bet · G801KU35 · 1984-12-31 00:00:00 — Ja, det finns fall från som inte kom, elleråtminstone inte förrän långt efteråt kom till allmänhetens kännedom och somskulle kunna placeras i samma kategori som den nu aktuella händelsen. Detgäller då både öst och väst, både Nato och . Det finns ingetklart mönster i detta avseende som gör att vi skulle ha en förutfattad mening. : Finns det lika allvarliga fall somGotiandsincidenten som inte har rapporterats till allmänheten och som skullekunna gälla både öst och väst? : Ja, det finns sådana fall som bara harrapporterats i årsrapporten tidigare och inte kommit till allmänhetenskännedom. : Hur var det med utrikesnämnden? : har utrikesnämndenvid sina sammanträden sysslat mycket med u-båtskränkningar. U-båtskränkningarnaförekommer också i kvartalsrapporteringen, men där använder vi litet KU1984/85:35 212 Ni förstår själva att utvärderingen avu-båtskränkningar är mycket besvärlig och tar för överbefälhavarensanalysgrupp. Allvarliga u-båtskränkningar och även Gotlandsincidenten harbehandlats i utrikesnämnden. Att andra allvarligare kränkningar skulle habehandlats där jag har varit försvarsminister tror jag inte, mendet har heller inte förekommit någon lika allvarlig flygkränkning som förraåret över . Jag kan inte säga att det inte har behandlats iutrikesnämnden - visst kan man ha informerat om vissa kränkningar - men för attkunna säga det måste jag gå tillbaka till protokollen, och dem har jag just nuinte tillgång till. : sades det att vissa kränkningarskulle ha förekommit som bara redovisats i den årliga redovisningen. Har detförekommit kränkningar som inte redovisats i den årliga sammanställningen? Alla skall redovisas i statistiken,och de allvarligaste kränkningarna redovisas i prosaform. : Uppfyller de nya rutinerna rimliga krav påatt allvarliga kränkningar snabbt skall komma till allmänhetens kännedom? : Fråga är vad man menar med allvarligkränkning. Vi kan inte ta upp alla små kränkningar överÖstersjön - jag kallar inte dem för allvarliga. Om däremot kränkningarna gått rättlångt in över svenskt territorium och varat eller är mycket speciella,tar vi naturligtvis upp dem. Fråga är bara om man skall ta upp dem ome.delbart ellersedan man har fått ett svar från vederbörande stat. Om tidningarna får reda påsaken måste vi naturligtvis kommentera den, men med min diplomatiska kunskapoch eventuella erfarenhet vill jag säga att det kan vara bra för regeringen attvänta tills man har fått svaret, om man nu kan vänta så . : Jag undrar om det är lämpligt eller mindrelämpligt att kränkande stater kan kolla effektiviteten hos vår radarkontrollgenom att testa den medelst kränkningar. : Det får man alltid räkna med. En intressant fråga som kom upp när vi gick tillbaka iandra omgången var hur mycket bevismaterial vi skulle lägga fram. Vi bestämdeoss för att inte lämna ut filmerna med radarobservationer. Vi måste nog räknamed att bli testade . vill jag säga att kränkningar frånWarszawapaktsländer är mycket sällan förekommande i luften. Det förekommermycket få kränkningar därifrån. : I de flesta fall är det inte något problematt fastställa varifrån ett främmande luftfartyg kommer. Den saken har visatsig svårare vad gäller KU1984/85:35 213 Uppenbarligen finns det även här i litetolika uppfattningar om vad som är vad i fråga om kränkningar. Jag vill fråga försvarsministern vilka problem som i dagupplevs som mest besvärliga vad gäller nationalitetsbestämningen. : Diplomatiskt sett kan män inte anklaga enannan nation om man inte är säker på nationalitetsbestämningen. Vad gällerhändelsen är det ganska enkelt att bestämma nationaliteten.Sovjetunionen hade en luftfartsövning, och vi kunde påradarskärmar följa flygplanen. Jag skallinte gå vidare in på detta. Men det är inga konstigheter. Vad gäller U 137 var det heller inga problem mednationalitetsbestämningen. För att göra en nationalitetsbestämning i samband medHårsfjärdshändel-sen samlade en mängd indicier. Alla dessalades samman. pekade ut och framförallt . Det var slutsatser som både regeringen och utrikesnämndenanslöt sig till. Men skall man rätta sig efter indicier måste dessa varaalldeles klara för att man skall kunna göra en diplomatisk démarche. Har mandåligt på fötterna och ändå anklagar en annan nation, hamnar manutrikespolitiskt i en anarkistisk och kaotisk situation. : Det kan alltså inte råda minsta tvekan omatt man vad gäller kunde vara, för att citera utrikesministern,helt säker på sin sak? : Inte minsta tvekan. : Jag ber att få tacka föratt han velat komma till oss och hjälpa oss med upplysningar för vårtgranskningsarbete. KU1984/85:35 214 Utfrågning av statsminister tisdagen den 26mars 1985' angående dels regeringens åtgärder för att stödja svensk exportallmänt och insatser i utvecklingsländer(punkt 13 a) dels visskreditutfästelse m. m. avseende (punkt 13 b) dels vissakrediter till (punkt 13 c) dels vissskuldreglering avseende (punkt 13 d) dels frågaom oljeupphandling i (punkt 13 e) dels vissuppdragsutbildning för (punkt 13 f) delskontakter med massmedier (punkt 12 a) delsregeringens handläggning av fråga om kränkning av svenskt luftrum (punkt 12 b) dels visstuttalande av statsrådsberedningen (punkt 12 c) : Jag ber att få hälsa statsministernvälkommen till utskottet. Vi har bett om besöket med anledning av några ärendensom vi har till granskning. Jag vill börja själv med en fråga som är av merövergripande karaktär. Vi har också ett ärende som gäller regeringens åtgärderför att stödja exportindustrin på nya marknader. Vi vet att det har blivit enökad aktivitet i samarbete med regeringen och näringslivet, och våra ambassaderhar i hög grad blivit engagerade i det arbetet. Jag undrar om villinleda med att säga någonting om sin syn på den utveckling som här har skett. : Vi är ju ett utrikeshandelsberoende land.Ambassaderna har spelat och spelar en växande roll för att allmänt hävdasvenska handelsintressen. De spelar en alldeles särskilt stor roll istatshandelsländer, där besluten fattas i hög grad inom ministerierna, som ärnaturliga kontaktpunkter för ambassaderna, men vi har den erfarenheten att ialla typer av ekonomier spelar de svenska ambassaderna en växande roll för attfrämja intressen på det ekonomiska och det handelspolitiska och detföretagsekonomiska området. Jag tror det finns en växande insikt inomnäringslivet om att det förhåller sig på det sättet. Det här har gjort att också regeringen har fått i växandegrad engagera sig i denna typ av frågor under de något som jagmera direkt kan överblicka. var det mest bilateralahandelsförhandhng-ar plus förhandlingar om att skapa EFTA och regleraförhållandet till EG och . Vissa uppgifter har av sekretesskäl uteslutits. KU 1984/85:35 215 De multilaterala förhandlingarnamed organisationer av typen EG, EFTA och spelar fortfarande en stor roll,men dessutom har vi fått gå in i direkta kontakter med andra länder på ettannat sätt än tidigare beroende på att besluten i viktiga frågor ofta fattas påhögsta politiska nivå i de länderna. Mest faller det mig i minnet när skullelansera sitt AXE-system, som ju numera är hela grunden för företagets existens.Det avgörande var om fransmännen skulle köpa AXE-systemet. Det hade manförhandlat om , och i sluttampen erfordrades det ett antaltelefonsamtal mellan dåvarande franske statsministern och mig, eftersomden franska regeringen ställde motkrav på den ! Det gick bra,och fick sitt genombrott. Annars hade kanske systemet fått svårigheter iframtiden. - Där var det alltså en direkt förhandling regering mot regering. I många andra sammanhang gäller det mer att argumenteraför svenska storprojekt av olika slag. Handelsministern är den som är mestaktiv i det avseendet, men även vi andra måste gå in. När jag harvarit ute på resor har jag ofta haft representanter för svenska företag medmig. När svenska företag kommer i svårigheter är det också naturligt att devänder sig till regeringen. Den typen av ärenden har växt i antal i och med denekonomiska krisen och i och med skuldproblematiken i tredje världen. Detta är alltså en stor och viktig del av ambassadernasverksamhet men också av regeringens och statsministerns verksamhet för atthävda svenska intressen. : Jag tänkte vi skulle börja med frågorna avutrikeshandelskaraktär. : Jag tror att alla är mycket tacksamma föratt statsministern och andra hjälper till att främja svensk export. Inte minstAXE-systemet har ju haft stor framgång. Om telefonerna fungerade även i Sverigevore det ännu bättre, men det är si och så med den saken. Jag vill övergå till BPA-ärendet, som det har kallats. Närfick statsministern först kännedom om BPA:s svårigheter i ? : I regeringsställning var det väl påhösten 1982, efter regeringsskiftet, då jag uppsöktes av BPA, som redogjordeför sina svårigheter. : Vilka åtgärder vidtog statsministern då? Vihar fått ganska god information om vad som har hänt på övriga fronter. : Mina förbindelser med är mycket gamlaoch mycket goda. engagerade vi oss för algeriernasbefrielsekrig mot fransmännen, och jag lärde då känna en stor del av detnuvarande ledarskiktet. Jag var till och med i - till förtrytelse - som ambassadeur en mission spéciale vid firandet avbefrielsen KU1984/85:35 216 Jag känner väl den generation som deltog ibefrielsekampen. Sedan lärde jag känna den dåvarande presidentenBoumedienne mycket väl i samband med diskussionen om den nya ekonomiskavärldsordningen. Vi hade ett möte med den s. k. i . Jag forsedan på officiellt besök till , då vi diskuterade det som sedan blevBITS. Dåvarande kulturministern , som är utrikesminister, varen av kontakterna. Jag fortsatte kontakterna med Boumedienne även underoppositionstiden. En tredje våg av kontakter kom i samband med problemenkring , som vi haft långa diskussioner om isocialistinternationalen, där var FN:s representant och blevmycket uppskattad av algerierna. En fjärde våg av kontakter förekom i samband med krigetmellan och . FN-ambassadör var en avnyckelpersonerna i förhandlingarna om gisslan på amerikanska ambassaden ochkände väl till förhållandena. Det ledde till två saker. Efter regeringsskiftet sadealgerierna att vi måste utveckla våra förbindelser. Vi ville köpa tekniskaprodukter för nio miljarder om vi kunde ta betalt i olja. Det andra som hände hade samband med att BPA inte hadekunnat underlåta att höra algerierna utlägga texten om vilka goda förbindelserde hade med och mig. När företaget fick problem kom det ganskanaturligt i kontakt med mig. Jag förmedlade kontakter. Jag sade att här hadeett svenskt företag kommit i svårigheter beroende på ett kontrakt som detslutit om dammbyggen och rörledningar. Saken kom upp på ett fullkomligtnaturligt sätt i samband med Oubouzars besök. Honom kände jag inte så nära. Mensedan kom Taleb hit . Då diskuterade vi desvensk-algeriska förbindelserna och som ett element i detta BPA:s svårighetermed kontraktet. : När statsministern hade dessa kontakter,förekom det då också kontakter t. ex. med BPA:s ledning? Vilket besked gavstatsministern till BPA:s ordförande om hjälp i den häraffären? : Jag känner BPA:s ordförande väl, och han har uppsökt mig i den här frågan. Beskedet var att jagskulle framföra hans synpunkter och försöka hjälpa till så att han fickerforderliga kontakter för att föra frågan upp på den nivå där den kan lösas,nämligen den politiska nivån i . Det är en typ av kontakter som jagtagit för många svenska företag och som jag självfallet i landets intresseställer upp för. : Ett element i det här ärendet är att storakreditlöften har givits till . När fick statsministern först höra talasom att man från svensk sida ställde ut en kredit på 1 miljard med ettgåvoelement på 250 miljoner? KU1984/85:35 217 : Jag tycker det är en felaktig beskrivning. Detär fråga om två saker. Det gällde först en ramkredit som en förlängning av enkredit som givits och som var uttömd. Den villeman förlänga med 1 miljard, men den har sedermera avvisat eftersom mantycker att den är för dålig. Ett problem är att många länder ger förmånligakrediter till en ränta som ligger under konsensusräntan. Här var det ganskasjälvklart att krediten skulle förlängas. Den andra frågan gällde en u-kredit i samband med BITS,och det var den man diskuterade. Den krediten har jag inte fört någondetaljdiskussion om, utan den saken har skötts av handelsavdelningen ochutrikesdepartementet i förening med ambassaden. De samtal jag har haft harvarit av mycket allmän karaktär. : Har statsministern vad gäller BITS kreditpå något sätt givit klartecken från regeringen till att man skulle ge en kreditav det slaget och med detta gåvoelement? : Det är sannolikt. Det kommer jag inte riktigtihåg, men det ligger helt inom ramen för det som handelsavdelningen sysslarmed. Det blir i sinom tid föremål för beslut av regeringen. : Har det varit ett formellt regeringsbeslut? : Det vet jag inte, men ärendena tas väl upp iden takt de kommer fram. Man anger en ram, och sedan fattar BITS beslut i varjesärskilt fall. Regeringsbeslut blir det, förmodar jag, när man har gjort upp omen kredit. Ni har ju haft de närmast ansvariga här för samtal. : Vi har diskuterat befogenheterna på dettaområde beträffande andra krediter, exempelvis till . Anserstatsministern att det behövs ett formellt eller reellt regeringsbeslut innanexempelvis en ambassad gör en kreditutfästelse? : Jag förmodar att ambassaden har varit ikontakt med vederbörande departement. Det vi har diskuterat i regeringen harvarit hur vi på bästa sätt kan främja svensk export och vilka länder som kankomma i fråga. Sedan har vi överlåtit åt vederbörande minister och departementatt sköta det praktiska. När det erfordrats formella beslut har de fattats. : Min fråga var om statsministern ansåg attdet behövs formella regeringsbeslut om den här typen av krediter och omkrediter av denna storlek innan man går ut med ett letter of intent. : Jag tror inte det behövs något formelltregeringsbeslut. Vi behöver t. ex. inte ett formellt regeringsbeslut för att gåin i en diskussion om att främja export av utrustning för telekommunikationertill och utnyttja de kreditmöjligheter som finns. Jag tror ni vänderfrågan fel. Vad saken gäller är hur vi skall på ett effektivt KU1984/85:35 218 sätt kunna konkurrera om de många storprojekt som Algerietkommer att ägna sig åt . Man har sagt att manprioriterar av många skäl. Det gäller mejerier, telekommunikationer,läkemedel och mycket annat, t. ex. stålindustrin. Frågan är hur vi skall kunna hävda oss i konkurrensen. Vimåste använda de kreditmöjligheter som finns, och det har inte ett dyft attgöra med om det gäller BPA eller något annat företag. Vad vi undersöker är hurvi skall foga in våra industriella möjligheter i ett utvecklingslandsansträngningar att bygga upp sin industri och sin infrastruktur. Svenskindustri har ett gynnsamt läge eftersom just nu bygger upp sininfrastruktur med telefonnät, vägar, sjukhus, mejerier osv. Det är just områdendär svenska storföretag arbetar. En svårighet för oss som inte konkurrentländerna har äratt vi har sämre möjligheter att ge kredit. Här försöker vi använda deinstrument vi har, såsom kreditramar till konsensusvillkor plus u-krediter. Detgäller att hävda intressen på ett rimligt sätt. : Vi gör ju en konstitutionell granskning,och jag skall inte gå in på åtgärder i stort för att främja svenskexportindustri. Min fråga gällde om statsministern ansåg att det behövs ettregeringsbeslut. Handläggning av detta slag bör föregås av en formell beredningi regeringen eller av ett formellt regeringsbeslut. : Det får ni fråga dem om som är tekniker pådetta område. Den praxis som har utvecklats i är att regeringen fattarsitt formella beslut då projektet är klart liksom en eventuell kreditmed gåvoelement. Så har vi alltid gjort, och det är en vettig ordning. Det ärdå det formella regeringsbeslutet fattas. Det hindrar inte att många sådana häraffärer är föremål för intensiva diskussioner, kanske , inom departementenoch att de då också kommer upp i regeringens diskussioner, men det formellabeslutet fattas inte förrän det hela är klart. : Har statsministern följt det s. k.BPA-ärendet mer noggrant än andra ärenden där svenska företag kan råka ut förproblem? Jag menar att jag har behandlatBPA-ärendet precis som de flesta andra ärenden. Det finns ett par ärenden somjag har lagt ner ofantligt mycket mer tid på än på BPA-ärendet. Det är oerhörtviktigt i min befattning att jag behandlar företagen lika antingen de ärprivata, statliga eller folkrörelseägda. Det är en orimlig tanke att jag skullediskriminera ett folkrörelseföretag bara därför att det inte ärprivatkapitalistiskt i vanlig mening. Det skulle heller aldrig falla mig in attdiskriminera ett privatägt företag. Om jag skulle mäta den tid som jag har ägnat åt svenskabyggföretag , kommer BPA på tredje plats. Jag har ägnatavsevärt mer tid åt två andra. KU1984/85:35 219 : Är det normalt i andra fall attstatsministern skickar en medarbetareför att informera sig på platsen? OlofPalme: Ja. AndersBjörck: I vilka fall har det skett? OlofPalme: 1 flera fall. AndersBjörck: Kan statsministern ange något exempel? : Jag bara konstaterar att det har skett i flerafall, senast ett antal gånger . Det har förekommit en fullkomligt löjlig historia itidningarna. Jag anställde av tre skäl. För det första får jag så många UD-rapporter att jagbehöver någon som sorterar dem och visar vilka jag måste läsa. För det andra får jag så många utländska besökare somanser det absolut nödvändigt att jag tar emot dem. är det av affärsskäl,ibland av politiska skäl, ibland av artighetsskäl. Jag måste ha någon somsköter de besöken och är med och antecknar vad som sägs. För det tredje spelar handelspolitiken så stor roll. Jagtog från i där han hade arbetat. Jagville att någon i mitt kansli skulle syssla med handelspolitiska frågor. Hanhar förberett toppmötet med EFTA i och skött kontakterna med EG. Han var alldeles nyanställd och hade arbetat hos mig baraen månad. Jag tyckte det var utmärkt att han kunde fara ner arbetade. Det var väl egenthgen Öbergs förslag. Jagkände honom inte särskilt väl den gången. Tanken att han skulle utsändas somemissarie med speciella befogenheter är barock. Däremot lärde han sig en heldel. Det är alltså inte så konstigt att han inte lämnade någon omfattande rapport.Han berättade litet om sina intryck och om stämningsläget. Sedermera har hanvid flera tillfällen fått göra sådana resor för min räkning eller fått delta isvenska delegationer av olika slag. : När statsministern träffade Oubouzar vidett besök på statsministerns ämbetsrum, framförde Oubouzar då önskemål om hjälpfrån ? : Ja, att klara BPA-krisen och lösa de knutarsom hade uppstått. : Jag kan inte minnas att Oubouzar skulle habett oss om något. Jag träffade mannen två gånger. Första gången förekom det enlång diskussion om fält där algerierna ville samarbeta. var detett kort artighetsbesök där han sagt att det är bra om vi kan utveckla handeln,och jag underströk att det var viktigt att kunna lösa BPA-frågan. KU1984/85:35 220 : Hade han några tekniska förslag tilllösningar? : Nej, inte vad jag kan minnas. Det är jag sågott som säker på. Han hänvisade bara till sin vän hydraulikministern. : Enligt vad statssekreterare haruppgivit för utskottet kom förslaget om en kredit från statssekreterareOubouzar. : Det är väl inte så konstigt. Vem skulle annarsha framställt förslaget? Utländska handelsministrar vill självfallet ha bästamöjliga krediter. Men detta har inte ett spår med BPA-frågan att göra. Det är nödvändigt för mig i min egenskap av svenskstatsminister att engagera mig för svenska företag i deras strävan att hävdasig på olika marknader och att på olika sätt skydda dem när de kommer isvårigheter. Det har jag gjort, och det kommer jag att göra oavsettägandeformen för dessa företag. Det är för mig totalt främmande att blanda ihop lösningarav sådana problem som från tid till annan uppkommer med frågor om kreditereller ekonomiska fördelar. De antydningar eller insiniiationer som förekommit ipressen och från en del riksdagsmän om att en sådan sammanblandning skulle hagjorts vill jag på det bestämdaste avvisa som felaktiga och oförskämda. Det ären självklarhet att man i det här arbetet måste hålla rågångarna absolut klara.Det är otänkbart att jag inte skulle göra det. Hela ämbetets auktoritet kräveratt man håller rågångarna klara. : Varför har statsministern då inte svarat påde frågor som tidningen har ställt? Varför har statsministern intesvarat på den interpellation som framställts utan överlämnat den till annatstatsråd, om statsministern varit angelägen om att snabbt ge ett klart besked? : Av det enkla skälet att tidningen ett antal frågor och fått fullkomligt klarläggande besked. frågat igen om samma saker. : När lämnades det svaret? : Alldeles i början när vi diskuterade detta.Sedan återkom tidningen och ställde exakt samma frågor. Jag finner ingenanledning att besvara dem en andra och en tredje gång. När sedan en riksdagsmankalkerade av tidningens frågor och framställde dem i en interpellation anserjag det vara nästan under min värdighet att svara, för någon uppfinningsrikedomfår jag hoppas att ledamöter har. Därför lämnade jag enhgt vanligaregler interpellationen till det statsråd som närmast har med saken att göra. Jag har sett på detta med största lugn av den enklaanledningen att jag har varit i sådana situationer där jag måstehävda de svenska intressena. Där är det också nödvändigt att hålla rågångarnaklara och inte KU 1984/85:35 221 blanda ihop saker och ting. Detta blir en automatik. Efter32 år i statsrådsberedningen och i motsvarande funktioner har jag lärt migvissa ting, bl. a. att det är nödvändigt att bibehålla ämbetets auktoritet ochinte blanda ihop olika affärer. : Så frågor som det är under statsministernsvärdighet att besvara lämnas till utrikesministern? : Nej, men frågor som bara är kalkerade påExpressens redan ställda frågor som jag har svarat på besvarar jag inte.Utrikesministern är däremot så snäll att han ställer upp även i de mestomöjliga sammanhang. : Han kanske har bättre kontakter änstatsministern med pressen? : Han svarade inte heller på frågor,men han är så snäll att han förbarmar sig även över vilseförda riksdagsmän. : Jag tror inte att det går att komma längrenär statsministern försöker skämta bort frågorna. : Jag har med uppbjudande av ett maximum avbeskedlighet svarat på alla frågor. : Det har pågått en diskussion om regeringensbefogenheter att ge instruktioner till ambassadörer. Såvitt jag tolkatstatssekreterare förtydligades instruktionen med regeringens goda minne.Den var inte bindande på någon av de punkter som man här har ställt krav på attklara ut och har heller inte resulterat i bindande överenskommelser om projekt. Jag vill fråga om regeringen står bakom den slutgiltigainstruktionen och om det finns några motsättningar mellan Öbergs första brevoch det som sedan hände. : Nej, inte alls. Att det tydligen fanns olikaversioner och att de ändrades har jag inte varit informerad om. Det är denslutgiltiga versionen som gäller. Det märkligaste i detta ärende är att det inte harutbetalats en enda dinar till BPA och inte utbetalats en enda krona tillAlgeriet. Jag begriper därför inte vad man egentligen talar om. : Vi har haft här, somupplyste om att han har sprungit mycket hos regeringen och talat om sinabekymmer med algerierna. Har han informerat statsministern om BPA-affären vidnågot besök? : Det har han säkert gjort. Han är en man medmycket stor energi, men det var inte genom honom jag kom i kontakt med ärendet.Som jag sade kände Whinberg till mina goda förbindelser med , och hankom upp till mig. KU1984/85:35 222 : Den första inforrnationen kom alltså frånWhinberg, inte från ? : Det är riktigt. : När informerade, lade han då självfram några förslag om hur regeringen eventuellt skulle kunna hjälpa till attlösa problemen? Kontraktet är så konstruerat att BPA kom i svårigheter pågrund av rören till den omtalade perimetern. Det gällde då bara en tekniskförhandling, som man efter många om och men lyckades med.