bet · G801AU11 · 1984-12-31 00:00:00 — Med hänsynhärtill kan det inte anses erforderligt med ett nytt initiativ i frågan medanledning av motion 2760, som i denna del alltså inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Fortsatta överväganden om utökad arbetstid begärs imotionerna 649 kommunisterna och 2658 av () ochMonica (). kommunisterna anser att den utökning avarbetstiden som sker genom jobbsökaraktiviteterna är helt otillräcklig. Fulltid i form av arbete och utbildning enligt den s.k. Örebromodellen bör erbjudasalla deltagare i ungdomslagen. För vpk är ungdomslagen ett offensivt verktygsom bör utgöra ett trappsteg till fasta arbeten och knytas till den långsiktigautbyggnaden av den offentliga sektorn. bör begära att regeringenlägger fram förslag om utbildning och arbete i enlighet med det anförda. I motion 2658 ser de båda motionärerna det som ett problemmed ungdomslagen att arbete som regel endast medges på halvtid. Detta skaparhos ungdomarna en felaktig bild av arbetslivet och ger dem problem att försörjasig själva. Även i denna motion sägs att en utökad lid i ungdomslagen börinnehålla utbildningsinslag. Motionärerna tänker sig att deltagarna då fårutbildningsbidrag. De föreslår att regeringen får i uppdrag att utredamöjligheterna att utöka arbetstiden i ungdomslagen. I utredningen avses ingåhur kostnaderna för den utökade arbetstiden skall finansieras. Arbetstidens längd var en av de huvudfrågor som skulle tasupp till förnyad prövning i samband med den av begärda utvärderingenav ungdomslag. Regeringens överväganden har, som tidigare redovisats, mynnatut i förslagen att införa jobbsökarakliviteter under i genomsnitt två timmarper vecka och att ge kommunerna vidgade möjligheter att på egen AU1984/85:11 52 bekostnad förlänga arbetstiden. Detta kan synas varabegränsade åtgärder. En utvidgning av arbetstiden på det sätt motionärernaförordar medför väsentligt ökade statsfinansiella åtaganden och kan dessutombefaras leda till minskad benägenhet bland ungdomarna att söka sig ut tillandra anställningar eller till fortsatt utbildning. Utskottet har tidigare ibetänkandet motsatt sig ett motionsförslag om lagstiftning som med omedelbarverkan förlänger arbetstiden till full tid. bör inte heller lainitiativ till fortsatta överväganden om en förlängning av arbetstiden.Utskottet avstyrker alltså de båda motionsförslagen. () föreslår i motion 2737 att ungdomar iungdomslag redovisas som arbetslösa. Antalet ungdomar i ungdomslag redovisas månatligen avarbetsmarknadsverket liksom antalet personer i andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Uppgifterna offentliggörs med de likaledes månatligarapporterna om arbetslösheten m. m. genom statistiska centralbyrånsarbetskraftsundersökningar (). Med hänvisning härtill och då motionsförslagetdessutom innebär avsteg från AKU:s systematik som bygger på internationellaförebilder avstyrker utskottet motionen. I de allmänna villkoren för detkontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) ingår en nedre åldersgräns som ursprungligenvar och är . 1 propositionen (s. 80-81) föreslås att åldersgränsen höjstill med hänvisning till att de flesta ungdomar i åldern genomungdomslagen aldrig blir aktuella för KAS. Förslaget innebär en ändring i 4 §lagen om kontant arbetsmarknadsstöd. Den föreslagna lagändringen avstyrks i motion 2664 av AlfWennerfors m. fl. (m). Motionärerna anför att deras ställningstaganden tillungdomslagens framtida utformning får till följd att rätten till KAS måstebibehållas för 18-19-åringar. Utskottet har i det föregående avstyrkt moderatasamlingspartiets förslag beträffande den framtida utformningen av ungdomslagen.Med hänsyn härtill och då regeringens förslag kan godtas tillstyrker utskottetatt lagändringen kommer till stånd och avstyrker avslagsyrkandet i motion 2664.Utskottet förutsätter att regeringen följer effekterna av den höjda åldersgränsenför KAS. Det skall tillfogas att kontant ersättning kan komma attutgå även i fortsättningen till ungdomar i den aktuella åldern. Enligt 14 §lagen om arbete i ungdomslag har den unge nämligen rätt till ersättning med 100kr. samma belopp med vilket KAS f. n. utgår, om han eller honinte anvisas arbete i ungdomslag inom föreskriven tid eller om den ungetilldelas uppgifter som inle är lämpliga enligt lagens föreskrifter. AU1984/85: Il 53 Anslagsfrågor m. m. För att jobbsökarkurserna skallkunna genomföras på etl bra sätt bör enligt propositionen arbetsförmedlingentilldelas särskilda resurser för handledare vid dessa aktiviteter. Ett beloppom 18 milj. kr. beräknas för atl tillföra arbetsförmedlingen 150 handledare.Beloppet tas upp under det nya anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader. m. fl. (m) och yrkar imotionerna 2664 resp. 2127 att regeringens begäran om denna förstärkning tillarbetsförmedlingen skall avslås av . Avslagsyrkandet i motion 2664 ären konsekvens av att moderata samlingspartiet avvisar de föreslagnajobbsökaraktiviteterna. , som däremot tillstyrker de nya åtgärderna,anser dock att insatserna från arbetsförmedlingens sida måste inrymmas i detreguljära anslaget till förmedlingen. Utskottet delar regeringens uppfattning attarbetsförmedlingen bör tillföras ytterligare resurser för atl fullgöra de nyaåliggandena. Det rör sig om intensivförmedling för i runt tal 50 000 ungdomarper år. All, såsom föreslår, tillgodose detta resursbehov genomomprioriteringar leder till att förmedlingens service lill andra grupperarbetssökande får eftersättas i motsvarande mån. Med det anförda avstyrks debåda motionernas avslagsyrkanden. 1 motion 2099 av () och () erinras om att kommunerna i form av ungdomscentra och på annat sätt driveren sysselsättningsfrämjande verksamhet vari ingår kurser av liknande slag somavses med de nya jobbsökarkurserna i ungdomslagen. De senare kurserna skallenligt regeringens förslag bedrivas av arbetsförmedlingen. Motionärerna anseratt det bör sägas ut att kurserna bör anordnas i samverkan med kommunerna. Det är arbetsförmedlingen som enligt lagen har ansvaretför att följa upp placeringarna av ungdomar i ungdomslag genom att den unge är i ungdomslag fortsätta ansträngningarna att finnaanställning eller utbildning. Därför är det konsekvent att det är förmedlingensom tilldelas uppgiften att svara för en kursverksamhet av detta slag ochtilldelas häremot svarande resurser. Det är givetvis värdefullt om samverkansker med kommunerna. Denna medverkan bör emellertid inte påkallas i bindandeform när det inte har ansetts aktuellt att lämna någon form avekonomisk gottgörelse härför. Med de nu gjorda uttalandena avstyrks motion2099. AU1984/85:11 54 Finansieringen av ersättningen lill ungdomar viddeltagande i jobbsökarkurserna Vad beträffar ersättningen tillungdomar de deltar i jobbsökarkurserna har i den tidigareframställningen förutsatts att de skall få ersättning med belopp motsvarandeutbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning omräknat till timpenning.Kostnaderna härför beräknas i budgetpropositionen till 35 milj. kr. och föreslåsbli finansierade på samma sätt som utbildningsbidrag och ersättningar vidarbetslöshet, dvs. till viss del från anslaget Bidrag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag och i övrigt genom denarbetsmarknadsavgift som tas ut av arbetsgivare enligt lagen om socialavgifter. m. fl. (m) yrkar i motion 2664 attregeringens förslag till medelsanvisning skall avslås i enlighet med moderatasamlingspartiets avvisande av förslaget om jobbsökarkurserna. Utskottet har godtagit införandet av dessa kurser och attungdomarna får ersättning vid deltagandet i dem. Därför tillstyrks att medelanvisas med det av regeringen begärda beloppet, 35 milj. kr., och följaktligenavstyrks avslagsyrkandet i motion 2664. I det föregående har utskottet föreslagit att ungdomarnavid deltagandet i kurserna inte skall uppbära utbildningsbidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen utan en ersättning från arbetsgivarna sombeloppsmässigt motsvarar utbildningsbidraget. I detta sammanhang föreslårutskottet dessutom att kostnaderna för ersättningarna bestrids från anslagettill verksamheten med ungdomslag och inte, som regeringen föreslagit, anslagetBidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Därmed undviker manatt bidragskostnaderna för ungdomslagen splittras på två anslag. Medelsanvisningen till anslaget Statsbidrag för ungdomslag 1 000 000 000 1 180 000 000 Regeringen föreslår under punkt B17 i budgetpropositionen (s. 105-114) för nästa budgetår ett anslag tillStatsbidrag för ungdomslag med 1 180 milj. kr., varvid regeringen har utgåttfrån att i genomsnitt 25 000 ungdomar kommer att sysselsättas iungdomslagen. m. fl. (m) bedömeri motion 2664 att ett genomförandeav moderata samlingspartiets förslag beträffande ungdomslagen medför att igenomsnitt 15 000 ungdomar kommer att sysselsättas och beräknar medutgångspunkt härifrån anslagsbehovet till 708 milj. kr. I ett tidigare avsnitt har utskottet motsatt sig moderatasamlingspartiets förslag beträffande ungdomslagen. Med hänsyn härtill och dåregeringens medelsberäkning godtas föreslår utskottet med avstyrkande av motion2664 i AU1984/85:11 55 förevarande del att anslaget Statsbidrag för ungdomslagför nästa budgetår anvisas med det belopp regeringen har begärt. Del erinras omvad ovan föreslagits beträffande anlitande av medel från detta anslag för atttäcka kostnaderna för ersättningar till ungdomar som deltar i ungdomslagensjobbsökarkurser. Avslutningsvis skall i detta sammanhang redovisas en ipropositionen aktualiserad fråga om det administrationsbidrag som f. n. utgårtill arbetsgivarna. per deltagare och vecka. 1 syftealt uppnå en administrativ förenkling utan ökade kostnader föreslås ipropositionen att statsbidraget i fortsättningen skall schablonmässigt utgå med10 % av arbetsgivarnas redovisade lönekostnader för ungdomarna i ungdomslag.Utskottet har för sin del ingen invändning mot denna förändring avadministrationsbidraget. I detta avsnitt tar utskottet uppnågra återstående motionsyrkanden beträffande ungdomar. m. fl. (s) föreslår i motion 1104 attåtgärder motsvarande den s. k. Örebromodellen införs för ungdomar i åldern20-24 år på försök i eller annan Värmlandskommun. Med Örebromodellen avses den tvååriga försöksverksamhetmed ungdomsarbete i som inleddes . Verksamhetenhar formen av värvning av kommunala beredskapsarbeten och utbildning. Den är,som sägs i motionen, avsedd för ungdomar i åldern . Riktlinjerna för verksamheten i fastställdes genomstatsmakternas beslut (prop. 1983/1984:150, AU 1983/84:24, s.26-27). Den är kostnadsberäknad till 42 milj. kr. Utskottet konstaterade i detnyssnämnda betänkandet att det är fråga om en försöksverksamhet av betydandeomfattning och räknade därför med att den kommer atl ge erforderligt underlagför att bedöma de resultat som kan uppnås med de aktuella insatserna. Medhänvisning härtill avstyrkte utskottet motionsyrkanden om att försöken skulleges en bredare omfattning. Andra kommuner, tillade utskottet, var oförhindradeatl bedriva en liknande verksamhet, men det får i så fall ske inom ramen för deprinciper som godkände för värvning avberedskapsarbeten och utbildning. De redovisade uttalandena från utskottets sida ägeroförändrad giltighet på det nu föreliggande förslaget i motion 1104, som alltsåavstyrks av utskottet i denna del. () och () förespråkar imotion 2269 åtgärder för att minska arbetslösheten bland ungdomar iVästerbotten. Utskottet har förståelse för motionärernas oro förungdomarnas situation på arbetsmarknaden i . Utskottet, som iövrigt inte har anlagt regionala aspekter på ungdomsarbetslösheten, anser siginte ha skäl atl på AU1984/85:11 56 grundval av förevarande avsnitt i motion 2269 initiera särskildaåtgärder i detta län utan föreslår att motionen med de gjorda uttalandena avriksdagen lämnas utan åtgärd. Slutligen redovisar utskottet motion 2655 av MarianneKarlsson (c) med förslag att regeringen skall få i uppdrag att låta AMS startaen kampanj/ör anställning av ungdomar i anslutning till FN:s ungdomsår.Bakgrunden till förslaget är motionärens uppfattning att personalbrist och storarbetsbörda tvingar företagen att acceptera ökat svinn i form av stölder ochskadegörelse. Motionären förordar att , det av Förenta nationernaproklamerade ungdomsåret, skall "bli det år där ungdomens moral stärks ochdär de ges möjlighet att vara med och skapa ett för oss alla trivsammaresamhälle". Uppgifter av det i motionen angivna slaget måste anses fallautanför AMS verksamhetsområde, och utskottet avstyrker sålunda motionen. genomfördes två störreförändringar i arbetsmarknadsverkets administration. Dels beslöts att verketskulle ingå i den försöksverksamhet med programbudgetering som inletts i slutetav inom statsförvaltningen, dels gjordes en omorganisation avarbetsmarknadsstyrelsen (se statsverksproposition, bil. 13, s. 27-56,InU 1972:3 s. 1-7). Försöksverksamheten med programbudgetering inomstatsförvaltningen upphörde enligt förslag iproposition 1976/77:130. AMS har dock som tidigare fått sina anslag anvisade iprogramtermer. I årets budgetproposition föreslås att arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader skall anvisas under ett myndighetsanslag. Vidare läggsfram förslag till en ny organisation av . Före övergången till programbudgetanvisades medel till arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader över tvåmyndighetsanslag, ett till och ett tillArbetsförmedlingen. I enlighet med principerna för en programbudget - i vilkenvarje program skall bära sina administrationskostnader - slopades dessamyndighetsanslag, och förvaltningskostnaderna fördelades på de olikaprogrammen för arbetsförmedling, arbetsmarknadsutbildning,sysselsättningsskapande åtgärder etc. Förvaltningskostnaderna har inte närmare behandlats isamband med medelstilldelningen till de olika programanslagen, utan dessakostnader har vid de årliga budgetprövningarna övervägts av statsmakterna i ettsammanhang, varefter de fördelats på de olika programmen enligt vissaschabloner. För att uppnå en enklare och mer överskådlig redovisning avförvaltningskostnaderna föreslås i propositionen att medlen för dessakostnader för /86 anvisas under ett särskiltmyndighetsanslag. är det meningen att samtliga förvaltningskostnaderskall täckas av delta anslag. Undantag skall göras förarbetsmarknadsinstituten, vilkas förvaltningskostnader är avsedda alt liksomhittills beräknas för sig. I enlighet härmed föreslårregeringen under punkt B 1 (s. 53-65) att skall tillArbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader för /86 anvisa ettförslagsanslag av 1 . Beräknad ändring 1985/86 -f 162 381 000 (-F 115 163 000) Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) Lokaler 5 495 906 981 000'=' (782 914 000''') 184 996 000 1 091 947 000' + 1 .560"! -t 292 377000 (-1- 275 654 000) + 24 878000 -I- 9 148 000 -t- 18 000 000 +, 187 259000 -t 319 525 000 ''' Tillskottet av tjänster beror pä överföring avlönemedel från andra anslag. '' Av beloppet avser . ' Avbeloppet avser . '' Ytterligare . har anvisats för /85, Dessamedel har innehållits av regeringen i samband med att AMS fr. o, m, den Ijanuari 1985 ej längre har ansvaret för mottagandet av flyktingar. Huvuddelen av det nya anslagetskall täcka kostnaderna för arbetsförmedlingsverksamheten (utom ADB,platslistor m.m.). Dessa kostnader har huvudsakligen betalats frånanslaget Arbetsmarknadsservice. I övrigt anges i propositionen att det nyaanslaget tar över - förutom förvaltningskostnaderna under resp. program -kostnader för förmedling och tolkinsatser för flyktingar från anslagetÅtgärder för flyktingar samt lönemedel för personal som betalats från anslagentill Sysselsättningsskapande åtgärder (däribland anställda inom AMSegenregiverksamhet) och till Arbetsmarknadsutbildning. I propositionen (s. 54) lämnas följande sammanställningöver det totala antalet tjänster, tjänstgörande årsarbetare och /85 med finansiering dels över de gemensammaförvaltningskostnaderna, dels över programanslagen; AU 1984/85:11 kostnad (1 000-tal kr.) Utskottet anser för sin del attriksdagen bör godta att arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader ifortsättningen finansieras i vanlig ordning från ett myndighetsanslag. Någraavgörande skäl att behålla den nuvarande ordningen, som hänger samman medförsöksverksamheten med programbudgetering, torde inle förehgga. Tilldetaljerna.i anslagsberäkningen återkommer utskottet i det följande. Ny organisation av AMS Enligt dågängse organisationsmodeller fördelades verksamheten på olika byråer, var ochen under ledning av en byråchef som var direkt underställd verksledningen, engeneraldirektör och en överdirektör. Omorganisationen föregicks av ett översynsarbeteinom statskontoret och AMS. Denna ledde fram till att de nio byråer som dåfanns hos AMS inordnades i tre avdelningar, en för arbetsmarknadsservice, enför sysselsättningsplanering och en för ekonomi och administration. Varjeavdelning skulle ledas av en chef, och verksledningen kom alltså att utgöras avgeneraldirektören, överdirektören och de tre avdelningscheferna. Vidgenomförandet av omorganisationen eftersträvades att anpassa den nyaorganisatoriska uppbyggnaden till den inledda försöksverksamhetenmed programbudgetering, så att man så långt möjligt kunde knyta samman programoch organisatoriska enheter (s. k. ansvarsområden). Denna princip visade sigdock inte möjlig att genomföra fullt ut. antog AMS riktlinjer för enförbättring av arbetsförmedlingens service till arbetssökande ocharbetsgivare, det s. k. serviceprogrammet. Detta innebär bl a. attpersonalresurser omfördelas från central och regional administration tillförmedlingsservice. Vidare är avsikten att beslutsbefogenheter skall delegerasoch alt administration och regelsystem förenklas. Till dessa principer för attförbättra arbetsförmedlingens service AU 1984/85:11 harstatsmakterna anslutit sig (se prop. 1983/84:150 bil. 4 s. 6, AU 1983/84:21 s.56 och AU 24 s. 78). I syfte att anpassa de olika enheterna inom AMS tillserviceprogrammet föreslog styrelsen en ny organisation som innebäratl de nuvarande avdelningarna upplöses och atl styrelsen organiseras på sättframgår av följande tablå. Ocneral Över- Förmedlings- Utbildn.- Adm. direktör direktör direktör direktör direktör direktör Enligt AMS är syftet med den föreslagnaorganisationsförändringen att den skall understödja en process mot ökadmålstyrning, förbättra samordningen med fältverksamheten och öka samordningeninom AMS så att resurserna kan utnyttjas mer effektivt. Personalstyrkanberäknas kunna minskas med 150-170 tjänster föromfördelning lill fältorganisationen. Härvid förutsätter AMS att man också kantillgodogöra sig effekterna av att det i samband med omorganisationen införseffektivare ärendehandläggning, utveckling av administrativa rutiner och nyteknik. Ipropositionen tillstyrks aU de riktlinjer AMS har dragit upp får utgöra grundför en omorganisation av styrelsens kansli och att denna får genomföras ihuvudsak på det sätt AMS har föreslagit med verkan från den 1 juli 1985.Avvikelser förutsätts sålunda kunna ske med hänsyn till vad som framkommer idet fortsatta översynsarbetet men också med hänsyn till behovet avatt kunna göra anpassningar av AMS organisation till ändrade förhållanden påarbetsmarknaden. Moderata samlingspartiet noterar i motion 900 detpositiva förändringsarbete som den nya verksledningen inom AMS har genomfört.Detta arbete sägs emellertid vara för begränsat och utgå från verketstraditionella monopolställning inom arbetsförmedlingsområdet. Motionärernaanser att bör få i uppdrag att förutsättningslöst utreda enorganisation baserad på följande principer. AU1984/85:11 60 Det nuvarandearbetsförmedlingsmonopolet bör upphävas. Därmed öppnas vägen för alternativaförmedlingar, även i privat regi. Motionärerna räknar med att den offentligaförmedlingen kommer att spela en viktig roll även , men den bör gesen fristående ställning i förhållande till den centrala administrationen inomAMS. a. därigenom bör kunna minska kraftigt. Arbetsmarknadsparternasdorninerande ställning i bör omprövas. De ovan beskrivna förändringarna påverkarlänsarbetsnämndernas funktion. Motionärerna tänker sig att denna i huvudsakblir att som AMS regionala organ upphandla tjänster från offentliga och enskildainstitutioner. Ytterligare föreslår motionärerna att byggarbetsnämnder ochdistriktsar-betsnämnder avvecklas och att lagstiftningen om obligatoriskplatsanmälan till arbetsförmedlingen avskaffas. I motion2664av m. fl. (m) ges inledningsvisregeringen ett erkännande för den öppenhet den visat i sina ansträngningar attdriva på förändringsarbetet inom AMS. Motionärerna menar att man nu är i fullfärd med att genomföra många av de förändringar som har begärts avmoderata samlingspartiet men som då betecknats som oansvariga ingrepp och enförsvagning av AMS. De beklagar alt regeringen har lagt fram förslag tillomfattande förändringar av AMS och begärt bemyndigande att göra ytterligareändringar som den på begäran tillkomna, parlamentarisktsammansatta är i full verksamhet. Motionärernas slutsats är attregeringen i stället för länge sedan borde ha deklarerat sin avsikt att självöverta AMS-kommilténs huvuduppgift och ändrat dess direktiv eller ha lagt nedkommittén. De yrkar att regeringen skall ges till känna vad de anfört om . I motion 2290 av () och ()begärs en översyn av länsarbetsnämndernas organisation och verksamhet med siktepå rationalisering, decentralisering och upphävande av arbetsförmedlingsmonopolet. Enligt utskottets mening är detbetydelsefullt att anpassas lill det serviceprogram förarbetsförmedlingen som statsmakterna har uttalat sitt stöd för och att man tartill vara de möjligheter att överföra personalresurser från centraladministration till förmedlingsverksamheten som organisationsförslaget haröppnat. Vad särskilt gäller kritiken i motion 26i64 att regeringen medförbigående av själv tar hand om avgörandet av de kommandeorganisationsförändringarna skall påpekas att denna kommitté i ett yttrandeöver förslaget från AMS - utan att ta ställning till enskildheterna - anslutersig lill tankegångarna bakom förslagen. Ett fullföljande av den kritik som försfram i motionen skulle innebära att det tills vidare borde anstå med att taställning till det föreliggande organisationsförslaget i avvaktan på attAMS-kommittén slutför sitt arbete och att dess förslag efter remissbehandlingkan bli föremål för beredning. Ett sådant anstånd har emellertid AU1984/85:11 61 inte uttryckligen påkallats av motionärerna, och utskottethar för sin del samma uppfattning som regeringen att de tidigareställningstagandena till serviceprogrammet bör följas upp av snabba beslut omanpassningar av arbetsmarknadsverkels organisation lill delta program. Mot denbakgrunden finns det inte anledning att delge regeringen ett riksdagsuttalandemed det innehåll som begärs i motion 2664. Denna avstyrks således i denföreliggande delen. Utskottet anser för sin del att huvudlinjerna i de förslagAMS har lagt fram bör kunna ligga till grund för en omorganisation , varigenom bl. a. den nuvarande indelningen av kansliet påavdelningar bryts upp till förmån för en mer flexibel organisation. Det finnsinte heller för utskottet anledning att gå in på enskildheterna iorganisationsförslaget, utan såsom sägs i propositionen bör omorganisationen fågenomföras på i huvudsak det sätt AMS har föreslagit, med verkan från den 1juli 1985, Därav följer att det i det fortsatta arbetet bör vara möjligt attgöra sådana modifieringar av organisationsförslaget som visar sig erforderliga,bl. a. med anledning av påpekanden som har gjorts av statskontoret i etlyttrande till regeringen över AMS förslag. Vad härefter beträffar förslagen i motion 900 omtilläggsuppdrag till vill utskottet anföra följande. De initiativ till förändringar i arbetsmarknadsverketsorganisation och uppgifter som motionen förordar har tidigare prövats avriksdagen utan att vinna bifall.