bet · G801FiU29 · 1984-12-31 00:00:00 — Landslingensandel av den totala kommunsektorns verksamhet låg på drygt10%, medan andelen uppgår till något . I diagrammet på s. 12 ges en översikt över kommunernasutgifter och inkomster fördelade på olika områden. Uppgifterna avser år 1983.Preliminära beräkningar avseende ger vid handen all för de störreaggregaten har det endast skett marginella förändringar. 1) De statistiska uppgifterna i detta avsnitt är hämtadedels från SCB:s Kommunernas finanser, dels från uppgifter i anslutning till dens. Utgifter och inkomster för den kommunalasektorn Bidrag till enskilda och företag ökade den totalakonsumtionsvolymen med i genomsnitt . Preliminära beräkningar förår 1984 pekar mot en konsumtionsökning på . Arbetsgruppen om kommunernasekonomi () har som utgångspunkt för de finansiella kalkylerna räknat med enkonsumiionsvolymökning på för och för resp. år 1987.Volymökningarna förklaras främst avbefolkningsförändringar. Konsumiionsvolymökningen kommer all bliväsentligt större i landstingskommunerna än i primärkommunerna. Den underliggande ökningen av antalet sysselsatta dvs.ökningen exkl. effekter av sysselsättningsskapande åtgärder - har varitavsevärt mindre än . Om sysselsättningenutvecklas i samma takt som den antagna ökningen av konsumtionsvolymen kommerantalet sysselsatta att öka med 15 000 personer och med 10000 årligenunder . Preliminära beräkningar över den finansiella utvecklingeni kommunerna ger vid handen att del finansiella sparandet detta år varnegativt (-2,) och all finansieringskapilalet minskade (-0,7miljarder kronor). Med ett anlagande om en låg pris- och löneutveckling underåren 1985-1987 visar med ett räkneexempel att den finansiella situationenförbättras i jämförelse med men all del finansiellasparandet alltjämt blir negativt. förutses emellertid en klarförbättring av kommunernas finanser medan en viss försämring väntas ske underår 1987. I stort visar kalkylen att den finansiella situationen i kommunsektornblir relativt god for dessa år. Del förutsätts i kalkylen att den kommunalautdebiteringen höjs med och att den är oförändrad under åren1986-och 1987. Del bör också nämnas att i en kalkyl som baseras på ettmer aktuellt underlag framgår att den finansiella situationenför kommunsektorn blir ännu något bättre än som här . FiU1984/85:29 13 I en alternativ kalkyl där pris-och lönekostnadsökningarna ligger klart över de av regeringen uppsatta målenblir resultatet en betydligt ogynnsammare situation. Detta visar, vilketutskottet vill understryka, att löne- och prisökningarna måste hållas på en lågnivå, om den finansiella situationen i kommunsektorn även fortsättningsvisskall kunna utvecklas positivt. Det ligger således i kommunernas intresse all denekonomiska politiken inriktas på att inflations- och kostnadsutvecklingenpressas ned. Detta kräver en stram finans- och penningpolitik. Det innebär enmyckel hård prövning av statliga utgifter och att likviditeistillväxlen iekonomin måste bromsas upp. Även den kommunala sektorn måste medverka tilldenna utveckling. Ökningen av statsbidragen till kommunerna måste därför hållastillbaka och likviditeten i företags-och kommunsektorn begränsas. I motionerna 3201 (m), 3206 (c) och3202 (fp) framhålls liksom i propositionen att aktiviteten i kommunerna måstedämpas. Den totala nettoindragningen av medel från kommunerna uppgår enligtförslagen i propositionen och i motion 3201 till ca medanmotsvarande förslag i motion 3202 innebär en indragning på något mer än 6miljarder kronor. Förslagen i propositionen beslår av en likvidiletsindragningav medel till på ca som skallåterbetalas . Dessutom ingår ett förslag omskatteutjämningsavgift för som minskar kommunernas medel med drygt 1miljard kronor. Vidare föreslås en minskning i ett statsbidrag till kommunernapå 250 milj. kr. Av indragningarna återgår i förhöjtskatteutjämningsbidrag. 1 motion 3201 (m) föreslås indragningen av medel ske genombeslående nedskärningar av olika specialdestinerade bidrag till kommunerna samtgenom att man drar in kompensationen för slopad företagsbeskattning.Motionärerna godtar den av regeringen föreslagna höjningen av ordinarieskatteutjämningsbidrag. De två sistnämnda förändringarna ingår också i förslagen imotion 3202 (fp). Därutöver föreslås i motion 3202 en skatteuljämningsavgiftsom är fyra gånger så stor som den som föreslås i propositionen. Densammantagna effekten blir som nämnts . I motion 3206 (c) föreslås indragningar från kommunerna påsammanlagt . Härav skall emellertid 2,2 miljarder kronoråterföras i form av ökade skatteutjämningsbidrag. Neltoindragningen begränsashärmed till . FiU1984/85:29 14 De olika förslagen harsammanfattats i nedanstående tabell i vilken beloppen är angivna i miljarderkronor. Finansiell indragning från kommuner och landsting Proposi- Motion Motion Motion Motion tion IJO 3201 (m) 3206 (c) 3202 (Ip) 3203 (vpk) Minskning av skatteunderlag alt, skatteutjämningsavgift Avgår ökning av skatteutjäm ningsbidrag -1050 -1400 -2200 -1000 -1050 Nettoindragning 4 890 4 820 3 020 6 090 140 Del är svårt all exakt ange vilkeneffekt motionsförslagen får på den totala konsumtionsökningen i kommunerna.Utskottet tolkar dock uttalandena i motionerna 3201 och 3202 på det sättet attmotionärerna delar uppfattningen i propositionen att konsumtionsökningen intefår överstiga . Även i motion 3206 framhålls att en dämpning avkonsumlionsökningen är nödvändig. I jämförelse med propositionen föreslåsemellertid i motion 3206 en nettoindragning som ligger närmare 2 miljarderkronor lägre. Den ekonomiska utvecklingen i kommunerna inverkar i höggrad på möjligheterna att nå framgång med antiinflationspolitiken. Mot bakgrundav all en god finansiell utveckling kan förutses för kommunerna delar utskottetden uppfattning som framförs i propositionen att en dämpning av öknings-takleni den kommunala konsumtionen är nödvändig. Konsumtionsökningen för de kommandetvå åren bör därför begränsas till . En sådan utveckling är förenligmed det långsiktiga målet om balans i samhällsekonomin och överensstämmer medde riktlinjer för den ekonomiska politiken på medellång sikt som riksdagenantog (FiU 1984/85:6). De i propositionen föreslagna åtgärderna för att åstadkomma den FiU1984/85:29 15 nödvändiga indragningen av medel från kommunerna betraktassom olämpliga i motionerna 3201 (m), 3202 (fp) och 3206 (c). Förslagenkritiseras främst för alt de endast är temporära. I stället förordas enpermanent indragning av medel, vilket enligt motionärerna skulle ge klarasignaler till beslutsfattarna i kommunerna om de framtida villkoren för denkommunala ekonomin. . Utskottet delar inte uppfattningen all indragningen avmedel från kommunerna måste vara permanent. Del finns främst två skäl till altutforma åtgärderna så all de avser endast . Skatteutjämningskommitténarbetar med översyn av hela skatteutjämningssystemel. Den beräknas inte varaklar med sitt arbete förrän . Detta innebär attändringar i systemet baserade på de förslag kommittén lägger fram kan tillämpastidigast fr. o. m. . Av denna anledning anser utskottet alt kommitténsförslag inte bör bindas upp av åtgärder som beslutas . Åtgärderna är också motiverade av konjunkturpolitiskaskäl. Detta gäller främst förslaget att på konton i binda denalltför stora likviditet som finns i näringslivet och i kommunsektorn.Dessa medel skall återbetalas . Den finansiella situationen kandå ha förändrats. Konjunkturen kan befinna sig i en svagare fas. Dessutomkommer den föreslagna höjningen av vissa schablonavdrag, som ingår ipropositionen om förenklad självdeklaration, att reducera även det kommunalaskatteunderlaget. Delta torde påverka kommunernas intäkter och följandeår. Mot här angiven bakgrund avstyrker utskottet inriktningenav den ekonomiska politiken avseende kommunerna som föreslås i motionerna 3201yrkande 6, 3202 yrkande 3 och 3206 yrkande 4. I motion 3203 (vpk) kritiseras ochavvisas den i propositionen föreslagna likviditelsindragningen från kommunernapå . Utskottet kan inte tolka ställningstagandet i motionen påannat sätt än att motionärerna anser alt det i nuvarande läge finns ettsamhällsekonomiskt utrymme för en expansion som påtagligt överstigeren tillväxt på . Som framgått av vad utskottet anfört om den ekonomiskautvecklingen i kommunsektorn och de villkor som ställs på den ekonomiskapolitiken delar utskottet inte denna uppfattning. Utskottet avstyrker därföryrkande 9 i motion 3203. I detta avsnitt behandlas utöveranslagsfrågorna lag om skalleutjämnings-avgift och ändring i lagen om kommunsutdebitering av skatt m.m. (1965:269). Det bör uppmärksammas att förslaget omen viss indragning av likviditeten i samhällsekonomin, vilken även berörkommunerna, tas upp till behandhng i utskottets belänkande FiU 1984/85:30. FiU1984/85:29 16 Vid behandlingen avårets budgetproposition (FiU 1984/85:10 s. 62) framhöll utskottet att motbakgrund av den statsfinansiella situationen kan de totala transfereringarnatill kommunerna inte tillåtas öka från nuvarande nominella nivå. Riksdagendelade denna uppfattning. Den nu förväntade ökningen avskatleutjämningsbidraget mellan och måste följaktligenfinansieras. 1 propositionen föreslås därför att en skatteutjämningsavgift tasut på kommunernas resp. landstingskommunernas skatteunderlag. Avgiftenföreslås uppgå till /skr. Även i motion 3202 (fp) föreslås en avgift motsvarandeskalteuljämningsavgifien. 1 motionen anges emellertid att avgiften skall uppgåtill /skr., vilket beräknas ge staten en intäkt på nära 5,3 miljarder kronor.Skalteuljämningsavgifien utgör i förslag den större delen av dentotalt föreslagna indragningen på . Förslaget om en skalleutjämningsavgift avvisas imotionerna 3201 (m) och 3206 (c). I motion 3201 (m) utnyttjas en del av densamlade indragningen av medel från kommunerna till att finansiera ökningen avskatleutjämningsbidraget. Denna princip gäller även förslaget i motion 3206. 1det senare fallet åstadkoms större delen av indragningen genom attskatteunderlaget föreslås minska för såväl kommuner som landsting. Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Enighet tycks råda om att del generella skatteuljämningsbidragel bör ökas ienlighet med gällande regler. När det gäller finansieringen av denna ökningfinns två huvudalternativ. Det ena alternativet innebär nedskärningar av andrabidrag. Det andra har formen av en särskild avgift eller reduktion avskatteunderlaget. I motionerna 3201 (m) och 3206 (c) föreslås beståendebesparingar i statsbidragen till kommunerna. Detta innebär stora ingrepp istatsbidragssystemen och föregriper de förslag som kan komma att föreslås avskatteutjämningskommittén. Del anser utskottet är olämpligt. Utskottetförordar i stället en finansiering i form av en avgift på skatteunderlaget. Denkan tas ut tillfälligt i avvaktan på kommitténs förslag och den innebär intenågra strukturella omläggningar av bidragssystemet. Vad gäller avgiftsuttagets storlek anser utskottet alt denbör vara avpassad till ökningen av skatteuljämningsbidragel. Ett avgiftsuttagav den storlek som föreslås i motion 3202 (fp) skulle innebära att kommunernasresurser reducerades med ca . Som utskottet anfört tidigarebör den indragning av medel som erfordras utöver vad som är nödvändigt för attfinansiera det ökade skatteuljämningsbidragel, utformas som en tidsbegränsadindragning som senare återbetalas. Utskottet tillstyrker med det anförda att enskatteuljämningsavgift på /skr. las ut på skatteunderlaget. Utskottetavstyrker således motionerna 3201 yrkande 5 a, 3202 yrkande 7 och 3206 yrkande7 i berörda delar. Utöver förslaget om skatleutjämningsavgifi föreslås ipropositionen alt en progressiv avgift för att utjämna utdebiteringsskillnadernalas ut på det FiU1984/85:29 17 skatteunderlag som överstiger av medelskattekraften.De genom denna avgift inkomna medlen skall finansiera bidrag till kommuner meden primärkommunal utdebitering som överstiger /skr. Även kommuner med enmycket hög total skattesats föreslås i propositionen kunna komma ifråga för ettsärskilt riktat stöd inom ramen för det extra skatleutjämningsbidraget. Enförutsättning för stöd är att de berörda kommunerna beslutar alt sänka den egnaskattesatsen. I motion 3201 (m) framhålls attförslaget om införande av en lag om skatteutjämningsavgift är principvidrigt.Främst kritiseras den del av förslaget som innebär att vissa kommuner måstebetala en avgift som är progressiv i relation till kommunens skattekraft.Förslaget innebär enligt motionärerna alt kommuner med låg kommunalskatt ochlåg skattekraft diskrimineras och att de kommuner som hållit tillhakaskattehöjningar genom en effektiv administration och en i övrigt rationellverksamhet bestraffas. Motionärerna anför att någon utredning av denna frågainte har presenterats. I denna mofion och i motion 3205 av (),som också yrkar avslag på förslaget om skatteuljämningsavgift, ifrågasätts omden föreslagna lagen är förenlig med grundlagen. Som alternativ till förslagen i propositionen föreslås imotion 3201 en successiv neddragning av de specialdestinerade bidragenkombinerad med en översyn av skalteuljämningssystemet. I motion 3206 (c) avvisas förslaget om en progressivskatteutjämningsavgift och särskilda bidrag till kommuner med hög utdebiteringmed mofiveringen att något nytt utjämningssystem inte bör införas innanskatteutjämningskommittén redovisat sitt förslag. I motionen hänvisas tilltidigare framförda förslag all inom nuvarande system förstärkaskatteutjämningsbidragen med till de kommuner som har debesvärligaste ekonomiska villkoren. Därvid bör beaktas den genomsnittligainkomsten för kommuninvånarna, ålderssammansättningen samt köld- ochavståndsfaklorn, I motion 3202 (fp) föreslås inte några åtgärder för allminska de mest extrema skillnaderna i utdebitering. Motionärerna anser attskatteutjämningskommitténs förslag bör inväntas. Utskottet vill med anledning av förslagen framhållaföljande. väntas inte vara färdig med sill arbeteförrän . Del innebär alt eventuella åtgärder sombaseras på förslag från kommittén inte kan träda i kraft . Med tankepå de stora uldebiteringsskillnader som råder är detta inte acceptabelt.Utskottet anser därför till skillnad mot vad som anförs i motion 3202 (fp) attdet är nödvändigt att vidta åtgärder för att minska skillnaderna.Motion 3202 (fp) yrkande 7 i motsvarande del avstyrks därför av utskottet. Vad gäller de olika metoder för all minskautdebiteringsskillnaderna som föreslås i propositionen och i motionerna 3201(m) och 3206 (c) vill utskottet anföra följande. 2 1984/85. FiU1984/85:29 18 Skillnaderna i total utdebiteringmellan de kommuner som har lägst och de som har högst utdebitering har nublivit alarmerande stor. Skillnaderna mellan och i kommunalutdebitering uppgår sålunda till . Spännviddden har emellertid inteökat , om man bortser från de mest utpräglade låg- ochhögskatlekommunerna. Del är därför motiverat att de omedelbara åtgärderna föralt minska skillnaderna i utdebitering inriktas mot kommuner med särskilt högaoch låga skattesatser. 1 motsats till vad som framhålls i motion 3201 villutskottet framhålla att spännvidden mellan kommuner med lägst och högstkommunalskatt inte annat än till en mindre del kan förklaras av skillnader iambitionsnivå eller effektivitet. En viktig förklarmg finns i stället i dekraftiga, och i viss utsträckning ökande, skillnaderna i skatteunderlag mellande kommuner som har den allra högsta egna skattekraften och övriga kommuner.Att skillnaden i kommunall skatteuttag, som i vissa fall kan uppgå till ca 10kr., betraktas som orättvis och kati bli styrande vid val av bostadsort m.m. äruppenbart. De invändningar som reses i motion 3201 mot en skatteuljämningsavgiftär därför enligt utskottets mening inte relevanta. Utskottet kan inte hellerfinna alt de alternativa förslag som redovisas i motionen kan få någrautjämnande effekter i det korta perspektivet i jämförelse med förslaget ipropositionen. Metoden att förstärka skatteutjämningsbidragen, somföreslås i motion 3206 (c), anser inte utskottet tillräckligt effektiv för attminska de mest extrema skillnaderna. Trots den kraftiga utbyggnaden avskatteutjämningssystemel som skett har skillnaderna inteavtagit. Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget ipropositionen alt en särskild progressiv avgift skall erläggas av kommunernaoch avstyrker motionerna 3201 yrkande 5 a i berörd del samt 3205 och 3206yrkande 7 i denna del. I motion 1575 av m.fl. (s) begärs att åtgärder vidtas för att minska de storautdebiteringsskdlnader som finns mellan kommuner. Det nu framlagdaförslaget till lag om skatteuljämningsavgift i propositionen tillgodoser i storutsträckning de yrkanden som framförs i motionen. Någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motionen anser inte utskottet påkallad. kommunisterna godtari motion 3203 förslaget i propositionen angående utjämning avutdebiteringsskillnader. Enligt motionärerna måste man emellertid, i sambandmed förslag och beslut som följer på kommande förslag frånskatteutjämningskommittén, på allvar diskutera frågan om övergång till enprogressiv statskommunal enhetsskait. Förslaget alt införa en sådan skallframförs även i motion 1581 (vpk). Frågan om en statskommunal enhetsskait har tidigarebehandlats av (KU 1980/81:22). Konstitutionsutskottethävdar att införandel av en sådan enhetsskait strider emot grundlagensstadganden och FiU1984/85:29 19 skulle aktualisera hela frågan om den kommunalasjälvstyrelsen. Med del anförda avstyrker utskottet motion 1581. Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna I propositionen begär regeringenett bemyndigande alt för utge extra skatteutjämningsbidrag till dekommuner som har en utdebitering . och som sänker skallen. Dessutombör bidrag kunna ges till kommuner som har en utdebitering som är 18kr./skr. eller lägre men vars totala skattesats ändå är mycket hög. I överensstämmelse med vad utskottet anfört om extraskatteutjämningsbidrag tillstyrker utskottet att regeringen ges ett särskiltbemyndigande att utbetala dessa bidrag enligt de principer som anges ipropositionen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 3201 yrkande 3, 3202yrkande 4 samt 3206 yrkande 8. Ordinarie skatteutjämningsbidraguppgår till sammanlagt 10844 milj. kr. Bidragen ärberoende av den fortsatta utvecklingen av skatteunderlaget och av de kommunalaskattesatserna . Skatleutjämningsbidraget för är vidareavhängigt av de skattekrafts-garantier för kommuner och landstingskommuner somframkommer vid omräkning av åldersstrukturfaktorerna.Kostnaderna kan därför inte beräknas med säkerhet. Med utgångspunkt i 1985 årsskattesatser och en viss antagen höjning av skatteunderlaget samt attåldersstrukturen är densamma som för bedöms del ordinarie bidragetuppgå till 11841 milj. kr. I motion 3206 (c) begärs enytterligare höjning av skatteutjämningsbidragen med nära 600 milj. kr. attanvändas för att minska utdebileringsskillnaderna. Denna höjning utgörkompensation för att vissa andra bidrag har skurits ned. Eftersom utskottet tidigare avvisat dessa förslag finnsinte skäl all via extra skatteutjämningsbidrag återföra del av dessa medel.Utskottet avstyrker motion 3206 yrkande 9. Ramen för det extra skatleutjämningsbidraget föreslås ipropositionen uppgå till 250 milj. kr. Hälften av beloppen för resp. kalenderår1985 och 1986 utbetalas under /86. Utskottet tillstyrker propositionens förslag att riksdagenanvisar 11 567,5 milj. kr. till skatteutjämningsbidrag för /86. Anslag till bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen Den senaste bedömningen av detotala överföringarna till kommunerna och den totala finansiella situationen ikommunsektorn för utvisar en förbättring även sedan den föreslagnaåtgärden att införa en skatteutjäm- FiU1984/85:29 20 Utskottet delar därförföredragandens uppfattning att det finns anledning att vidta vissa ytterligareåtgärder för att begränsa ökningen i statsbidragen. Detta bör ske genom en vissminskning av bidraget med anledning av avskaffandet av den kommunalabeskattningen av juridiska personer. Utskottet kan således inte ställa sigbakom rekommenda-fionen i motion 3203 (vpk) om en väsentligt kraftigare ökningav den kommunala konsumtionen och att någon minskning av statsbidragen inte börske. Utskottet avstyrker därför motion 3203 yrkande 7, Enligt utskottet bör, i likhet med vad som föreslås ipropositionen, reduceringen uppgå till . per invånare eller totalt 250milj. Denna minskning bör kunna ske utim att oönskade effekter uppkommer påkommunal service och sysselsättning. I övrigt bör kompensation utgå iöverensstämmelse med vad beslutade (FiU 1983/84:39 s. 17).Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen att här aktuellt anslag /86 förs upp med . Detta innebär attutskottet avstyrker förslaget i motionerna 3201 yrkande 4 (m) och 3202 yrkande5 (fp) innebärande att bidraget slopas fr. o. m. och i tnotion 3206yrkande 6 (c) där bidraget föreslås upphöra . Utbetalning av kommunalskattemedel och beaktande avtaxeringsändringar I propositionen föreslås vissaändringar i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt m.m. Motiveringen till lagändringarna är delsatt för i minska likviditelsanhopningen vid utbetalningav skatt, dels att förenkla avräkningsförfarandet vid utbetalning av skatt genomatt.inte beakta laxeringsändringar som avser . Utskottet har intenågot att erinra mot de i propositionen föreslagna lagändringarna. Under denna punkt behandlarutskottet frågor inom det kommunalekonomiska området som tagils upp i 12motioner från den allmänna motionstiden samt yrkande 5 i motion 3206 (c). I motionerna 3206 (c) och 1144 (c)framhålls all genom all avveckla de specialdestinerade bidragen och övergå tillell generellt bidragssystem stärks den kommunala självstyrelsen. Samtidigtbidrar del till att underlätta lokala och regionala anpassningar och utjämnaskillnader i skattekraft. I motion 1574 av () och Per-OlaEriksson (c) anges riktlinjer för hur ett sådant syslem kan utformas.Utgångspunkten skall vara de allmänna principer som gäller för den kommunalaskatteutjämningen. FiU1984/85:29 21 ringen alt statsbidragssystemet till kommunerna måsteeffektiviseras begärs en översyn av de specialdestinerade bidragen. Även i motion 941 av () begärs en översynav statsbidragssystemet med motiveringen att systemet måste göras mereffektivt och överskådligt. Utskottet har inte något alt erinra mot att detaljregleringeni det nuvarande statsbidragssystemet minskas. Det kan nämnas att målet att ökaschabloniseringen inte enbart uppnås genom att ersätta speciella bidrag medskatleutjämningsbidraget. Av stor betydelse är även det fortsatta arbetet medalt förändra de specialdestinerade bidragen. 1 skatteutjämningskommitténs uppdrag ingår att se överbidragssystemet och att undersöka möjligheterna och konsekvenserna av attöverföra vissa specialdestinerade statsbidrag till skatteutjämningssystemel.Några särskilda tilläggsdirektiv med anledning av vad som anförs i motion 1144anser därför utskottet inte behövs. Med hänvisning till vad som anförts och i avvaktan på detpågående arbetet med att reformera nuvarande statsbidragssystem avstyrkerutskottet motionerna 941, 1144 yrkande 2, 1574 och 3206 yrkande 5. I motion 1144 (c) föreslås attriksdagen skall ansluta sig till en målsättning för vissa grupper om minst 15 %sänkt marginaleffekt i skatte- och bidragssystemet genom ett utökatskatteuijämningsbidrag. Utskottet har tillstyrkt en fortsatt ökning avskatteutjämningsbidragen. Därigenom skapas förutsättningar för all sänkakommunalskatten och därmed minska marginalskatten för kommuninvånarna.Ytterligare åtgärder av denna karaktär får anstå till dess skatteutjämningskommitténhar presenterat sitt slutbetänkande. Utskottet avstyrker därmed motion 1144yrkande 1. I motion 2810 av m. (vpk) anförs all det som bl. a. försvårar en konsekvent alkoholpolitik är altalkoholbeskattningen tillfaller statskassan medan däremot de mycket högakostnaderna för alkoholskadorna faller på landsting och kommuner.