästakvartal-erfordras i princip en 16-årig övergångstid om ingen skall gå miste omnågot bidrag. Vidare uppstår olika samordningsfrågor i förhållande till andraformer av bidrag, t. ex. studiebidrag. Utskottet har förståelse för motionärernas synpunkt. Detär dock inte utan anledning som man behållit anknytningen till kvartalbeträffande rätten till barnbidrag. De tekniska problemen med en sådanförändring är betydande. Långdragna övergångsanordningar bör självfalletundvikas. Utskottet har inhämtat att man från sida intevarit främmande för en regeländring i den riktning motionärerna efterlyser, menatt de tekniska och administrativa svårigheterna gjort att saken skjutits påframtiden. Utskottet, som vill tillägga att det bör vara möjligt att i deflesta fall lösa uppkommande praktiska problem med barnbidragets utbetalninggenom en enkel överenskommelse mellan föräldrarna, är med hänvisning till detanförda inte berett att förorda något initiativ med anledning avmotion 1984/85:708 (s). Denna avstyrks således. Barnbidrag vid vissa familjehemsplaceringar I motion 1984/85:606 av LenaÖhrsvik (s) yrkas att skall begära förslag till viss ändring i 4 §lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. Motionen syftar till att barnbidragskall kunna utgå i det fall ett utländskt barn privat och utan socialnämndens medverkanplacerats i ett svenskt familjehem utan att avsikten varit adoption av barnet.Försäkringsöverdom-stolen har i ett sådant fall vägrat barnbidrag medhänvisning till att det saknats behörig betalningsmottagare enligt 4 § lagen omallmänna barnbidrag, vilket krävs enligt uttryckliga uttalanden i lagensförarbeten (dom , mål nr 1261/82:7). Allmänt barnbidrag utgår dels för barn som år svenskmedborgare och bosatt i riket, dels för här i riket bosatt barn som inte ärsvensk medborgare, om det fostras av någon som är bosatt och mantalsskriven iriket, eller barnet eller endera av dess föräldrar sedan minst sex månadervistas i riket (1 §). Rätten att uppbära barnbidraget tillkommer enligt 4 §barnets moder eller i vissa fall dess fader. Om barnet står under gemensamvårdnad tillkommer barnbidraget den förälder barnet varaktigt bor hos. Stårbarnet inte under föräldrarnas vårdnad tillkommer barnbidraget den förordnadevårdnadshavaren. De som med socialnämndens tillstånd tagit emot ett utländsktbarn i syfte att adoptera det likställs med föräldrar. I fråga om barn som utanatt adoptionssyfte föreligger är placerade i ett annat enskilt hem änvårdnadsha-varens gäller att om socialnämnden ombesörjt placeringenbarnbidraget på SoU1984/85:18 12 nämndens begäran kan betalas ut till den som fostrarbarnet. Har barnet placerats privat får på motsvarande sätt den förälder ellervårdnadshavare som har rätt att uppbära barnbidraget begära att det i ställetbetalas ut till den som fostrar barnet. Det angivna undantaget i higen om allmänna barnbidrag förutländska fosterbarn vilka kommit hit i adoptionssyfte - de blivandeadoptivföräldrarna likställs som ovan nämnts med biologiska föräldrar - infördesgenom en sårskild lagändring som trädde i kraft (prop.1980/81:4, SoU 14). Det var då aldrig fråga om att införa en generell regel förutländska fosterbarn som vistas här utan sina föräldrar eller annanvårdnadshavare. Utomnordiska barn måste vidare ha uppehållstillstånd om deskall vistas här mer än . Om de kommit till utan sinaföräldrar och utan att ha en vårdnadshavare som är svensk eller nordiskmedborgare har de små möjligheter att få uppehållstillstånd beviljat (jfrsocialstyrelsens meddelandeblad 31/84). Utskottet konstaterar för sin del att den grundläggandebrist som gör att barnbidrag inte utgår i de fall som tas upp i motionen liggeri att ett minderårigt barn stadigvarande vistas i utan att ha någonvårdnadshavare här. Detta är en för barnet otrygg situation, som inte i alladelar löses genom att socialnämnden meddelar tillstånd för någon att ta emotbarnet i sitt hem enligt 25 § socialtjänstlagen. I det sammanhanget kan nämnas att det i JO:sämbetsberättelse /80 refereras ett ärende med tre utländska ungdomarsom kommit hit ,utan adoptionssyfte och utan att ha någon som helstfamiljerättslig anknytning här. JO påpekade att deras rättsskydd varotillfredsställande och ansåg-i likhet med - behov föreligga aven översyn av den lagstiftning som reglerar de utländska barnensfamiljerättsliga ställning. Ärendet togs upp i ett par riksdagsmotioner, ochfrågan kom att anges i de tilläggsdirektiv som gavs utredningenom barnens rätt (dir. 1982:25). De tilläggsdirektiv som gavs utredningen hösten1984 (dir. 1984:34) innehåller ingen ändring därvidlag, utan utredningen tordei denna del skola fullfölja sitt tidigare uppdrag. Utskottet vill vidare erinra om innehållet i 42 §socialtjånstförordningen (1981:750), vari föreskrivs att socialnämnden skallgöra framställning hos vederbörande domstol om dei: behöver vidtas någon åtgärdi fråga om vårdnad eller förmynderskap för underårig. bör om såerfordras se till att det tills vidare förordnas en god man för barnet (jfrsocialstyrelsens meddelandeblad 31/84 och 15/85). Utses en god man kan denneföreträda barnet i bl. a. ekonomiska frågor. En praktiskt fungerande lösning kan också åstadkommasgenom att socialnämnden själv beslutarom barnets placering. harju ett ansvar för alla barn i kommunen. Vid en placering som sker medsocialnämndens medverkan kan barnbidraget på nämndens begäran betalas ut tillden som fostrar barnet. Att socialnämnden tar ett ansvar för barnets SoU1984/85:18 13 förhållanden innebär dessutom en ökad trygghet för barneti avvaktan på en lösning av den familjerättsliga situationen. Utskottet är med hänvisning till det anförda inte berettatt tillstyrka något riksdagsinitiativ av det slag som föreslås i motionen.Utskottet avstyrker således motion 1984/85:606 (s). Barnbidrag m. m. vid institutionsvistelse Tre motioner tar upp debegränsningar i rätten till barnbidrag som gäller då barn på det allmännasbekostnad vårdas på olika slags institutioner. Främst gäller det förhållandenainom den statliga specialskolan, där det inte utgår barnbidragför tid då barnet vistas i skolan. I stället utbetalas s. k. klädbidrag tillföräldrarna. Detta har i huvudsak motsvarat barnbidraget, men följer inteautomatiskt med i de höjningar som beslutas beträffande barnbidraget. Riksdagenhar tidigare på förslag av utbildningsutskottet (UbU 1982/83:20 s. 24) gettregeringen till känna att det finns starka skäl att ändra den ordning som nugäller beträffande specialskolan. Bakgrunden till att barnbidrag inte utgår i nämnda fall äratt det i 6 § lagen Om allmänna barnbidrag stadgas att för kvartal vid vars ingångkostnaderna för barns vård å anstalt eller för kost och bostad åt barnet heltbestrids av statsmedel det inte utgår allmänt barnbidrag. Detta gäller alltsåvid vård som bekostas av staten. När en kommun bekostar vård på anstalt har detkommunala organ som svarar för vårdkostnaden rätt att uppbära på kvartaletbelöpande barnbidrag i den mån ersättning för vården får tas ut av barnet ellerannan person (7 §). Om ett barn placeras i familjehem genom socialnämndensförsorg kan nämnden som tidigare nämnts begära att barnbidraget betalas ut tillden som fostrar barnet (4 § tredje stycket). Detta , påverkar i sin turstorleken av den ersättning socialnämnden får erlägga till familjehemmet. I motion 1984/85:1286 av tn. (s) yrkasatt skall uttala sig för dels en översyn av reglerna så attbarnbidrag utgår oberoende av om ett barn går i specialskola och att klädbidragdå inte betalas ut, dels att barn som går i specialskola skall få räknas medvid beräkning av flerbarnstillägg. I motion 1984/85:1759 av (båda c) yrkas att skall begära skyndsamtförslag om ändring av specialskolornas klädbidrag samt att beslutaratt flerbarnstillägg . skal) utgå oavsett om något barn vistas i specialskolaunder del av månad (motionärerna anger en undre gräns av minst tio dagarsvistelse hos vårdnadshavaren). I motion 1984/85:2196 av BengtWesterberg m. fl. (fp) yrkas att skall uttala sig för en översyn avreglerna för bl. a. barnbidrag för barn som vistas vid institution. Yrkandetomfattar formellt alla institutionsplaceringar. Av motiveringen till yrkandetframgår emellertid att det tar sikte på fall då handikappade barn vistas påinstitution, och då i första hand statlig specialskola. I samma motion (fp) tasockså upp frågan om SoU 1984/85:18 14 reglernaför bidragsförskott då ett barn vårdas på institution. Motionsyrkandet om enöversyn omfattar regler för såväl barnbidrag som bidragsförskott i dessa fall.Som ovan nämnts ger motiveringen till motionsyrkandet vid handen att det främstär förhållandena vid de statliga specialskolorna som avses. Närdet gäller bidragsförskott gäller enligt 8 § fjärde stycket lagen (1964:143) ombidragsförskott en liknande regel som för barnbidrag, nämligen att om barnunder hel månad vårdas på anstalt eller får kost och bostad på statensbekostnad, bidragsförskott inte skall utgå för den månaden. Om barnet under helmånad vårdas i familjehem eller hem för vård eller boende inom socialtjänstenutbetalas enligt 9 § tredje stycket bidragsförskottet till det kommunala organsom svarar för vårdkostnaden. Medanledning av uttalanden rörande vissa samordningsfrågor inom detsocialpolitiska bidragssystemet (SfU 1982/83:14, rskr. 211) beslutaderegeringen () uppdra åt statenshandikappråd att göra en allsidig kartläggning av det ekonomiska stödet tillhandikappade. Kartläggningen skall avse såväl stöd från den allmännaförsäkringen som statligt och kommunalt stöd, inräknat skattelättnader.Resultatet av kartläggningen skall redovisas före . Somovan framgått förutsätter en ändring av systemet med klådbidrag vissa ändringari lagen om allmänna barnbidrag. Utskottet har erfarit att man inomsocialdepartementet önskar avvakta resultatet av den kartläggning som görs avstatens handikappråd för att kunna ta ställning till frågan i ett vidaresammanhang. Detkan här även nämnas att statsrådet i ett frågesvar den 3 april1984 angående klådbidragen förklarat att han avser att avvakta handikapprådetskartläggning och därefter överväga hur en lösning på frågan om specialskolansansvar för klädinköp skall kunna åstadkommas. Utskottetvill med anledning av motionerna kraftigt understryka angelägenheten av att enregeländring kommer till stånd beträffande barnbidrag för barn i specialskoloroch s. k. klädbidrag. Resultatet av den pågående kartläggningen hos statenshandikappråd bör ge underlag för en samlad bedömning av det ekonomiskti stödettill barn i specialskolor. Utskottet förutsätter att regeringen härefterskyndsamt överväger dessa frågor med sikte på ett avskaffande av nuvarandesystem med klädbidrag. Motionerna 1984/85:1286 (s), 1759 (c) och 2196 (fp) imotsvarande del får härigenom anses tillgodosedda och påkallar ingen riksdagensåtgärd. Utskottet utgår från att regeringen i det sammanhanget också övervägerbidragsförskott och andra ekonomiska förmåner till barn i specialskola. Motion1984/85:2196 (fp) bör därför inte heller i denna del föranleda någon riksdagensåtgärd. SoU1984/85:18 15 I motion 1984/85:2800 av RuneGustavsson m.fl. (c) yrkas att skall begära åtgärder för att ökaåterbetalningen av bidragsförskott. Inledningsvis kan erinras om att bidragsförskott kan utgåantingen med fullt belopp - i de fall underhållsbidrag inte utgår eller intebetalas i vederbörlig ordning - eller endast som utfyllnad upp till en vissnivå, när underhållsbidrag visserligen utgår, men med lägre belopp. Återkravfrån de underhållsskyldiga kan inte ske i vidare mån än bidragsförskottetsvarar mot fastställt underhållsbidrag. En ansenlig del av de belopp sombetalas ut i form av bidragsförskott kan därför över huvud taget inteåterkrävas, utan blir en definitiv kostnad för staten. Det belopp som kan återkrävas av de underhållsskyldigabetalas eller indrivs till alldeles övervägande del. I årets budgetproposition(bil. 7 s. 45) anges att härav har återbetalats. Räknat på hela summanutbetalda bidragsförskott uppgår återbetalningen till . I sammanhanget kan nämnas att revisorer har ettpågående granskningsärende (dnr 82:23) rörande statens utgifter förbidragsförskott. I revisorernas verksamhetsberättelse 1983/84 anges att engranskning ansetts motiverad med hänsyn till dels den snabba ökningen av destatliga utgifterna för bidraget , dels den allmänt omvittnadetungroddheten i systemet. Granskningen har inletts med en kartläggning avproblemområdet som redovisats i rapporten (1983/84:9) Statens utgifter förbidragsförskott. Allmänna delen, vilken också varit på remiss till berördamyndigheter. Utredningsarbetet fortsätter i form av fördjupade studier avutvecklingen av olika kostnadsposter, orsakerna till utvecklingen, debidragsskyldigas inkomster och ekonomiska förhållanden jämfört medvårdnadshavarnas, utvecklingen av administrationskostnaderna m.fl. frågor.Delrapporter beräknas kunna avges . Enligt planerna skallärendet slutredovisas . Av den ovannämnda kartläggningen från revisorerframgår bl. a. att av det kravbara beloppet den andel som återbetalas av deunderhållsskyldiga faktiskt har ökat , från tidigare omkring 75 %till nu . Trots detta ökar statens utgifter. Detta sammanhänger med att denhelt återbetalningsfria delen, som alltså stannar på staten under allaförhållanden, blivit allt större. 1980-81 kunde man återkräva avutgifterna för bidragsförskott. 1983-84 var det som över huvud tagetkunde återkrävas. Detta beror enligt samma kartläggning bl. a. på att antaletunderhållsbidrag som fastställts till O kr. har ökat betydligt under senare år.Underhållsbidragens storlek har heller inte ökat i samma takt sombidragsförskottsbeloppen (rapporten s. 58-59). Utskottet konstaterar att resultatet avåterkravsverksamheten således i och för sig är ganska gott, även om det skullefinnas utrymme för effektivisering av arbetet. Det senare kommer att belysasgenorfi den pågående granskningen hos revisorer. SoU1984/85:18 16 framhålla att man i praktiken inte kan räknamed att komma upp i en återbetalning på . En viktig orsak till att andelen icke återkravbart belopphar ökat torde stå att finna i de ändrade regler för bestämmande och uppräkningav underhållsbidrag till barn som trädde i kraft . Ett avsyftena med dessa lagändringar var att underiätta för de underhållsskyldiga.Även när det gäller dessa frågor torde den pågående granskningen hos riksdagensrevisorer ge nytt underlag för bedömning av underhållsreglernas sociala ochekonomiska effekter. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion1984/85:2800 (c). Vissa underrättelser till underhållsskyldiga I 7 § lagen om bidragsförskottföreskrivs att ansökan om bidragsförskott skall meddelas den underhållsskyldigeoch även att beslut i ärendet skriftligen skall delges honom Något undantaggäller inte för det fall att ansökningen avser endast s. k. utfyllnadsbidrag,dvs. bidrag upp till motsvarande bidragsförskottsnivån när det fastställdaunderhållsbidraget är lägre. Ett sådant beslut innebär emellertid ingenförändring av den underhållsskyldiges ställning. Underhållsbidraget utgår medfastställt belopp, och det skall liksom tidigare erläggas direkt tillvårdnadshavaren. Den underhållsskyldige har i konsekvens härmed inte ansettsäga rätt att överklaga ett beslut i fråga om bidragsförskott i form avutfyllnadsbidrag (försäkringsdomstolens dom , dnr2622/83:4). I motion 1984/85:714 av () yrkas attriksdagen skall begära förslag om ändring av 7 § lagen om bidragsförskott såatt underrättelsen till underhållsskyldig i här aktuella fall avskaffas.Motionären anför bl. a. att det strider mot intentionerna i sekretesslagen attunderrätta den underhållsskyldige om att utfyllnadsbidrag sökts. Det ärdessutom direkt onödigt. Det har också visat sig att den underhållsskyldigefelaktigt trott sig behörig att överklaga sådana beslut. Utskottet delar motionärens uppfattning att det kanförefalla onödigt med en underrättelse till den unclerhållsskyldige i håraktuella fall. Enligt utskottets mening bör emellertid resultatet av denovannämnda granskningen hos revisorer avvaktas innan gårin på frågor om utformningen av olika administrativa rutiner för handläggningenav bidragsförskottsärenden. Motion 1984/85:714 (s) bör därför inte föranledanågon åtgärd. Uttrycket "barn" i lagen om förlängtbidragsförskott Lagen (1984:1095) omjörlängtbidragsförskott för studerande trädde i kraft och innebärökade möjligheter till bidragsförskott SoU1984/85:18 17 för studerande ungdomar i åldern . I själva lagentalas genomgående om "barn", trots att lagen endast avser ungdomaröver . I motion 1984/85:857av () anförs attmyndighetsåldern i är och att det därför inte är rimligt att talaom barn . Motionären yrkar att beslutar om sådan ändring avlagen om förlängt bidragsförskott för studerande att uttrycket "barn"ändras till "ungdom". Reglerna om bidragsförskott och även den nyalagstiftningen om förlängt bidragsförskott för studerande går tillbaka påföräldrabalkens regler om underhållsskyldighet gentemot barn. 1 7 kap. 1 §andra stycket finns regler om utsträckning av föräldrarnasunderhållsskyldighet fram till dess barnet fyller om det då ännu inteavslutat sin grundutbildning. använder således för detta falluttrycket "barn". Uttryckssättet i och därtill anknytandeförfattningar utgår från relationen föräldrar - barn och används oberoende avbarnets ålder. används uttrycket "underårig" när det finns ettsärskilt behov av att markera att barnet är (t. ex. i 9 kap. ).. Utskottet anser inte att det finns skäl att i lagen omförlängt bidragsförskott för studerande använda annat uttryckssätt än i denbakomliggande regeln om underhållsskyldighet i här aktuella fall. Utskottetavstyrker sålunda motion 1984/85:857 (m). Inga motionsyrkanden berörpropositionens förslag till medelsanvisning under anslagen C 1. Allmännabarnbidrag, C 4. Bidragsförskott och C 6. Särskilt bidrag till vissaadoptivbarn. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag i här aktuelldel. 1. beträffandeinriktningen av det familjepolitiska reformarbetet attriksdagen avslår motion 1984/85:319, motion 1984/85:509 yrkande 1, motion1984/85:659, motion 1984/85:1138 yrkande 1, motion 1984/85:1294 och motion1984/85:1774, 2. beträffandeinförande av vårdnadsersättning attriksdagen avslår motion 1984/85:1138 yrkande 2 och motion 1984/85:2689 yrkande1, 3. beträffandesocialbidrag vid vård av egna barn attriksdagen avslår motion 1984/85:2689 yrkande 3, 4. beträffande barnbidragvid längre tids utlandsvistelse att avslår motion 1984/85:713, SoU1984/85:18 18 5. beträffande rätten att uppbärabarnbidrag att avslår motion 1984/85:708, 6. beträffande barnbidrag vid vissafamiljehemsplaceringar att avslår motion 1984/85:606, 7. beträffande barnbidrag vidinstitutionsvistelse attriksdagenavslårmotiön 1984/85:1286, motion 1984/85:1759och motion 1984/85:2196 i motsvarande del, 8. beträffande bidragsförskott vidinstitutionsvistelse attriksdagen avslår motion 1984/85:2196 i motsvarande del, 9. beträffandeåterbetalning av bidragsförskott att avslår motion 1984/85:2800, 10. beträffande underrättelser tillunderhållsskyldiga att avslår motion 1984/85:714, 11. beträffande uttrycket"barn" attriksdagen avslår motion 1984/85:857, 12. att till Allmännabarnbidrag för /86 anvisar ett förslagsanslag av 8 245 000 000kr., 13. att till Bidragsförskottför /86 anvisar ett förslagsanslag av 1 , 14. att till Särskilt bidragför vissa adoptivbarn för /86 anvisar ett förslagsanslag av . Närvarande: (), (),(), (), (). (),(), (), (), AnitaPersson (s), (), (vpk), (), () och (). Inriktningen av det familjepolitiska reformarbetet (mom. 1i hemställan) 1. av (), (), BlendaLittmarck (m), (), L'(), () och () som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 7 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 1" bortha följande lydelse: Det familjepoHtiska reformarbetet måste utgå från enhelhetssyn och SoU1984/85:18 19 utformas utifrån vissa övergripande mål och principer.Familjen är samhällets hörnsten och de viktigaste delarna i barnens uppfostranges i familjen. Brister i detta avseende kan aldrig helt uppvägas av fostranoch utbildning utanför familjen. Föräldrarna har det grundläggande ansvaret för barnensuppfostran. Samhällets familjepolitik skall underlätta för föräldrarna att taoch bära detta ansvar. Familjepolitiken måste utformas så att den kan tillgodoseskilda familjers olika önskemål och behov. Det är föräldrarna som skall avgöravilken Omsorg och tillsyn man vill ge barnen. Samhällets stöd tillbarnfamiljerna bör baseras på valfrihet. Föräldrarna bör ges bättre möjligheteratt välja form av tillsyn. Familjerna skall ha möjlighet att välja mellan mångaskilda alternativ, så att de i olika stadier av sitt liv skall kunna välja denlivsform, arbetsfördelning och barnomsorg som passar . Oavsett omföräldrarna förvärvsarbetar eller inte och oavsett om de har få eller mångabarn skall de kunna välja den lösning som passar barnen bäst och som gerföräldrarna trygghet för barnen. Barnen är vår framtid. Alla barn har rätt till en trygguppväxt. Samhällets familjepolitik måste sätta barnen och deras bästa icentrum. Det är i första hand föräldrarna som har ansvaret för sina barn ochderas uppväxtvillkor. Barnens och föräldrarnas behov av mera tid för varann ären viktig grundprincip för familjepolitiken.