bet · G801SoU18 · 1984-12-31 00:00:00 — I nuvarande skattesystem tas ingen hänsyn till hur mångasom skall leva av familjeinkomsten vid beskattningen. Skattesystemet måstedärför vägas in i den samlade familjepolitiken och ta hänsyn tillförsörjningsbördan. Möjlighet måste finnas även för barnfamiljer med bara eninkomst att leva på denna jämte barnbidrag och flerbarnstillägg. Barn- och familjestödet är svåröverskådligt och i vissadelar styrande och direkt orättvist med i vissa fall oacceptabla marginaleffektersom följd. Vägledande för en översyn bör vara kraven på rättvisa, valfrihet ocheffektivitet. Familjepolitiken måste utgå från den självklaraförutsättningen att föräldrarna bäst vet vilken omsorgsform som bäst passarderas barn. Vård av barn måste därför alltid betraktas som en lika värdefulluppgift oberoende av om den utförs av föräldrarna själva eller av privata ellerkommunala ersättare. Införandet av någon form av vårdnadsersättning skulleunderlätta familjernas valfrihet. Det samhälleliga stödet till barnomsorgen måste ocksåutformas så att det utgår lika för olika former av barnomsorg. För många är denkommunala barnomsorgen en värdefull tillsynsform men många kräver alternativ.Därför måste statsbidraget vara neutralt till skilda omsorgsformer. Dettagäller såväl kommunala som kooperativa, ideella eller privata daghem.Nödvändiga kvalitetskrav måste alltid uppställas för att statsbidrag skallkunna utgå. Alternativen är viktiga och värdefulla av framför allt socialaskäl. SoU1984/85:18 20 ekonomiskt har alternativa barnomsorgsformer visat sigfördelaktiga i förhållande till kommunala. I sammanfattning bör principerna för den fortsattafamiljepolitiken vara följande; Föräldrarna harhuvudansvaret för barnen och familjen är basen för barnens uppfostran. Familjepolitikenskall syfta till att ge barnen en trygg uppväxt, öka valfriheten och främjajämställdheten. Skattesystemetskall utformas så att hänsyn tas till försörjningsbördan varvid särskiltbeaktas ensamförsörjarfamiljerna. Reformeringenav det fortsatta familjestödet måste inriktas på att mildra marginaleffekternaför barnfamiljerna. Reformen skallinnefatta ändring av stödet till olika former av barntillsyn så att familjernasvalfrihet förbättras och alternativa barnomsorger stimuleras. Vård äv egna barnskall underlättas om familjen väljer detta framför att lösa barnomsorg.enutanför hemmet. Större rättvisamåste uppnås mellan familjer med barn och familjer utan barn. Särskild hänsynmåste tas till flerbarnsfamiljernas situation. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. beträffandeinriktningen av det familjepolitiska reformarbetet attriksdagen med anledningen av motion 1984/85:319, motion 1984/85:509 yrkande 1,motion 1984/85:659, motion 1984/85:1138 yrkande 1, motion 1984/85:1294 ochmotion 1984/85:1774 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Införande av vårdnadsersättning (mom. 2 i hemställan) 2. av , , (samtliga m) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 7 som börjar med "Utskottet kan ännu" och slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse: För att snabbt minska orättvisorna mellan de familjer somfår och de som inte får barnomsorgsplats, för att ökasmåbarnsfamiljernas valfrihet samt för att minska behovet av de mycket dyrasmåbarnsplatserna vid daghemmen bör en obeskattad vårdnadsersättning på 6 000kr. införas för alla barn mellan ett och . En sådan ersättning,som skulle "kosta" omkring,av dagens stöd till den kommunalabarnomsorgen, bör finansieras inom ramen för statsbidraget till denna.Vårdnadsersättningen bör införas . Regeringen bör skyndsamtframlägga förslag härom för . dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffande införande av vårdnadsersättning SoU1984/85:18 21 att med bifall till motion 1984/85:2689 yrkande1 och med avslag på motion 1984/85:1138 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 3. av och (båda c) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 7 som börjar med "Utskottet kan ännu" och slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning attvårdnadsersättning är en ersättning för vård av egna små barn. Det främjarvalfrihet i barnomsorgen, värderar vårdarbetet och ger föräldrar möjlighet attöka sin tid tillsammans med barnen. Tillsammans med förkortad arbetstid ökardet möjligheten för föräldrar att skapa omsorg i samverkan med andra barnhushåll. Vårdnadsersättningen är en ersättning för utfört arbete.Den är inte ett konsumtionsstöd eller ett extra barnbidrag.Vårdnadsersättningen skall i stället betraktas som en inkomst och skall därförsom andra inkomster vara beskattad och socialt trygghetsgrundande. Vårdnadsersättningen är ett uttryck för det värde som vårdav egna barn utgör för samhället. Eftersom vård av barn skall värderas likaoavsett vem som utför den, skall den utgå lika oavsett vilken inkomst föräldernskulle ha haft av ordinarie förvärvsarbete. En vårdnadsersättning om /år (/mån) börinföras för alla familjer med barn i förskoleåldern och där ersättning enligtföräldraförsäkringen inte utgår. I en första etapp byggs ersättningen ut såatt den omfattar barn . Ersättningen utgår från den 1 januari1986 och omfattar alla familjer med barn . Regeringen bör omgående utforma erforderliga lagförslagför införande av vårdnadsersättning enligt ovan och framlägga dessa förriksdagen. Detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffande införande avvårdnadsersättning att med anledning av motion 1984/85:1138 yrkande 2och med avslag på motion 1984/85:2689 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Socialbidrag vid vård av egna barn (mom. 3 i hemställan) 4. av , , (alla m) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Utskottet konstaterar" och slutarmed "(yrkande 3)" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att vård och fostran av små barn alltidmåste betraktas som fullvärdigt arbete. Sker vården av barnen på daghemöverstiger den verkliga SoU1984/85:18 22 kostnaden den lön som en hemarbetandeförälder erhåller vid förvärvsarbete. Flertalet familjer skulle med de moderata förslagen omskatt efter försörjningsbörda, successivt lägre skattesatser, vårdnadsbidragför barn och bättre möjligheter för de underhållsskyldigaatt betala underhållsbidrag, själva kunna klara sin försörjning utan behov avsocialbidrag. I avvaktan på detta kvarstår dock ekonomiska svårigheterför åtskilliga familjer som själva vill eller måste ta hand om sina småbarn.Detta gäller även mänga reellt ensamboende småbarnsföräldrar. Socialtjänstlagen måste därför ses över så att vård avegna småbarn betraktas som jämbördigt med motsvarande förvärvsarbete. Detta börriksdagen ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa 3. beträffande socialbidrag vidvård av egna barn att med bifall till motion 1984/85:2689 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse (mom. 4 ihemställan) 5. av (), (), BlendaLittmarck (m), (), LUla Tilländer (c), () och () som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 10 som börjar med "Utskottet anförde" och slutar med"motion 1984/85:713 (c)" bort ha följande lydelse: Utskottet kan ansluta sig till de synpunkter som anförs imotionen. Vid sin behandling av samma fråga uttalade utskottet attregeringen borde pröva och ta hänsyn till vad som anförts i de då aktuellamotionerna i frågan om rätten till barnbidrag för missionärer, biståndsarbetarem. Ett viktigt skäl för detta ställningstagande var önskemålet om att inteförsvåra möjligheterna att bedriva ideellt biståndsarbete i utvecklingsländer.Utskottet har alltjämt samma uppfattning. Nuvarande undantag för missionäreroch präster är ett steg i denna riktning, men otillräckligt med hänsyn till attdetta begrepp inte täcker alla anställda hos trossamfund och därtill knutnaorgan och till att även andra ideella organisationer än religiösa sådanabedriver biståndsarbete. De av SIDA administrerade volontärbidragen eliminerarinte de ekonomiska skillnader som detta skapar. Utskottet förordar mot bakgrund av det anförda en ändradlydelse av 1 § tredje stycket lagen om allmänna barnbidrag. Utskottets förslaginnebär att en ettårsgräns gäller som huvudregel men att undantag såvitt nu äri fråga görs för viss ideellt inriktad verksamhet. Utskottet föreslår attundantaget avgränsas så att det omfattar barn till personer som är anställda avsvenska kyrkan, ett svenskt trossamfund eller till ett sådant samfund knutetorgan SoU 1984/85:18 23 ellerav en svensk ideell organisation sorri bedriver biståndsverksamhet. Utskottetförutsätter att i samråd med SIDA till ledning förförsäkringskassorna upprättar en förteckning över ideella organisationer somhar en uppbyggd och fungerande biståndsverksamhet. Utskottet anser alltså attför här nämnda fall barnbidrag liksom tidigare bör kunna utgå underutlandsvistelser som inte avses vara längre än . delsatt utskottet under mom. 4 bort hemställa 4. beträffande barnbidrag vid längre tidsutlandsvistelse att med anledning av motion 1984/85:713 antarföljande såsom Reservanternas förslag betecknade förslag till lag om ändringi lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, Lagom ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag skall ha nedan angivna lydelse. 1§ För barn, som är svensk medborgare och bosatt iriket, skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle ochuppfostran utgå allmänt barnbidrag med i enlighet med vadnedan närmare stadgas. Allmäntbarnbidrag skall utgå jämväl för här i riket bosatt barn, som icke är svenskmedborgare, såframt barnet fostras av någon som är bosatt och mantalsskriven iriket eller ock barnet eller endera av dess föräldrar sedan minst sex månadervistas i riket. Ett barn som lämnarSverige skall Ett barn som lämnar skall fortfarande anses varabosatt här, fortfarande anses vara bosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Medföljande barn vara längst . Medföljande barn till den som av en statlig arbetsgivare till den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för sänds till ett annat land för arbeteför arbetsgivarens räkning, skall under arbetsgivarens räkning, skall anses bosatta i utsändningstiden anses bosatta i . Medföljande barn till en . Medföljande barn till den svensk missionär eller präst, som i som är anställd av , annat fall är anställd i utlandet, skall ett svenskt trossamfund eller till så- fortfarande anses bosatta här, om dant samfund knutet organ eller av en utlandsvistelsen är avsedd att vara svensk ideell organisation som bedri- längst . ver biståndsverksamhet skall fortfa- rande anses bosatta här,om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Dennalag träder i kraft . SoU 1984/85:18 24 Återbetalningav bidragsförskott (mom. 9 i hemställan) 6.av och (båda c) som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande sombörjar på s.l5 med "Utskottet konstaterar" och slutar på s. 16 med"motion 1984/85:28(X) (c)" bort ha följande lydelse: Ävenom resultatet av återkravsverksamheten har förbättrats finns dock möjligheteratt genom ökade ansträngningar av försäkringskassorna få in ytterligare belopp.Vidare kan verksamheten effektiviseras på olika sätt. Med tanke på de storakostnader samhället har för bidragsförskott bör det vara en angelägen uppgiftför regeringen att överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att minska dessakostnder. Detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 9 bort hemställa 9.beträffande återbetalrdng av bidragsförskott att medanledning av motion 1984/85:2800 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. SoU 1984/85:18 25 Proposition 1984/85:100bil. 7 .......................... ...... 1 Motioner ........................................................ ...... 2 Utskottet ....................................................... ...... 4 Det fortsattafamiljepolitiska reformarbetet............ ...... 4 Socialbidrag vid vård avegna barn ..................... ...... 7 Barnbidrag vid längre tidsutiandsvistelse............... ...... 9 Rätten att uppbärabarnbidrag ........................... 10 Barnbidrag vid vissafamiljehemsplaceringar .......... 11 Barnbidrag m. m. vidinstitutionsvistelse................ .... 13 Återbetalning avbidragsförskott ........................ .... 15 Vissa underrättelser tillunderhållsskyldiga.............. .... 16 Uttrycket "barn"i lagen om förlängt bidragsförskott. Anslagsfrågor .................................................. .... 17 Utskottets hemställan ..................................... .... 17 Reservationer .................................................. .... 18 Inriktningen av det familjepolitiskareformarbetet (mom. 1 i hemställan) av fp, m, c 18 Införande av vårdnadsersättning (mom.2 i hemställan) av m ... 20 3. d:oavc....................................................... .... 21 Socialbidrag vid vård av egna barn(mom. 3 i hemställan) av m .. 21 Barnbidrag vid längre tidsutlandsvistelse (mom. 4 i hemställan) av fp, m, c...................................................... .... 22 Återbetalning avbidragsförskott (mom. 9 i hemställan) av c .... 24