bet · G801LU5 · 1984-12-31 00:00:00 — Hur pass vanligtdet är att processer rörande ett barn drivs genom instansordningarna enligt ettlagkomplex eller parallellt med varandra enligt de båda lagkomplexen saknasnärmare uppgifter om. Enligt utskottets uppfattning torde emellertid iövervägande antalet mål parterna låta sig nöjas med tingsrättens resp. länsrättensavgörande. Detta hindrar dock inte att utskottet ser allvarligt på sådana falldär systemet uppenbart missbrukas genom att man i strid mot barnets intressenöverklagar eller begär omprövning i mål om vårdnad om eller vård av barn.Utskottet har därför förståelse för syftet bakom motionen. Som har redovisats ovan (s. 6 f.) har utredningen ombarnens rätt i sina nya tilläggsdirektiv fått i uppdrag att överväga ommissbruk av möjligheterna ull omprövning i mål om vårdnad om eller vård av barnkan förhindras. Utredningen skall pröva om detta kan ske genom en ändring avreglerna om handläggningen av sådana mål eller ärenden. I sammanhanget kantilläggas att utredningen också skall se om barns ställning kan stärkas i vissamål eller ärenden enligt socialtjänstlagen och LVU. Utredningen om barnens rätt har således numera i uppdragatt överväga den huvudsakliga problemställning som tas upp i motionen.Resultatet av utredningens arbete bör enligt utskottets mening avvaktas. Någonytterligare åtgärd från sida med anledning av motion 1164 är därförinte påkallad. 1. att avslår mofion1983/84:327, 2. att avslår mofion1983/84:1164. LU 1984/85:5 10 (), (), (), ArneAndersson i (s), (), (), MarianneKarlsson (c)*, (), (), (), PerIsraelsson (vpk), () och ()*. *Ej närvarande vid betänkandets justering. LU 1984/85:5 H 1983/84:2 y omhandläggning i allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar av mål rörande barn har beslutat inhämta socialutskottetsyttrande över motion 1983/84:1164 av () om handläggning iallmänna domstolar och förvaltningsdomstolar av mål rörande barn. I motionen begärs en översyn av lagstiftningen föratt förhindra många och långa processer i vårdnadsmål m.m. Motionären tar uppden dåliga samordningen mellan å ena sidan regler och å andrasidan socialtjänstlagstiftningen och de upprepade domstolsprocesser detta kanleda till. Fråganom var ett barn skall vistas och vem som skall ha tillsyn över det regleras påolika håll i lagstiftningen. I 6 kap. (FB) finns regler om vemsom skall ha vårdnaden om ett barn, om förutsättningarna för överflyttande avvårdnaden, om rätt fill umgänge med barnet m. m. 121 kap. FB finns bestämmelserom verkställighet av vårdnadsbeslut och om överlämnande av barn även i andrafall. I lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU)regleras när barn kan beredas vård utanför det egna hemmet utanvårdnadshavarens samtycke. Slutligen regleras i 28 § socialtjänstlagen(1980:620) (SoL) när förbud kan meddelas vårdnadshavare att flytta ett barnfrån ett annat enskilt hem där det stadigvarande bor och fostras. Deolika lagrummen är inte samordnade, vare sig när det gäller handläggningen avärenden eller när det gäller förutsättningarna för att tillämpa resp.bestämmelser. Målom vårdnad och umgängesrätt handläggs av allmän domstol medan mål omverkställighet av vårdnad m. m. och mål enhgt SoL och LVU prövas avförvaltningsdomstol. De olika målen i förvaltningsdomstol handläggs i principvart för sig. Reglernai 6 kap. FB om vårdnad och umgänge anknyter i princip till vad som är"bäst för barnet". Det gör även t. ex. 21 kap. 5 § och 6 § förstastycket FB.' Enligt 21 kap. 6§ andra stycket FB gäller emellertid attverkställighet kan vägras om det finns "risk som inte är ringa att barnetskroppsliga eller själsliga hälsa skadas". Det senare rekvisitet återfinnsäven i 28 § SoL angående förbud att flytta barnet, dock med ytterligarebetoning i förarbete- LU 1984/85:5 12 naav hänsynen till barnets bästa. Förutsättning för vård enligt LVU är attbrister i omsorgen eller annat förhållande i hemmet medför "fara förbarnets hälsa eller utveckling" eller att den unge genom sitt beteendesjälv utsätter sin hälsa eller utveckling för "allvarlig fara". Reglernaom partsställning mm. I vårdnadsmål är föräldrarna men intebarnet parter. Även socialnämnden kan i vissa fall uppträda som part ivårdnadsmål. I andra mål enligt FB är även barnet part. I mål om beredande avvård enligt LVU är både barn och vårdnadshavare att anse som parter medansocialnämnden är sökande. I mål enligt SoL är läget mera oklart. Barn företrädsi princip av vårdnadshavaren. Ett barn som är kan emellertid alltidsjälvt föra sin talan i mål och ärenden enligt både SoL och LVU och sålundaöverklaga ett meddelat beslut. Detfinns inte något hinder mot att processa i tur och ordning enligt vart och ettav lagrummen eller ens mot att flera sådana processer pågår . Socialnämndenkan t. ex. ansöka i länsrätt om vård enligt LVU medan en förälder i tingsrättansöker om överflyttande av vårdnaden, vilket kan ändra förutsättningarna förprövningen enligt LVU. Ett annat exempel är att, sedan LVU-vård förklaratsavslutad på talan av föräldrarna, socialnämnden enligt 28 § SoL förbjuder dematt flytta barnet. Då kan först föräldrarnas lämplighet prövas i en process ochsedan i en ny process om barnet ändå tar skada av flyttningen. Efter detta kandessutom tänkas en process om att överflytta vårdnaden om barnet. Flera andrakombinationer av processer kan tänkas anfingen parallellt eller efter varandra. Denbristande samordningen medför, som framhålls i motionen, betydande nackdelar.De olika domstolarna kan fatta beslut som kanske är formellt logiska, men somför den enskilde ter sig motsägande. Ett exempel är att vård enligt LVUförklaras upphörd, varefter emellertid beslutas om förbud att flytta barnetfrån familjehemmet. Liknande situationer kan uppstå då en förälder som vunnit ien vårdnadstvist inte kan få domen verkställd. Man kan även tänka sig fall därvård enligt LVU kan följa på ett beslut rörande vårdnaden. Dennaordning att vad som beslutats i en process kan omintetgöras av ett beslut i enannan måste verka förvirrande och skapa osäkerhet hos alla inblandade. En annanföljd av systemet är att frågan om var barnet skall vistas och om vem som skallha ansvar för det kan hållas svävande . Målen kan ta lång tidi anspråk då det ofta krävs en omfattande utredning. En ytterligarekomplikation är att det förflutit i allmänhet föreligger nyaomständigheter, vilka kan utgöra grund för en ny process enligt samma lagrum.Därtill kommer att det i samtliga dessa typer av mål finns i princip obegränsademöjligheter till omprövning. Medan processerna pågår uppstår en stor otrygghetför barn, föräldrar och ev. familjer hemsföräldrar. Motsättningarna mellanparterna skärps. Processandet är också oekonomiskt. LU 1984/85:5 13 Två utredningar har uppdrag somåtminstone delvis berör här aktuella problem. Utredningen om barnens rätt (Ju1977:08) har i tilläggsdirektiv (Dir. 1982:25) bl. a, fått i uppdrag attfullfölja sitt arbete beträffande förslag om talerätt för barn i mål om vårdnadm, m, och om representation för barn. Utredningen skall vid arbetet med fråganom talerätt även överväga hur barns rättsliga ställning kan stärkas enligt SoLoch LVU, Utskottet har under hand inhämtat att man inom justitiedepartementetarbetar med ytterligare fiUäggsdirektiv till utredningen. Efter vad utskottethar erfarit är det dock inte aktuellt att ge utredningen i uppdrag att företanågon genomgripande översyn på detta område. Uppdraget att utreda frågan ombarns talerätt och vem som skall företräda barnet kommer att kvarstå.Socialberedningen (S 1980:07) har i uppdrag bl, a. att göra en allmänuppföljning och utvärdering av socialtjänstreformen. SoL och LVU kommer därvidatt bli föremål för en översyn. Någon översyn av handläggning av vårdnadsmålingår inte i beredningens uppdrag. Såväl antalet processer rörande barn som de ingripandeverkningar dessa har för de enskilda motiverar enligt socialutskottets meningatt kraftiga ansträngningar görs för att minska de olägenheter som påtalas imotionen. Utskottet vill framhålla vikten av att få till stånd en ordning sompå ett mera definitivt sätt kan avgöra frågan om var ett barn skall vistas medhänsyn tagen till samtliga omständigheter. Den otrygghet som nuvarande systemkan skapa är till allvarlig skada främst för barnet men även för föräldrarna.Utskottet instämmer således i motionärens åsikt att åtgärder bör vidtas för attåstadkomma en bättre samordning av de olika lagarna och begränsa antaletprocesser. Det finns dock ingen enkel och självklar lösning på dettaproblem. a. fordras en genomgripande översyn av de processrättsliga ochadministrativa förutsättningarna för en samordnad prövning. Utskottet ställersig mot denna bakgrund liksom motionären tveksam till att en sådan omfattandegenomgång kan komma till stånd inom ramen för de nämnda utredningarnas uppdrag.Enligt utskottets mening är det dock mycket angeläget att en översyn av detslag som begärs i motionen genomförs. Det bör därför ankomma på regeringen attavgöra i vilken ordning en sådan översyn lämpligen kan ske. LU 1984/85:5 14 Närvarande:Ingemar (), (), (), (), (). (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), Mqria (), (), IngvarEriksson (m), (vpk), () och ().