bet · G801NU3 · 1984-12-31 00:00:00 — Förslagom ändring i flottningslagen I lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled(flottningslagen) finns bestämmelser om rätt att ta hand om sjunket virke sompåträffas i en allmän flottled. I fråga om en icke avlyst flottled gäller attflottningsföreningen har rätt och i vissa fall också skyldighet att ta hand omvirket. Om det är fråga om en avlyst flottled får den som kan ha olägenhet avsjunkvirke som har lämnats kvar där ta upp virket och frittförfoga över det. Rätten till bärgning är därmed begränsad främst tillstrandägare. Främstmed hänsyn till sjuhkvirkets allt större ekonomiska betydelse föreslogfyndlagstiftningsutredningen i betänkandet (Ds Ju 1980:11) Hitte-gods m. m. attden gäUande begränsningen av kretsen bärgningsberättigade skulle upphävas ifråga om sjunkvirke i en avlyst flottled. Enligt utredningens förslag skullevar och en få ta upp sådant virke och fritt förfoga över det under deförutsättningar som anges i flottningslagen. NU1984/85:3 12 Efter hörande av lagrådet harregeringen i proposition 1984/85:7 förelagt förslag till lagom ändring i flottningslagen i enlighet med utredningens förslag. Avsikten äratt lagändringen skall träda i kraft . Ärendet bereds avlagutskottet. Mofioner om tillvaratagande avsjunktimmer har väckts från vänsterpar-fiet kommunisternas sida vid ett antalfillfällen . behandlade (NU 1978/79:34) enmotion med hemställan om förslag från regeringen om dels lagstiftning om attsjunktimmer skulle övergå i statlig ägo, dels åtgärder för att ta upp timret.Utskottet, som hänvisade bl. a. till att lagsfiftningsfrågan redanuppmärksammades av fyndlagstiftningsutredningen, ansåg att det inte fanns skälför att göra någon särskild framställning till regeringen medanledning av motionen. På utskottets förslag avslog motionen. Under allmänna motionstiden väcktes två motioner ifrågan. Den ena, som gällde överföring av sjunktimmer i statlig ägo, behandladeshösten av lagutskottet (LU 1983/84:7). Med hänvisning till att förslagfrån regeringen om ny lagstiftning då väntades borde motionen enligtutskottets mening inte föranleda någon åtgärd. Den andra mofionen, som gällde åtgärder för upptagning avsjunkvirke, behandlades av jordbruksutskottet (JoU 1983/84:8).Utskottet fann det angeläget att åtgärder vidtas för att bärga det sjunktimmersom finns i de nedlagda flottlederna. Frågan borde enligt utskottets meningkunna få sin lösning så snart de rättsliga problemen lösts. Utskottet hänvisadetill att en proposition i lagstiftningsfrågan väntades komma att föreläggasriksdagen och att motionens syfte därigenom skulle väsentligen tillgodoses.Någon ytterligare åtgärd med anledning av motionen var enligt utskottet intepåkallad, varför utskottet hemställde om avslag på motionen. Vänsterpartietkommunisternas företrädare i jordbruksutskottet avgav en reservafion av sammainnebörd som den nu aktuella mofionen 1983/84:318. NU1984/85:3 13 Vidareförädling inom sågverksindustrin Motion 1983/84:424 I en partimotion 1983/84:424 frånvänsterpartiet kommunisterna skisseras en samhällelig strategi för den svenskaträsektorn, innefattande såväl skogsvård som virkesfördelning ochträvaruförädling. Särskild vikt läggs vid frågan om höjd vidareförädling inomsågverksindustrin. Motionärerna hänvisar till statens industriverks rapport(SIND 1980:16) Sågverkens vidareförädling - en omvärldsanalys, i vilken ettsärskilt branschprogram föreslogs med syfte att stödja sågverksindustrinsomställning mot ökad vidareförädling. Motionärerna pekar på en rad skäl förkraftfulla åtgärder på området, bl. a. att en höjd förädling skulle ge störreexportinkomster och ett ökande antal fasta arbeten även i inlandsregionerna. I mofionen anförs att inga mer betydande åtgärdervidtagits sedan industriverkets rapport publicerades. De satsningar som hittillsföreslagits betecknas som försumbara. I motionen anges följande modell för attlösa sågverksindustrins problem: - Nedbrytning avindustriverkets utredning till länsvisa branschprogram. - Ett klartställningstagande från ägaren/staten innebärande att och domänverketomedelbart aktiveras för en sågverkspolitik för högförädling. - Staten ställertillräckliga garantibelopp till förfogande som möjliggör att ett investerings-och utvecklingsskede inleds vid sågverken. - Virkesfördelningsplanerutarbetas där domänverkets roll som storsäljare av virke utnyttjas somstyrmedel. Högförädling skulle ge företräde till virkesköp. Industriverkets nämnda rapport år1980 om sågverkens vidareförädling innehöll bl. a. ett omfattande material omden västeuropeiska marknaden för sågade produkter och analyser av möjligheternatill ökad svensk export genom vidareförädling. På grundval av rapportenföreslog industriverket ett femårigt branschprogram för sågverksindustrin. Programmetskulle omfatta omställnings- och utvecklingsstöd samt exportfrämjande åtgärder.Medelsbehovet beräknades till 11 milj. kr. för det första verksamhetsåret och15 milj. kr. under vart och ett av . Därtill föreslogsstatliga kreditgarantier på 200 milj. kr. Industriverketsrapport remissbehandlades och mottogs därvid positivt av remissinstanserna. Förslag i frågan lades fram för först ibudgetpropositionen (prop. 1982/83:1982/83:100 bil. 14 s. 41 f.).Förslaget gick ut på att industriverkets löpande branschprogram för denträbearbetande industrin skulle utvidgas fill att omfatta åtgärder försågverksindustrin. För /84 föreslogs en ökning av medlen fillbranschprogrammet från 8 milj. kr. Huvuddelen av ökningenvar avsedd för sågverksindu- NU1984/85:3 14 beslöt i enlighet med förslaget (NU1982/83:34 s. 35, rskr 1982/83:373). I sin treårsplan för budgetåren 1984/85-1986/87, som ladesfram , räknade industriverket med att branschprogrammet för denträbearbetande industrin skulle fortsätta och att insatserna, liksom /84, skulle avse även sågverksindustrin. a. att sågverkens kapacitet minskat med ca enfemtedel, delvis beroende på råvaruförsörjningsproblem. Under de senaste årenhade vissa tidigare förlorade marknadsandelar återvunnits, varvid devalveringenhaft gynnsam inverkan på konkurrensbilden. Vidare anfördes att verket i samrådmed branschen och de fackliga organisationerna utarbetat ett program som påväsentliga punkter borde kunna komplettera branschens egna kollektiva insatserför utveckling och exportfrämjande åtgärder. Programmet innebär enkoncentration till vissa råvaruslag och produkter (högkvalitetsgran,vidareförädlat konstruktionsvirke) och vissa marknader (icke traditionellamarknader). Utbildnings- och omställningsåtgärderna stödjer denna strategi, anfördesdet, genom satsningar på torkning, limning och kalkylering. I proposition 1983/84:135 om industriell tillväxt ochförnyelse - som förelades sedan den nu aktuella motionen 1983/84:424(vpk) väckts - föreslogs (s. 135) att de branschfrämjande åtgärderna för denträbearbetande industrin skulle fortsätta på oförändrad verksamhetsnivå och medsamma principiella uppläggning /85-1986/87. a.anfördes att en fortsatt satsning på vidareförädlade produkter från sågverksindustrinskulle innebära nya möjligheter ttll utveckling av produktion , sysselsättningoch inkomster för företag som annars hotas av stagnation till följd av degränser för expansion som råvarutillgångarna sätter. beslöt ienlighet med regeringens förslag (NU 1983/84:42, rskr 1983/ 84:379). Av de medel som har anvisats för branschfrämjande åtgärderhar statens industriverk för /84 avsatt 4,7 milj. kr. föråtgärder för sågverksindustrin. Därjämte har industriverket beslutatatt av regionalpolitiska medel under budgetåret satsa 3,1 milj. kr. påkundanpassning och vidareförädling inom sågverks- och träförädlingsindustrin inorra och Bergslagen. Programmet, som kan ses som en påbyggnad avindustriverkets ordinarie branschprogram, omfattar sju projekt i det regionalpolitiskastödområdet. Syftet är att med kombinerade regional- och branschpolifiskainsatser trygga och expandera sysselsättningen i en dominerande bransch inomstödområdet. Totalt har alltså 7,8 milj. kr. ställts fill förfogande för stödtill vidareförädling inom branschen under budgetåret. För /85 väntas industriverket komma attanvisa 5,5 milj. kr. för sågverksindustrin inom ramen för det ordinariebranschprogrammet. Därtill kan komma bl. a. vissa medel för projektanknutnaregionalpolitiska insatser. För /86 har industriverket i sinanslagsframställning NU1984/85:3 15 räknat med en verksamhet av ungefär samma omfattning. Vidare lämnas stöd till forskning och utveckling inomträindustrin av styrelsen för teknisk utveckling (STU). Insatserna, som tillstor del är inriktade på sågverkens behov, har formen av såväl stöd tillkollektiv forskning som program för kunskapsutveckling och industriinriktatprojektstöd. hör träteknik till de prioriteradeområdena för STU. För /84 uppgick insatserna till ca 36 milj.kr. Vid behandlingen i proposition 1983/84:107 om forskning (bil. 9 s. 17) avfrågan om anslag till STU för innevarande budgetår förutsattes att insatsernaborde fullföljas på nuvarande nivå. Det uttalades också att STU:s verksamhet påområdet borde i ökad utsträckning samordnas med industriverkets branschprogram.Detta föranledde inga erinringar från sida. De åtgärder för stöd till sågverksindustrin som harredovisats här kompletteras med olika former av finansiellt stöd till enskildaföretag för investeringar. Industrigarantilån och lån från de regionalautvecklingsfonderna står till förfogande för sådana ändamål för företag i helalandet. Inom stödområdet lämnas också regionalpolitiskt stöd tillinvesteringar. Sådant stöd till sågverksföretag kan för /84uppskattas till drygt 60 milj. kr. Det kan tilläggas att regionalpolitiska utredningen i sittnyligen avgivna betänkande (SOU 1984:74) Regional utveckling och mellanregionalutjämning har föreslagit en förstärkning av branschprogrammet för denträbearbetande industrin. Utredningen konstaterar att programmet redan i dagär starkt kopplat till branschföretag i de regionalpolitiskt prioriteradeområdena. Enligt utredningsförslaget skulle ytterligare 30 milj. kr. avsättasunder en treårsperiod för att stimulera produktutveckling och vidareförädlinghos sågverks- och träförädlingsföretagen i stödområdena, i första hand norrainlandet. Betänkandet remissbehandlas f. n. Av den redogörelse som utskottethar lämnat i det föregående (s. 2) framgår att domänverket har ensärställning bland de statliga affärsverken. förfogar sålunda frittöver sina medel och beslutar om investeringar. Verket har med andra ord ettkonsolideringsansvar. Markförvärv och övriga investeringar finansieras i regelgenom försäljning av mark. Några tillskott av investeringsmedel överstatsbudgeten lämnas inte. Som ekonomiskt styrmedel fastställer regeringen ettavkastningskrav. Grunden härför är en av domänverket utarbetad femårsplan överavverkningar, investeringsbehov m. m. F, n. förbereds en ny femårsplan . Domänverketkan ses som moderbolag i en koncern, domängruppen, som NU1984/85:3 16 omfattar ett stort antal företag. Själva skogsrörelsen,som svarar för drygt två tredjedelar av domängruppens omsättning, bedrivsi huvudsak inom verket. Virkesförädling och vissa andra verksamheter bedrivs ibolagsform. Flertalet bolag har samlats under . Det ekonomiska resultatet av domängruppens verksamhet harunder senare år varit sådant att statens avkastningskrav har kunnat uppfyllas.En viss minskning av avverkningen väntas dock komma att ske under nästafemårsperiod, vilket kan komma att leda till ett lägre resultat för skogsbruket.De strukturåtgärder som har vidtagits inom Domänföretagen väntas å andra sidanleda till ett förbättrat resultat för övriga verksamheter. Vissa händelser inom domängruppen i början av 1980-talethar aktualiserat frågor om bl. a. förhållandet mellan statliga verk ochaktiebolag under deras förvaltning och om och regeringens insyn ibolagens verksamhet. Som redovisats i det föregående (s. 7) utreds dessa frågorav verksledningskommittén och av en särskild utredningsman. Resultaten av dettaarbete väntas bli redovisade . I mofionerna 1983/84:1871 (m) och 1983/84:2082 (c)behandlas en rad frågor om riktlinjerna för domänverket. Kritik riktas i bådamotionerna mot att den affärsdrivande verksamheten inom virkesförädling m.m.har expanderat . Vidare efterlyser motionärerna en aktivaremedverkan från domänverkets sida till förstärkning av enskilda fastighetergenom försäljning av mark. Frågor om avkastningskravet på domänverket bordeockså tas upp. Motion 1983/84:1871 (m) utmynnar i en begäran om ett förslagfrån regeringen till nya riktlinjer för domänverket. I motion 1983/84:2082 (c)föreslås en parlamentarisk utredning i frågan. I motion 1983/84:1883 (m) berörs frågor om domänverketsvirkesförsäljning. Mottonärerna vänder sig mot en befarad diskriminering avenskilda virkesköpare till förmån för och företag inom domängruppen. Deanser att domänverket bör ges direktiv att sälja till närmaste industri underaffärsmässiga former. Liknande synpunkter förs fram även i motion 1983/ 84:1871(m). Utskottet konstaterar att verksamheten inom domängruppenunder har utvecklats positivt. Inom skogsrörelsen pågår ettomfattande rationaliseringsarbete. De problem som har uppstått tillföljd av den snabba expansionen av de affärsdrivande bolagen synes nu ihuvudsak ha bemästrats genom olika strukturåtgärder. Enligt vad utskottet harinhämtat är den återstående affärsverksamheten lönsam. Utskottet kan inte biträda de önskemål om en omprövning avgällande riktlinjer för domänverket som förs fram i motionerna 1983/84:1871 (m)och 1983/84:2082 (c). Utskottet erinrar om att ett antal principiella frågor omstyrningen och organisationen av de statliga affärsverken m. m. kommer att tasupp i samband med behandlingen av verksledningskommitténs förslag nästa år.Vilket avkastningskrav som skall gälla för domänverket bör liksom NU1984/85:3 17 prövas av regeringen på grundval av denfemårsplan som verket lägger fram. Vad beträffar domänverkets markförsäljningspolitik erinrarutskottet om att verkets innehav av skogsmark inte harförändrats i nämnvärd grad. Enligt utskottets mening bör en minskning av detstatliga skogsinnehavet inte komma i fråga. bör dock givetvis äveni fortsättningen kunna medverka till att förstärka enskilda fastigheter genomförsäljningar eller markbyten. I vad gäller domänverkets virkesförsäljning har utskottetinhämtat att verket regelmässigt tillämpar affärsmässiga villkor. Beträffandemassaveden har domänverket enligt gällande riktlinjer ett särskilt ansvar förASSLs försörjning, vilket har tagit sig uttryck i ett femårigt leveransavtal.Enligt avtalet skall marknadspriser gälla. Leveranserna av skogstimmer skertill övervägande del till enskilda sågverk, bl. a. i inland.Villkoren är i princip desamma som vid leveranser till de egna bolagen.Utskottet ser ingen anledning för att uttala sig i frågan. Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker utskottet motion1983/84:1871 (m) i berörd del och motion 1983/84:2082 (c). Motion 1983/84:1883(m) avstyrks likaså. I motion 1983/84:1871 (m) föreslås vidare att en planupprättas för utförsäljning av företag och mark från domänverket. Intäkternafrån försäljningen, som borde resultera i försäljningsintäkter av minst 400milj. första budgetåret, skall enligt förslaget tillföras statsbudgeten. Av vad utskottet redan har anfört om domänverketsmarkförsäljningar följer att utskottet inte kan biträda förslaget. utnyttjande av externa tjänster ochförsäljning av virke på rot kritiseras i motion 1983/84:324 (vpk). Som framgårav det föregående (s. 10) räknar domänverket med en viss ökning av antaletarbetstagar- och entreprenörägda maskiner i verksamheten under det närmasteåret. Från verkets sida har upplysts om att de egna resurserna skalldimensioneras så att de svarar mot av behovet under ett normalår. Vidarehar framkommit att försäljning av virke på rot, som f. n. svarar mot avdomänverkets totala avverkning, sker främst i sådana fall då det ekonomiskaresultatet för verket blir väsentligt bättre än vid avverkning i egen regi. Utskottet har vid sin behandling av ett liknandemotionsyrkande intagit den ståndpunkten att driftsekonomiska frågor av den typsom här avses normalt bör avgöras inom verket. Utskottet har samma uppfattningi dag. Dessutom bör påpekas att externa resurser inom domänverket används ilångt mindre omfattning än vad som gäller inom den privata skogsindustrin. Meddet sagda avstyrker utskottet motion 1983/84:324 (vpk). NU1984/85:3 18 Av den redogörelsen (s. har framgått att vissa rättsliga hinder för tillvaratagande av sjunktimmeri avlysta flottleder väntas komma att bli undanröjda genom en ändringi flottningslagen. I motion 1983/84:318 (vpk) föreslås åtgärder i syfte attsådant tillvaratagande också skall komma till stånd. Motionärerna räknar intemed att frågan kan lösas genom privata initiativ, bl. a. med hänsyn tillbehovet av investeringar. Utskottet är inte nu berett att ta ställning till fråganom behovet av sådana åtgärder som motionärerna efterlyser. Enligt utskottetsmening bör den väntade lagändringen avvaktas. Utskottet hänvisar också till demöjligheter som finns för den som vill starta verksamhet på området att sökaolika former av regionalpolitiskt stöd eller stöd från den regionalautvecklingsfonden i resp. län. Med det sagda avstyrks motion 1983/84:318 (vpk). Utskottet har tidigare (s. 13-15)redogjort för det branschstöd som fr. o. m. /84 utgår tillsågverksindustrin. Detta stöd uppgår till ca 5 milj. kr. , vartillkommer stöd till forskning och utveckling samt insatser av regionalpolifiskkaraktär. I motion 1983/84:424 (vpk) betecknas branschstödet tillsågverksindustrin som försumbart. Motionärerna föreslår i stället ett brettupplagt program i vilket ingår bl. a. ökat investeringsstöd och ett utnyttjandeav domänverkets virkesleveranser som styrmedel för att främja högförädling. Utskottet kan inte förorda ett program av det slag somföreslås i motionen. Det är i första hand de berörda företagens sak att vidtasådana åtgärder som krävs för en anpassning av produktionen till skiftandemarknadsförhållanden. En sådan anpassning bör enligt utskottets mening haunderlättats av den kraftiga förbättring av lönsamheten inom sågverksindustrinsom har skett . Utskottet vill också peka på det betydandestöd till forskning och utveckling av intresse för sågverksbranschen som lämnasgenom STU. Mofion 1983/84:424 (vpk) avstyrks med det sagda. 1. beträffandeallmänna riktlinjer för domänverket attriksdagen avslår motion 1983/84:1871 yrkande 1, motion 1983/84:1883 ochmotion 1983/84:2082, 2. beträffande plan förutförsäljning av förelag och mark att avslår mofion 1983/84:1871 yrkande 2, 3. beträffande utnyttjandeav externa tjänster att avslår motion 1983/84:324, NU1984/85:3 , 19 4. beträffandetillvaratagande av sjunktimmer att avslår mofion 1983/84:318, 5. beträffandevidareförädling inom sågverksindustrin att avslår motton 1983/84:424. Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), (), (), (),Per (), (), (vpk), Per-RichardMolén (m), (), Bo Finnkvist (s), (), Per-OlaEriksson (c) och (). Allmänna riktlinjer för domänverket (mom. 1) (), Per (), (), (), (), LarsAhlström (m) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar pä s. 16 med "Utskottet kan" och slutar på s. 17med "avstyrks likaså" bort ha följande lydelse: Utskottet anser, med instämmande i vad som sägs härom imotionerna 1983/84:1871 (m) och 1983/84:2082 (c), att det behövs en översyn avriktlinjerna för domänverkets verksamhet. gällande riktlinjer fastställdesår . De medger en, jämfört med andra affärsverk, betydande rörelsefrihet.En omfattande affärsverksamhet i bolagsform har byggts upp, delvis med svaganknytning till domänverkets huvuduppgift att förvalta statens innehav avskogsmark. och även regeringens insyn i denna utveckling har enligtutskottets mening varit otillräcklig. Som framgått behandlas nu insyns- ochkontrollfrågorna från principiell synpunkt av bl. a. verksledningskommittén,som väntas komma att redovisa sina förslag . Därjämte bör ett antalkonkreta frågor rörande domänverket tas upp till särskild prövning. Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att frågan omdomänverkets markförsäljningspolitik därvid bör ägnas särskild uppmärksamhet.Sålunda bör verket kunna spela en aktivare roll än f. n. för att förstärkaenskilda skogs- och lantbruk. Vidare bör man överväga den lämpliga omfattningenav och formerna för den affärsverksamhet som bedrivs inom domängruppen.Även det avkastningskrav som skall gälla för domänverket under NU1984/85:3 20 bör tas upp till prövning. Därvidbör eftersträvas en rättvisande jämförelse med enskilt skogsbruk. Isammanhanget bör särskilt beaktas de restriktioner som med hänsyn till bl. a.naturvårdsintressena gäller för avverkning ovan den f. d. skogsodlingsgränsen. I mottonerna 1983/84:1871 (m) och 1983/84:1883 (m) betonasvikten av att domänverket i sin virkesförsäljning tillämpar enhetliga priseroch leveransvillkor. Utskottet delar motionärernas uppfattning i denna fråga.Mot bakgrund av den knapphet på skogsråvaror som förutses i ochNorrbotten, bl. a. som följd av domänverkets minskande avverkning, anserutskottet att principen om konkurrensneutralitet bör komma till klart uttryck. Beträffande formerna för en översyn av domänverketsriktlinjer tillstyrker utskottet förslaget i motion 1983/84:2082 (c). Enparlamentariskt sammansatt utredning bör alltså komma fill stånd. Därvidtillgodoses i sak även motion 1983/84:1871 (m) i berörd del och motion1983/84:1883 (m). Utredningen bör arbeta skyndsamt. Utskottet föreslår attriksdagen uttalar sig i enlighet med vad som anförts. dels att utskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande allmänna rikthnjerför domänverket att med bifall till motion 1983/84:2082 och med anledningav motion 1983/84:1871 yrkande 1 och motion 1983/84:1883 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Plan för utförsäyning av företag och mark (mom. 2) (), Per (), (), (), (), LarsAhlström (m) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 17 som börjar med "Av vad" och slutar med"Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion 1983/84:1871 (m)att domänverkets nuvarande tillgångar i betydande utsträckning bör successivtföras över i enskild ägo. En sådan överföring får ses som ett led i strävandenaatt stärka och komplettera det enskilda jord- och skogsbruket. Ävenmöjligheterna att tillskapa fristående skogsbruksfastigheter bör tas till vara.Utskottet anser att en överföring av här avsett slag bör inledas utan dröjsmål.Inte minst statsfinansiella skäl talar härför. Utskottet har ingen erinran motdet i motionen angivna riktmärket 400 milj. kr. för försäljningsintäkter underdet första budgetåret. Utskottet föreslår alltså att uppmanarregeringen att ge domänverket i uppdrag att inleda försäljningar enligt vadsom här anförts. Därmed tillstyrks motionen i denna del. NU 1984/85:3 21 delsatt utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffandeplan för utförsäljning av företag och mark att med bifallfill motion 1983/84:1871 yrkande2 som sin mening ger regeringen fill känna vadutskottet anfört. Utnyttjandeav externa tjänster (mom. 3) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 17som börjar med "Utskottet har" och slutar med "motion1983/84:324 (vpk)" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att domänverket, trots starktmotstånd från de fackliga organisationerna, har frångått sin tidigare politikatt använda enbart egna resurser i skogsbruket. Utskottet instämmer med denkritik som i motion 1983/84:324 (vpk) riktas mot den planerade ökningen avantalet arbetstagar- och entreprenörägda maskiner. I likhet med mofionärernaanser utskottet att det är principiellt felaktigt att anställda skall svara förstora investeringar. Det kan här vata fråga om maskiner med en inköpskostnad istorleksordningen . Utskottet anser också att anUtande aventreprenörer och försäljning av skog på rot bör ske mycket restrikfivt 1enlighet med motionärernas krav. Regeringen bör meddela föreskrifter härom tilldomänverket. Med det sagda tillstyrker utskottet motionen.