bet · G801KU2 · 1984-12-31 00:00:00 — omstatlig förvaltning, m.m. I detta betänkande behandlarutskottet ett antal under de allmänna motionstiderna 1983 och 1984 väcktamotioner om statlig förvaltning, m. m, Flertalet motioner behandlar olika frågor som rör denoffentliga verksamheten i förhållande till enskilda personer, t. ex. åtgärdermot felaktig myndighetsutövning och förbättrad service. Vissa ändringar i denförvaltningsrättsliga lagstiftningen föreslås i några motioner. En motionom samernas rättsliga ställning behandlas också i betänkandet. Slutligen tas i betänkandet upp vissa frågor rörandeåldersgränser för offentliga uppdrag, benämningen på statliga myndigheter,införande av en ny flaggdag samt almanackans namnlängd. Utskottet, som avstyrker motionerna, hänvisar beträffandeflertalet av motionsyrkandena till pågående utrednings- och beredningsarbeterörande förvaltningslagen och myndigheternas serviceroll, m.m. Tillbetänkandet har fogats följande reservationer och särskilda yttranden: Ändringar i förvaltningslagen (m) En"humanparagraf" i lagstiftningen (vpk) Slopande avövre åldersgränser för offentliga uppdrag (fp) Ändringar i förvaltningslagen (m) Samernas rättsliga ställning (fp) Slopande av beteckningen Kunglig inamnet påsiatliga myndigheter (m) Slopande av beteckningen Kunglig inamnet på statliga myndigheter (vpk) Allmän flaggdag (m) 1982/83:521 av , i och (båda c) I motionen yrkas att begär att regeringen åläggermyndigheterna att ge arbetssökande information om ett besvärsärendes gång samtbesvärshänvisning. Behandlas i utskottets' yttr. 1 1984/85. KU1984/85:2 2 1982/83:692 av och (båda c)I motionen yrkas att begär att regeringen åjägger myndigheter attbesvara ärenden samt begärda upplysningar inom en tidrymd som står i rimligtförhållande till de tidskrav som myndigheten ställer på uppgifter som begärs avenskilda eller företag. 1982/83:1124 av i (m) I motionen yrkas att tillför förvaltningslagen enparagraf av följande lydelse: "Tjänsteman hos myndighet skall, såväl närdet gäller personligt bemötande som i skrift, alltid visa den, som sökerupplysning, råd eller hjälp hos myndigheten, eller vars sak prövas av denna,respekt och omtanke." 1982183:1144 av m.fl. (fp) I motionen yrkas att hos regeringen begär atttillämpliga lagar och förordningar ändras så att ingen övre åldersgränsfastställs för offentliga uppdrag. 1982183:1685 av och (båda s)I motionen yrkas att beslutar att besvärstiden enligtförvaltningslagen skall vara en månad. 1983184:336 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen begärutarbetande och förslag om införande av en allmän "humanparagraf"gällande all offentlig förvaltning, i enlighet med de syften som anförs imotionen. 1983184:433 av m. fl. I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att den enskildes ställning gentemot offentligamyndigheter och olika organisationer på alla områden måste stärkas (yrkande1). Motionen behandlas endast beträffande den enskildesställning gentemot offentliga myndigheter (yrkande 1, delvis). 1983/84:578 av i (m) I motionen yrkas att beslutar tillföraförvaltningslag och kommunallag bestämmelser som tillförsäkrar envar som kanförmodas lida skada av ett föreslaget resp. fattat kommunalt beslutunderrättelse om förslaget resp. beslutet så att han kan hävda sin rättoch inte går förlustig möjligheten att överklaga beslutet. 1983/84:584 av () I motionen yrkas att begär att regeringenföreslår tillägg i förvaltningslagen som ålägger felande tjänsteman att be omursäkt och bekräfta att rättelse vidtagits. Behandlas i utskottets yttr. KU1984/85:2 3 , 1983/84:743 av och (båda m) 23,30 12 I motionenyrkas att uttalar sig för att , benämnd "Företagsamhetensdag", blir allmän flaggdag. /9S3/S4.-9JÖ av i (m) 6,26 2 I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att den enskilde medborgaren/medborgarna skall ha sammamöjlighet till rättelse vid tvist med myndighet som ges myndighet dådenne anser att den enskilde har begått ett fel. 1983184:1118 av i (fp) 11,27 5 I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna Vad i motionen anförts om myndigheters språk. 79SJ/S4.-/57S av Axel och (båda s) 22,30 11 I motionenyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs angående slopande av prefixet kungl. statligain- och utlandsmyndigheter. 1983184:2104 av m. fl. (fp) (motiv i2103) 18,29 9 I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om samernas ställning, 1983184:2132 av () 24,30 13 I motionen yrkas att beslutar att dag medbeteckningen Menlösa barns dag eller motsvarande innehållande ordet ejskall ingå i namnlängd tillhörande almanackor avsedda för försäljning till densvenska allmänheten. behandlade utskottet i betänkandet KU1983/84:24 ett antal under deallmänna motionstiderna 1983 och 1984 väckta motioner rörande De där behandlade frågorna gällde huvudsakli- genstyrning och inflytande inom den statliga sektorn centralt och på I förevarande betänkande behandlas, helt eller delvis,ytterligare 15 under allmän motionstid väckta motioner rörande statligförvaltning, m. m. Flertalet motioner behandlar olika frågor som rörmyndigheternas verksamhet gentemot allmänheten. Den rättsliga regleringen påförvaltningsområdet och myndigheternas service diskuteras i flera avmotionerna. I några motioner förordas vissa ändringar i förvaltningslagen.Denna lag har varit föremål för utredning. KU1984/85:2 4 , somtidigare har avgett delbetänkandet SOU 1981:46, lämnade sitt slutbetänkande SOU1983:73 . Kommitténhar därmed lagt fram sitt förslag till en ny förvaltningslag. Förslaget syftar till att inom ett rimligt omfång ge enmera heltäckande lag än den nuvarande. En huvudtanke är att förvaltningslagenskall kunna bättre än nu fylla uppgiften som.en grundläggande förfarandelag förmyndigheterna i första instans. Den skall kunna spela en viktigare roll i detlöpande förvaltningsarbetet. Den bör enligt kommitténs uppfattning ha enfunktion på sitt område liknande den som kommunallagen fyller på sitt. Huvudtankarna bakom de sakliga reformer som föreslås kansammanfattas i tre punkter. Enkelhet och snabbhet i förfarandet böreftersträvas. Kontakterna mellan myndigheterna och allmänheten bör underlättas.Rättssäkerheten får inte eftersättas. Nya föreskrifter om vägledning och bistånd, om skyndsamhetoch enkelt språk, om utredningsansvar, muntlighet och omprövning m.m. är viktigainslag i det framlagda förslaget. Handläggningsreglerna har kompletterats med bl. a. nyabestämmelser om fattande av beslut, överklagbarhet, rätt att överklaga, beslutsverkställbarhet och ändring av felaktiga beslut. En annan nyhet är att vissa regler ges för allförvaltningsverksamhet, inte bara ärendehandläggning. Avsikten med detta är attföreskrifter om vägledning, bistånd och liknande skall gälla över hela fältet. slutbetänkande bereds f. n.i . Pågående arbete för att stärka myndigheternas serviceroll budgetproposition (bil.15, s. 15) anges förvaltningsrättsutredningens förslag som ett led i arbetetmed att stärka myndigheternas serviceroll. Enligt propositionen bedrivs inomregeringskansliet ett arbete med att skapa gynnsamma förutsättningar för enutveckling av myndigheternas service till medborgarna inom många olikaområden. a. vidtas åtgärder för att engagera myndigheter ochanställda inom hela statsförvaltningen att aktivt verka för bättre service ochkontakter med medborgarna. Förutom bättre chefsutbildning och tillkallandet avverksledningskommittén (C 1983:04; Dir. 1983:48) som stöd åt de statligamyndigheterna för att kunna förbättra sin service aviseras i propositionenfortsatta åtgärder efter två huvudlinjer. Den ena omfattar insatser av konsultkaraktär som syftartill bl. a. att sprida erfarenheter från myndigheter som har varit särskiltframgångsrika på serviceområdet. Det kan gälla frågor om exempelvis ökadtillgänglighet KU1984/85:2 5 a. enklare och snabbare kontakt med rätthandläggare), olika lösningar på köproblem, hantering av klagomål och idéer omförbättringar samt olikasätt att ge information, vägledning och hjälp. Sådanakonsultinsatser bör enligt propositionen t. ex. statens institut förpersonaladministration och personalutbildning (SIPU) kunna bidra med. Den andra huvudlinjen avser. åtgärder för att bygga uppett aktivt engagemang och tillvarata erfarenheterna och kompetensen hos deanställda vid myndigheterna. a. utarbetar SIPU ett brettutbildningsmaterial som skall kunna användas av myndigheterna själva istudiecirkelform eller på annat lämpligt sätt inom ramen förpersonalutbildningen, I materialet behandlas frågor om smidiga och enklakontakter mellan myndigheterna och allmänheten och olika angreppssätt ocharbetsmetoder för arbete med servicefrågorna. Som en viktig del av de offentliga myndigheternas servicetill medborgarna framhålls i propositionen den informationsverksamhet sommyndigheterna bedriver. Ett antal motioner med olika förslag påinformationsområdet kommer utskottet att behandla i ett senare betänkande. Den enskilde och myndigheterna Åtgärderför en bättre myndighetsutövning, m. m. En förstärkning på alla områden avden enskildes ställning gentemot myndigheter är utgångspunkten för de förslagtill olika åtgärder som läggs fram i moderata samlingspartiets partimotion1983/84:433. I motionen framhålls bl. a. att det är den enskildemedborgarens livsvillkor som skall stå i fokus för varje politiskt beslut. Denenskildes rätt och integritet är förmer än olika myndigheters ochorganisationers intressen av effektivitet, kontrollkrav och s. k. övergripandeplanering. Det är därför, nödvändigt både att öka friheten för de enskildamedborgarna och att stärka den enskildes integritet och oberoende gentemot dekollektiv - offentliga och andra - som blivit allt starkare under de senaredecennierna. Den enskilde skall enligt motionen ha rätt att förväntasig att myndigheter och olika organisationer behandlar honom så som hanförväntas behandla andra medborgare. Det medborgaren inte får göra skall inteheller tillåtas myndigheter, med mindre än att detta uttryckts i lag. I kontakten med myndigheter intar enligt motionen ofta denenskilde medborgaren en svagare position. Som regel är myndighetens beslut ettav många rutinärenden för myndigheten, men för den enskilde kan beslutetsinnebörd ha vital betydelse. Myndighetsutövningen måste ske korrekt ochoväldigt. Det ansvar som det innebär att företräda en myndighet ställersärskilda krav på myndighetsutövaren. 1* 1984/85. KU1984/85:2 6 Som ett led i ett arbete för attstärka den enskildes ställning gentemot myndigheterna förordas i motionen ettåterinförande av tjänstemannaansvaret. För att medborgarna skall veta att mansnabbt kan få rättelse om en myndighet har handlat fel skall vidare myndighet iökad utsträckning efter framställning kunna undanröja ett felaktigt beslut. Ensådan ordning skulle reducera antalet överklaganden till högre instans. Iumgänget mellan medborgare och myndigheter bör också klarare regler införas sompreciserar att myndigheter som kräver medborgare på svar ocksåsjälva har skyldighet att lämna svar . I motionen tas också upp den roll som justitieombudsmannen(JO) har i vårt rättsystem. Enligt motionen fyller JO en viktig funktion sommedborgarnas kontrollant av myndigheter. utnyttjar dock JO i praktikensällan sina maktmedel, t. ex. rätten att väcka åtal. Den utredning som nuarbetar med en översyn av bör enligt motionen inrikta sitt arbete påatt-öka JO:s sanktionsmöjligheter. Åtalsmöjligheten bör användas i störreutsträckning och inspektionsverksamheten intensifieras. Enskilds möjligheter till rättelse av felaktigamyndighetsåtgärder tas upp också i motion 1983184:930 av i (m). I motionen hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna att den enskilde medborgaren/medborgarna skall ha samma möjlighet tillrättelse vid tvist med myndighet som ges myndighet då denna anser att denenskilde har begått ett fel. Motionären anför bl. a. att när felaktigheter begås avmyndigheter eller enskilda vid kontakter parterna emellan så har myndigheternai flera fall bättre möjlighet få rättelse än vad som är fallet för denenskilde. Det i moderata samlingspartiets partimotion framställdakravet att en viss svarsfrist inte skall gälla bara för enskilda utan också förmyndigheterna har väckts också i motion 1982183:692 av och (båda c). Enligt motionen bör det uppdras åt regeringen att åläggamyndigheter att besvara ärenden samt begärda upplysningar inom en tidrymd somstår i rimligt förhållande till de tidskrav som myndigheten ställer påuppgifter som begärs av enskilda eller företag. Tiden för avlämnande avföretags och privatpersoners uppgifter till myndigheter är enligt motionen oftaknappt tilltagen. När däremot företag eller privatperson begär uppgift ellerupplysning hos myndighet eller har ärende som skall handläggas av myndighet ärväntetiderna ofta mycket långa. Många upplever, menar motionärerna, attmyndigheter ställer mycket hårda krav på enskilda medborgare men attmyndigheten icke ställer samma hårda krav på sin egen handläggningstid. Ettrimligt krav är, anser motionärerna, att myndigheter åläggs att besvaraframställningar och ärenden inom som står i rimligt förhållande till dekrav som myndigheten själv ställer på enskilda medborgare och företag. KU1984/85:2 7 Pågående arbete, m. m. , Beträffande den i motion 433 väcktafrågan rörande tjänsteansvarei i offentlig förvaltning har reglerna omdisciplinära och straffrättsliga åtgärder mot tjänstemän setts över avtjänsteansvarskommittén (Ju 1979:13). Ett förslag till i frågan kanenligt vad utskottet erfarit förväntas under innevarande . Den översyn av som omnämns i motion 433beslutades av hösten 1983.1 betänkande (KU 1982/83:7) togs upp bl. a. frågorna om JO:s sanktionsmöjligheter och om inspektions verksamheten. Enligt utskottet var JO:s sanktionsmöjlighéter en viktig fråga i utredningsarbetet. Det gällde frågor om ansvarsprövning på JO:s initiativ vid allmän domstol eller talan från JO:s sida i disciplinär väg. Utskottet erinrade om att tjänsteansvarskommittén behandlade hithörande frågor. Även förhållandet till justitiekanslern kunde enligt utskottet vara av intresse att studera. Som en viktig fråga angavs vidare JO:s rätt och möjlighet att agera till förmån för enskild som lidit skada till följd av felaktig myndighets utövning. ' En annan viktig fråga var enligt utskottet avvägningenmellan den s. k. klagomålsprövningen å ena sidan och inspektionsverksamheten åden andra. Utskottet uttalade att det är möjligt att en viss förskjutning avJO:s verksamhet till förmån för det senare arbetsfältet bör komma till stånd.Enligt utskottet hade utvecklingen visat betydelsen av JO:s insatser i vad'gäller granskningen av principiellt viktiga lagstiftningsområden. Justitieombudsmännenhade också i samband med ärendets beredning i utskottet varit överens om attsådana uppgifter,borde komma mera i förgrunden. Enligt utskottet borde motbakgrund härav utredningen särskilt överväga hithörande problem. I syfte att göra det enklare att få till stånd bl. ä.rättelse av i sak felaktiga myndighetsbeslut har förvaltningsrättsutredningen idet inledningsvis omnämnda slutbetänkande! lagt fram förslag om särskildaregler i FL om att den myndighet som fattat ett beslut kan ändra detta oni detkan ske utan nackdel för någon enskild part (35§). Ett skäl till ändring kan varaatt ett ärende handlagts felaktigt eller grundats på felaktiga förutsättningari sak och detta måste antas ha inverkat på ärendets utgång. Vid sidan av dennaändringsmöjlighet föreslår kommittén också att den beslutande myndighetenskall kunna ompröva ett beslut om det i sambänd med besvär över beslutetåberopats nya omständigheter av betydelse. Vid omprövningen skall den tidigarenämnda föreslagna 35 § tillämpas. Med en sådan ordning kan den som är missnöjdmed ett beslut snabbare få ett positivt beslut i ett ärende än om han måsteavvakta en prövning hos besvärsmyndigheten. Beträffande den i moderata samlingspartiets partimotionoch i motion 1982/83:692 väckta frågan om att ålägga myndigheterna vissasvarsfrister för myndigheterna vid ärendehandläggningen finns vissaallmänna krav i KU1984/85:2 8 allmänna verksstadgan (1975:600). I 6§ nämnda stadgaföreskrivs bl. a. att myndigheternas verksamhet skall bedrivas så enkejt,snabbt och ekonomiskt som är möjligt utan att säkerheten eftersatts.Myndighetens chef skall verka för förenklingar och förbättringar i arbetetsplanläggning och utförande. Han skall därvid bl. a. se till att en eller fleratjänstemän ägnar särskild uppmärksamhet åt arbetets rationalisering. Enligt 1 § förordningen (1975:567) omrationaliseringsverksamheten inom den civila statsförvaltningen åligger detvidare myndighet att vidta de åtgärder som behövs för att verksamheten skallkunna bedrivas så rationellt sorn möjligt. Detta gäller såväl den inreorganisationen och arbetsformerna som förhållandet till allmänheten och tillandra myndigheter. Några motsvarande generella bestämmelser finns inte förden kommunala förvaltningen. Frågorna berörs dock ofta i instruktioner,reglementen och liknande. Den kommunala revisionen, som kommunallagen gergrundläggande regler om, är också av väsentlig betydelse. Kravet på skyndsamhet i ärendehandläggningen togs upp iden tidigare i betänkandet omnämnda förvaltningsrättsutredningens förstabetänkande. Det diskuterades i samband med frågorna om myndigheternasserviceskyldigheter. En föreskrift föreslogs om att ärende skall handläggas såskyfidsamt som möjligt och så att ingen betungas i onödan. Den föreslagna regeln godtogs eller lämnades utan erinranav de flesta remissinstanserna. Även kritik kom emellertid fram. a.uttalades att snabbheten inte får gå ut över rättssäkerheten. Vid förnyat övervägande av frågan har kommittén i sittslutbetänkande stannat för att föreslå en särskild regel (4§) som ansluter tillallmänna verksstadgans formuleringar, vilken enligt kommittén synes väluttrycka vad som bör sägas. Första punkten kommer att framhålla å ena sidankravet på enkelhet, snabbhet och ekonomi, å andra sidan kravet på säkerhet. Idet sistnämnda ordet ligger, anför kommittén vidare, både rättssäkerhet iträngre mening och garantier för sakligt riktiga avgöranden. Det hade enligt kommittén varit en fördel om man hadekunnat knyta an till ett motsvarande stadgande i kommunallagen eller någonannan lag för den kommunala verksamheten. Någon lämplig utgångspunkt harkommittén emellertid inte kunnat finna förutom föreskrifterna omkommunstyrelsens ansvar enligt 3 kap. 1 § kommunallagen, närmast punkten 7.Eftersom de föreslagna bestämmelserna i 4§ av kommittén förutsätts gälla ävenför den oreglerade förvaltningen, är det enligt kommittén angeläget att erinraom de speciella förhållandena som gäller där. Det är, menar kommittén,självklart att kraven enligt 4§ får helt olika innebörd i t. ex. ett ärende omen investerings- eller lokaliseringsfråga och i ett ärende som angåren enskild part. Man måste, framhåller kommittén, tänka på att vadsom står i centrum för förvaltningslagen är den verksamhet som berör allmänheten. KU1984/85:2 9 Yrkanden rörande förvaltningslagen, m. m. I några motioner begärs attförvaltningslagen (FL) i vissa hänseenden skall tillföras nya eller ändraderegler. Under denna rubrik behandlas tre av dessa motioner. Ytterligare enmotion som avser ändringar i såväl förvaltningslagens som kommunallagensreglering i ett visst hänseende behandlas nedan under särskild rubrik. Motionerna 1982/83:1124 och 1983/84:584 Enligt motion 1982/83:1124 avGunnar i (m) bör FL innehålla en bestämmelse av följande lydelse:"Tjänsteman hos myndighet skall, såväl när det gäller personligt bemötandesom i skrift, alltid visa den, som söker upplysning, råd eller hjälp hosmyndigheten, eller vars sak prövas av denna, respekt och omtanke." En bestämmelse som motsvarar den i motionen föreslagnakompettering-en av FL finns i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen. I motion 1983/84:584 av () förordas enregel i FL som ålägger felande tjänsteman att be om ursäkt och bekräfta atträttelse vidtagits. behandling (motion 1982/83:1124) Den fråga som tas upp i motion1982/83:1124 behandlades av vid 1981/med anledning aven motion som väckts under den allmänna motionstiden . (KU 1981/82:4) uttalade i ärendetatt motionens förslag låg väl i linje med de strävanden att minska byråkratioch onödigt krångel som under bred enighet ställt sig bakom. hade förslag till partiella förändringar av FLutarbetats (Ändringar i förvaltningslagen. Partiellareformer -SOU 1981:41) vilka ytterligare hade understrukit vikten av attmyndigheterna på olika sätt lämnar allmänheten hjälp och vägledning ikontakterna med myndigheten. för utskottets uttalande varförvaltningsrättsutredningens förslag föremål för remissbehandling. Utskottet,som delade motionärens uppfattning att det är av stor betydelse att allmänhetenbemöts med respekt och omtanke i sina kontakter med olika företrädare förmyndigheterna, förklarade sig utgå ifrån att förvaltningsrättsutredningen äveni det fortsatta arbetet skulle uppmärksamma möjligheterna att på olika sättskapa garantier för detta. I avvaktan på remissbehandlingen avförvaltningsrättsutredningens betänkande samt utredningens fortsatta arbete varutskottet inte berett att förorda förändringar i FL. Utskottet avstyrkte därförmotionen. KU1984/85:2 10 förslag angåendemyndigheternas serviceroll, m.m. I inledningen till detta betänkandehär lämnats en allmän redovisning av det arbete som pågår för att bl. a.kontakterna myndigheter och enskilda emellan skall bli så bra som möjligt.Beträffande det av förvaltningsrättsutredningen bedrivna arbetet i dettahänseende innehåller det framlagda förslaget till en ny förvaltningslag intenågon preciserad bestämmelse med den inriktning som anges i motion1982/83:1124. Utgångspunkterna för utredningens arbete har dock varit bl. a.ett regelsystem som mera allmänt kan åstadkomma förbättringar i myndigheternasservice gentemot allmänheten och att myndigheterna i långt större utsträckningän skall vinnlägga sig om kontakterna med allmänheten: Motion om förlängd besvärstid En förlängd besvärstid iförvaltningsärenden förordas i motion 1982/ 83:1685 av och (båda s). Besvärstiden enligt förvaltningslagen bör enligtmotionärerna utsträckas till en månad. Motionärerna framhåller att den tid som åtgår förpostbefordran räknas in i den tid inom vilken en besvärsskrivelse skall hakommit in till besvärsmyndigheten. Sedan förvaltningslagen infördes haremellertid förutsättningarna för denna ordning ändrats. a. har postgångenblivit sämre. har , slopat den allmänna utbärningen av post pålördagar. Detta, jämte det ofta tillämpade kungörelseförfarandet, minskar ipraktiken den enskildes tillgängliga tid för anförande av besvär. För att denenskildes rätt bättre skall kunna tillvaratas utan att de samladehandläggningstiderna för ett ärende blir alltför långa föreslår motionärernaatt besvärstiden bör ökas till en månad. Enligt 12 § förvaltningslagen(1971:290), FL, skall besvärshandling ha kommit in från den dagdå klaganden fick del av beslutet. I fråga om beslut, som avser föreskrift tillallmän efterrättelse och som inte delges, räknas enligt FL besvärstiden frånden dag då beslutet tillkännagavs. Vid besvär över förvaltningsdomstolarnas beslut gällersamma besvärstid som enligt FL. Bestämmelserna härom finns i 7 §förvaltningsprocesslagen (1971:291), FPL. I lag eller författning som beslutas av regeringen ellerriksdagen kan meddelas bestämmelser som avviker från FL och FPL. Ett viktigtsådant undantag som gäller besvärstid finns på skatteområdet. I skattemål ärdet således vanligt att besvärstiden är i stället för tre veckor.Som exempel på lagstiftning där besvärstiden i stället är kortare kan nämnasvissa KU1984/85:2 11 regler i vallagen (1972:620). a. gäller att besvärrörande beslut om fastställande av valutgång skall anföras eftervalet. Treveckorsfristen för besvär inom förvaltningsområdetöverfördes till FL och FPL års besvärstidslag. Denna lag medgav enlängre besvärstid () för besvär av menighet.