bet · G801UbU23 · 1984-12-31 00:00:00 — omtolk- och översättarutbildning m. m. 1984/85:132) Regeringen har i proposition 1984/85:132() dels föreslagit att bemyndiga regeringenatt avveckla tolklinjen , dels berett tillfälle att ta del av vad som ipropositionen anförts om tolk- och översättarutbildning samt hithörande frågor. 1984/85:2985 av m. fl. (m, c, fp, vpk)vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kommers kollegium skall få till uppgift att utfärda auktorisation för alla kategorier tolkar och översättare, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att förvaltningslagens 9 § bör ändraspå sätt som föreslagits, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en enhetlig tolktaxa börfastställas, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att benämningarna på tolkar börrenodlas på föreslaget sätt, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörandekvaliteten på studieförbundens tolkkurser. Tolkutbildning finns dels soms. k. kontakttolkutbildning i studieförbundens och folkhögskolornas regi, delssom högskoleutbildning. Den inrättades tolklinjen som en allmänutbildningslinje om 60 poäng. Fr. o. m. kan linjen omfatta 80 poäng ivissa språk, och möjlighet till etappavgängar finns. Utbildningsbehovet harvarit svårbedömt, varför antalet nybörjarplatser på tolklinjen har minskatfrån 240 till 80. Någon reguljär översättarutbildning har inte förekommit i vårtland. Däremot har utbildning ägt rum på försök vid universiteten i i bl. a. engelska, finska och tyska. En lokal linje för utbildningi det sistnämnda språket finns i . Enligt proposition 1984/85:132 skall högskolans tolk- ochöversättarutbildning sammanföras i ett tolk- och översättarinstitui viduniversitetet i och den nuvarande tolklinjen läggasned . I detta institut blir det möjligt att samlakvalificerad 1 1984/85. UbU1984/85:23 2 sakkunskap och föra samman ekonomiska resurser som ärspridda pä skilda högskoleenheter m. fl. Institutet skall ha såvälansvaret för utbildningen på högskolenivå som ansvar för utvecklings- ochstödfunktioner för tolkutbildningen i stort. Möjlighet till en systematiskkunskaps- och kompetensuppbyggnad ökar, och det blir större kontinuitet iverksamheten. Föredragande statsrådet räknar med att den nya organisationenskall medföra att kvaliteten på den yrkesinriktade tolkutbildningen höjs. har enligt föredragandestatsrådet en mångsidig erfarenhet av de aktuella utbildningarna. Där bedrivsforskning av särskild betydelse för det planerade institutets verksamhet genomdet centrum för tvåspråkighetsforskning som har byggts upp. Anknytning i övrigttill aktuell forskning kan tillgodoses genom institutets kontakter med skildaspråkinstitutioner. Lokalfrågan kan också lösas på ett tillfredsställande sättinom nuvarande lokalbeständ. Institutet skall dock vid behovkunna förlägga viss utbildning till andra orter. Det kan ske genom samarbetemed språkinstitutioner vid olika högskoleenheter. har medverkat i planeringen avtolkutbildningen inom högskolan genom att anslå resurser samt att fastställautbildningens längd och antalet utbildningsplatser på tolklinjen. Emellertidkrävs stor flexibilitet i planeringen av dessa utbildningar eftersom deförhållanden som styr behoven av utbildning ofta förändras snabbt. Därför börenligt föredragande statsrådet institutets styrelse få besluta omutbildningarnas inriktning, längd och dimensionering. Denna frihet förinstitutet att disponera resurserna syftar till att utbildningen skall kunnaanpassas i fråga om längd och inriktning allt efter vilket språk det gäller ochvilka förkunskaper de studerande har. Härigenom kan kvalitetskravenupprätthällas även om förutsättningarna för utbildningen skiftar. Enutbildningsvolym om 60 årsstudieplatser anses vara en lämplig utgångspunkt förplaneringen. Utskottet anser att vad som i propositionen har anförts omuppbyggnaden av ett tolk- och översättarinstitut är väl avvägt. Institutetkommer att få en god överblick över tolkutbildningen på alla nivåer genom denexpertis som kommer att finnas där. Utskottet tillstyrker att regeringen fårbegärt bemyndigande att avveckla tolklinjen . Utskottet tar i det följande upp ett antal frågor somavser tolkar och översättare och deras verksamhet. Först behandlasauktorisationen av dessa yrkesgrupper. Med begreppet auktorisation avses godkännande avtolkar och auktorisation av översättare. Villkor för att erhålla auktorisationär bl. a. att vederbörande har fullgjort av kommerskollegium föreskrivna kunskapsprovoch är känd för redbarhet. Enligt föredragande statsrådet bör kommerskollegiumbehålla ansvaret för den provverksamhet, som avser personer som inte harutbildats vid institutet. Den som har genomgått fullständig tolkutbildning vidinstitutet och erhållit utbildningsbevis bör UbU1984/85:23 , 3 Ienligt föredragandestatsrådets mening emellertid inte därutöver behöva genomgå nämnda prov för attbli godkänd tolk. För samtliga översättare som vill bli auktoriserade skalldock fullgörande av kollegiets kunskapsprov krävas även i fortsättningen.Kommerskollegium skall vidare enligt propositionen behålla ansvaret förgodkännande av tolkar och auktorisation av översättare samt tillsyn över dessayrkesgrupper. Tillsynen innebär att auktorisationen kan upphävas om tolkeneller översättaren förfar oriktigt i sin verksamhet. Vidare framför statsrådetuppfattningen att auktori-sationstiden liksom skall vara begränsadtill och att det skall krävas verksamhet av viss omfattning förförnyelse av auktorisation utan omprövning. I motion 1984/85:2985 (m, c, fp, vpk) yrkande 1 krävs attkommerskollegium skall auktorisera alla. tolkar och översättare vare sig deinhämtat sina färdigheter vid tolk- och översättarinstitutet eller pä annatsätt. Den officiella benämningen på godkännandet av såväl tolkar somöversättare bör enligt motionärerna vara auktorisation. Motionärerna anservidare att en auktorisation inte bör vara tidsbegränsad. Utskottetvill med anledning av yrkandet anföra följande. När det gäller auktorisationens längd har utskottetuppfattningen att den bör vara och att det bör krävas verksamhet av vissomfattning för förnyelse av auktorisation utan nytt prov. I benämningsfråganfinner utskottet det vara lämpligt att i enlighet med motionen använda termenauktorisation som en gemensam beteckning för godkännandet av tolkar ochöversättare. Utskottet konstaterar slutligen att föredragande statsrådet ochmotionärerna är ense om att ansvaret för auktorisationen av tolkar ochöversättare samt tillsynen av dessa yrkesgrupper skall vila på kommerskollegiumäven i vad gäller dem som inhämtat sina färdigheter vid tolk- ochöversättarinstitutet. 1 vad sedan gäller de kunskapsprov som kommerskollegiumskall ansvara för och som avser dem vilka inte erhållit utbildningsbevis fräntolk- och översättarinstitutet utgår utskottet frän att kollegiet vidgenomförandet av proven kommer att anlita experter från institutet. Det börsåledes till gagn för den samlade verksamheten vara möjligt att ta tillvara de resurser i form av erfarenheter och kunskaper som institutet har ifråga om provverksamhet, som kommerskollegium formellt svarar för auktorisationen.Det är nämligen enligt utskottets mening angeläget att finna former för ettfruktbart samarbete mellan institutet och kommerskollegium vid genomförandet avproven. Med hänvisning till vad som anförts föreslär utskottet attriksdagen med anledning av proposifion 1984/85:132 och motion 1984/85:2985yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om samarbetei auktorisationsfrägor m. m. mellan tolk- och översättarinstitutet ochkommerskollegium. 1 yrkande 2 av den nämnda motionen krävs en ändring avförvaltningslagen 9 § med innebörd att myndigheter skall anlita i första handauktori- UbU1984/85:23 4 Motionärerna anser att ändringen bör göras nunär frågan om en reformerad tolkutbildning behandlas. Enligt vad utskottet erfarit sker enöversyn av förvaltningslagen inom . Ett lagförslag förväntasbli remitterat till lagrådet detta år. bör enligtutskottets mening inte ta ställning i den aktualiserade frågan förränregeringen lagt fram sitt förslag. Med hänvisning härtill avstyrks motion1984/85:2985 yrkande 2. Frågan om tolktaxa tas upp i yrkande 3 av motionen. Enorsak till att godkända tolkar inte alltid finns att tillgå och i vissa fallheller inte efterfrågas är enligt motionärerna den oenhetliga konstruktionenav tolktaxorna. anses tillämpa föredömliga taxor. En för denoffentliga sektorn gemensam tolktaxa bör, säger motionärerna, fastställas förresp. nivå auktoriserad specialtolk, auktoriserad tolk och icke auktoriseradtolk. Detta anses kunna locka fler kvalificerade att genomgå tolkutbildning ochkommerskollegiets prov. Utskottet har inhämtat att enligt ensärskild förordning skall fastställa tolktaxa inom sitt verksamhetsområde.Denna reglering kom till stånd mot bakgrund av att det inte fanns någraenhetliga normer för ersättning till tolkar inom rättskipningens område och attersättningsnivån varierade betydligt (prop. 1978/79:132, JuU 1978/79:33, rskr.1978/79:289). 1 övrigt regleras tolktaxan genom avtal mellan bl. a. ,och tolkarnas fackliga organisationer. Det ankommer enligtutskottets mening pä arbetsmarknadens parter att i dessa fall komma överens omändamålsenliga nivåer på tolktaxorna. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motion 1984/85:2985 yrkande 3. Lämpliga benämningar på tolkarmed olika funktionerefterlyses i motion 1984/85:2985 yrkande 4. Begreppen arbetsplatstolk ochkontakttolk anses missvisande. Utskottet delar motionärernas uppfattning att den i daggängse terminologin kan behöva revideras. Detta är emellertid enligtutskottets mening en lämplig uppgift för tolk- och översättarinstitutetsstyrelse. Den bör kunna ta erforderliga initiativ i frågan. Motion 1984/85:2985yrkande 4 avstyrks härmed. I motion 1984/85:2985 yrkande 5 tas slutligen upp fråganom kvaliteten på den kontakttolkutbildning som ges av studieförbunden. Motionärernaerinrar om den låga procentandelen godkända i proven och menar att tolk-ochöversättarinstitutets ansvar för den pedagogiska uppläggningen avstudieförbundens kurser bör betonas i beslut. Institutet skall enligt propositionen fastställa övergripandemäl för kon-takttolkutbildningen, vilket åligger SÖ (prop. 1976/77:100,UbU 1976/77:19, rskr. 1976/77:176). Även enligt utskottets mening är det ändamålsenligtatt studieförbund och folkhögskolor utnyttjar institutets kompetens när kontakttolkutbildningenplaneras och genomförs. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att motion1984/85:2985 yrkande 5 avslås. UbU1984/85:23 5 Beträffande övriga frågor som rörtolk- och översättarutbildning anser utskottet att utan erinran börlägga till handlingarna vad som anförts i proposition 1984/85:132. Åberopande vad utskottet har anfört i det föregåendehemställer utskottet 1. beträffandetolk- och översättarutbildning attriksdagen dels bemyndigar regeringen att avveckla tolklinjen ,dels utan erinran lägger till handlingarna vad som i proposition 1984/85:132har anförts om uppbyggnaden av ett tolk- och översättarinstitut, 2. beträffande samarbete iauktorisationsfrägor m. m. mellan tolk- och översättarinstitutet och kommerskollegium attriksdagen med anledning av proposition 1984/85:132 och motion 1984/85:2985yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffandeändring av 9 § förvaltningslagen attriksdagen avslår mofion 1984/85:2985 yrkande 2, 4. beträffandeenhetlig tolktaxa attriksdagen avslår motion 1984/85:2985 yrkande 3, 5. beträffandebenämning på tolkar attriksdagen avslår motion 1984/85:2985, yrkande 4, 6. beträffandeplanering av tolkkurser i studieförbundens regi att avslår mofion1984/85:2985 yrkande 5, 7. beträffandeövriga frågor rörande tolk- och översättarutbildning att utan erinranlägger till handlingarna vad som har anförts i proposition 1984/85:132. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (vpk), (), GunnarHökmark (m), () och ().