bet · G801NU30 · 1984-12-31 00:00:00 — De nationella riktlinjerna skall dock utgöra utgångspunkten förplaneringen. Vad i propositionen specifikt anförts ombyggnadsuppvärmning och hithörande frågor har inte i motioner eller annorledessatts i fråga. Inte heller bostadsutskottet har i denna del funnit anledningtill något annat ställningstagande än det som framgår av regeringsförslagetoch som i sina huvuddrag redovisats ovan. Frågan om direktverkande elvärmebehandlades av (prop. 1980/81:133, CU 37). ,anta en lag om ändring i byggnadsstadgan (1959:612). Medanledning av beslut och därefter fattat beslut (prop. 1982/83:45, CU9) om ändring av ikraftträdandebestämmelserna gäller följande. och gäller att enbostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter som är avsedd för annat änfritidsändarnål inte får utföras med ett uppvärmningssystem med direktverkandeel om det inte finns särskilda skäl. NU1984/85:30 (BoU 1984/85:5 y) 229 Ett sådant särskilt skäl är att huset är energisnåltutformat. Vid riksdagsbehandlingen anförde civilutskottetatt med energisnålt utformade hus synes ha avsetts de hus som i enlighet medELAK:s (elanvändningskommittén) förslag angetts som energisnåla. Sådana husansågs vara hus där behovet av elenergi för radiatorer och tappvarmvattengenomsnittligt kan minskas av behovet av elenergi för radiatorerna ombyggnaden varit utförd enligt minimikraven på värmeisolering och luftomsättningi SBN 75 (Svensk byggnorm). Riksdagengodkände vad civilutskottet anfört. Enligt regeringsförslagét tyder de senaste årensutveckling på energihushållningsområdet på att nybebyggelsen i allmänhetuppfyller kraven på speciellt energisnåla byggnader - de s. k. ELAK-kraven -oavsett typen av uppvärmningssystem. Det kan enligt föredragande statsrådetdärför finnas fog för en översyn av dessa byggnadstekniska krav. Samtidigtframhålls att en skärpning av kraven kan leda fill olägenheter i olikaavseenden såsom höga kostnader, risk för uppkomst av fukt- och mögelskador m.m. En väg som därför bör uppmärksammas och prövas är enligt statsrådet att medstöd av olika planinstrument styra användningen av direktverkande elvärme. Iförsta hand hänvisas härvid till det aviserade förslaget till en plan- ochbygglag samt till åtgärder som kan vidtas inom ramen för den kommunalaenergiplaneringen. I sammanhanget uppmärksammas också värmeförsörjningen förde byggnader med direktvärme som byggdes . Enligtpropositionen bör elbehovet i dessa byggnader i första hand minskas med hjälpav energihushållningsåtgärder. Föredragande statsrådet framhåller att det ingår iuppgifterna för utredningen om el och inhemska bränslen () att närmareanalysera utvecklingen avseende användningen av direktverkande elvärme. Enligtpropositionen kommer resultaten av utredningens överväganden att redovisassenare , Härvid kommer också att redovisas vilka olika alternativsom står till buds för att begränsa elanvändningen. I propositionen föreslåsingen ändring av de kravnivåer för direktverkande el som lagts fast i SBN. Användningenav direktverkande el tas upp i fyra motioner. 1 mofion 2863 (c) yrkande 3 hemställs att debyggnadstekniska kraven för rätt att installera direktverkande elvärme i nyahus skall sättas efter bästa tillgängliga teknik. Enligt motionären är de nugällande energikraven alltför lågt ställda. Motionären ifrågasätter också detlämpliga i att med planhinder styra användningen av direktverkande elvärme. Även i parfimotion 2878 yrkandena If samt 4krävs en skärpning av de byggnadstekniska kraven för att få installeradirektverkande elvärme. Motionärerna förordar ett 40-procentigthushållningskrav som torde beräknas på den del av elanvändningen som avsersåväl uppvärmning som varmvattenberedning. I motionen anges vidare att det kanfinnas skäl att NU1984/85:30 (BoU 1984/85: 5 y) 230 nu utvärdera erfarenheterna av gällande regler med hänsyntill den teknikutveckling som ägt rum. Enligt motionärerna bör därför gestilläggsdir rektiv med begäran om förslag till ytterligare skärpta krav fördirektverkande elvärme i syfte att motverka ökad sårbarhet ivärmeförsörjningen. förordar i sin partimotion 2870 yrkande 3 attde nu gällande generella byggnadstekniska kraven (de s. k. ELAK-kraven) börvara normgivande även i fortsättningen för nybyggnation med direktverkandeelvärme. I motiven härför framhålls att det inte nu kan anses motiverat attövergå till att via olika planinstrument styra användningen av direktverkandeelvärme. Moderata samlingspartiet anför i sin partimotion 2876yrkande 14 såvitt nu är i fråga att regeringen fortfarande strävar efter attbegränsa den direktverkande elvärmen. Styrmedel, såsom planregler ellerskärpta krav på energisnåla byggnadsmetoder, bör inte utnyttjas. Enligtmotionärernas mening kommer elenergi i den överblickbara framtiden attproduceras i sådan utsträckning att direktverkande elvärme mycket väl kantillåtas. Motionärerna anser att eldistributionsföretagens rätt att vägraelleveranser för direktverkande elvärme bör utnyttjas så restriktivt sommöjligt. Denna fråga behandlar utskottet nedan. I sin partimotion 2208 anför kommunisternamotivledes alt starkare restriktioner måste införas mot elvärme i tillkommandebebyggelse. Någon precisering av detta krav görs dock inte. I samband med att beslutade attdirektverkande elvärme endast skulle tillåtas i byggnader som uppfyllde de s.k.ELAK-kraven aviserades också en omprövning av dessa krav till mitten av1980-talet. I propositionen konstateras att de senaste årens utveckling inomenergihushållningsområdet tyder på att nybebyggelsen i allmänhet uppfyllerdessa krav och detta oavsett uppvärmningsform. Mot bakgrund härav kan detenligt föredragande statsrådet finnas fog för en översyn av delar denna uppfattning. Möjligheterna att bl. a. med stöd avolika planinstrument styra användningen av direktverkande el bör kunna bidratill att effektivisera energianvändningen bl. a. i bebyggelsen. Som nämns i propositionen ingår det i ELIN:s uppgifter attnärmare analysera utvecklingen avseende användningen av direktverkande elvärmeoch därefter redovisa vilka alternativ som står till buds för att begränsaelanvändningen. Enligt vad som framgår ovan avser utredningen alt senare under1985 lämna en delredovisning av dessa frågor. Ytterligare överväganden ihithörande frågor bör anstå i avvaktan härpå. Utredningens redovisning och denfortsatta beredningen kan väntas ge ett erforderligt underlag för den ovanförutsatta omprövningen. bör med hänvisning härtill inte nu i sak taställning till förslagen i motionerna 2863 (c) yrkande 3, 2870 (fp) yrkande 3,2876 (m) yrkande 14 såvitt nu är i fråga och 2878 (c) yrkandena If och 4. Denämna motionsyrkandena bör avstyrkas av näringsutskottet. NU1984/85:30 (BoU 1984/85:5 y) 231 I två motioner tas upp vissa frågorom information och utbildning pä energiområdet. 1 mofion 2863 (c) yrkande 2 begärs en upplysningskampanjom energieffektivitet. Enligt motionären har de som är intresserade av attsälja energi en stor övervikt när det gäller att förse beslutsfattare medbeslutsunderlag i energifrågan. En upplysningskampanj bör därför genomföras därallmänheten informeras om de stora möjligheterna till effektivareenergianvändning. Förslaget i motion 2871 (c) yrkande 4 innebär att en ökadallmän satsning skall ske på att informera allmänheten om betydelsen av godluftmiljö samt god energiekonomi. Informationsverksamheten inom bostadsdepartementetsberedningsområde bedrivs i huvudsak av och statens planverksamt av statens energiverk. Ansvarsfördelningen mellan dessa myndigheter harfrämst praktiska grunder, och den anpassas fortlöpande fill hur målgruppernaoch verksamhetens innehåll förändras. Informationsinsatserna avser främstbostadsförbättringsprogrammet och energisparprogrammet inombostadsdepartementets område. Betydande informafionsverksamhet med starkknytning till energifrågor och då speciellt energihushållning bedrivs redaninom detta område. Vad i motionerna 2863 (c) och 2871 (c) i dessa avseendenföreslagits är därmed i inte ringa grad redan fillgodosett utan någonriksdagens ytterligare åtgärd. Utskottet vill i detta sammanhang också erinraom den informations- och rådgivningsverksamhet som kommunerna bedriver påenergiområdet. /78 har statligt stöd till denna verksamhetlämnats med sammanlagt ca 800 milj. kr. Även om detta statliga stöd föreslåsupphöra i och med utgången av har det verksamt bidragit till att få igång en omfattande verksamhet på området i kommunerna. Utskottet vill i dettasammanhang också framhålla att kommunernas ökade ansvar påbostadsförsörjningens och energihushållningens område får anses omfatta också rådgivningoch annan service till fastighetsägare m. fl. i dessa frågor. I sitt betänkandeBoU 1984/85:17 kommer bostadsutskottet att behandlaanslagsfrågor m, m, avseende information och utbildning beträffandeenergisparprogrammet inom ansvarsområde. Avslutningsvis tar utskottet i detta avsnitt upp vad imofion 2871 (c) yrkande 3 föreslagits om att hos regeringen skallbegära att fortbildningen av ventilationsinstallatörer intensifieras iarbetsmarknadsstyrelsens regi, så att installatörerna erhåller kompetens attklara projektering, installafion, injustering samt underhåll av standardiseradesystem för venfilation med återvinning, I sin motivering härför hävdarmofionären att det i saknas en kunnig installatörskår som klarar av attutföra en enklare ventilationsinstallation med tillhörande dimensionering ochintrimning. Så länge detta utbildningsbehov inte är tillgodosett kommer,enligt NU1984/85:30 (BoU 1984/85:5 y) - 232 motionären, problemen kring de fukt- och mögelskadadehusen att bestå som miljarder går förlorade i energiförluster. delar givetvis uppfattningen som tordeligga till grund för förslaget i motion 2871 (c) yrkande 3 och som innebär attförutsättningar måste skapas för att energiåtgärder av olika slag kommer tillutförande på ett sådant sätt att de får avsedd effekt. Utskottet vill erinra om vad föredragande statsrådet ipropositionen anfört om att regeringen avser att gestatens energiverk i uppdrag att undersöka bl, a, behovet av energiinriktadkompletteringsutbildning för olika yrkesgrupper. Frågan om behovet avytterligare utbildning av venfilationsinstallatörer kommer enligt vad utskotteterfarit att uppmärksammas i detta sammanhang. Ytterligare överväganden börenligt bostadsutskottets mening anstå i avvaktan härpå. Motion 2871 (c)yrkande 3 avstyrks med hänvisning härtill. beslutade omen ändring i lagen om energiplanering (BoU 1984/85:6), Ändringeninnebär bl, a, att det fr. o. m. i varje kommun skall finnasen plan för tillförsel, distribution och användning av energi i kommunen. Isamband med detta beslut antog också ett förslag till ändring iellagen som bl. a. innebär att elleveranser till värmepumpar skall få vägrasinom fjärrvärme-och naturgasområden, om kommunfullmäktige har beslutat attvärmepumpar inte får förekomma inom området. I motion 2876 (m) yrkande 14 såvitt nu är i frågaframhålls att motionärerna redan i samband med införandet av en obligatoriskkommunal energiplanering motsatte sig detta förslag. Enligt motionärerna finnsdet inte någon anledning att tvinga kommunerna ätt upprätta omfattandeplandokument på detta område. Kommunernas planering på energiornrådet börinskränkas till egen energidistribution av det slag som kommunala energiverknormalt ägnar sig åt. I sammanhanget tar motionärerna också upp frågan omelleverantörs möjlighet att vägra elleveranser fill värmepumpar. Motionärernahänvisar härvid fill att man motsatt sig den ändring i ellagen som möjliggör ensådan leveransvägran i vissa fall. Enligt motionärerna främjar inte sådanainskränkningar målet att möjliggöra en ekonomiskt effektiv eriergianvänd-ning. Som framgår av den kortfattade redovisningen ovan antogsde ändringar i lagen om energiplanering och i ellagen som sätts ifråga i motion 2876 (m) så sent som , avvisade i sambanddärmed bl, a, motionsförslag (m) om att lagändringarna inte skulle genomföras. vill i detta sammanhang dessutom erinraom att kommunernas roll i energipolifiken betonas i propositionen. NU1984/85:30 (BoU 1984/85:5 y) 233 är det naturligt att kommunerna ges ett huvudansvar förenergisystemets utformning på lokal nivå. En utveckling i denna riktning harenligt statsrådet också påbörjats och den bör fortsätta och förstärkas. Detvidgade kommunala ansvaret anges vidare bilda en värdefull utgångspunkt förframtida energipolitiska beslut. Den kommunala energiplaneringen utgör härviden viktig förutsättning för ett sådant vidgat kommunalt ansvar. Genom motion2876 (m) har inte några nya skäl tillförts som ger utskottet anledning omprövasitt tidigare beslut. Motion 2876 (m) yrkande 14 såvitt nu är i fråga, både ivad avser de av motionärerna förordade ändringarna i lagen om kommunalenergiplanering och i vad avser ändringarna i ellagen, avstyrks med hänvisningtill fidigare ställningstaganden (BoU 1984/85:6) och med hänvisning till vad ipropositionen anförts. Vattenkraftens roll i energipolitiken på lång sikt m. m. Frågan om utbyggnad avvattenkraften och avvägningen gentemot bevarandeintressena, har behandlats avriksdagen vid åtskilliga fillfällen . Det kan erinrasom att energipolitiska beslut innebar att vattenkraftenskulle byggas ut till en nivå om /år . behandlade år1981 (CU 1980/81:31 och 5y) möjligheterna att uppnå målet förvattenkraftsproduktionen. , som beredde ärendet, fann dettveksamt om man utan ändrade riktlinjer i den fysiska riksplaneringen (FRP),ändrade Ullåtlighetsregler i vattenlagen eller avsikfligt ändrade dispensreglerskulle kunna nå upp fill en total vattenkraftsproduktion om /år . förelades en proposition (prop.1983/84:40, BoU 30) om fortsatt vattenkraftsutbyggnad. I propositionen ladesfram en plan för att tillgodose det av fastställda målet förvattenkraftens roll . godtog vad i planen anförts ochvidhöll sin tidigare uppfattning att nivån för vattenkraftens roll ienergibalansen skulle vara /år. I den nu aktuella propositionen anför föredragandestatsrådet att frågan om vattenkraftsutbyggnad kan ses i två perspektiv, ettkortare och ett längre. På kort sikt gäller det enligt föredraganden attkomplettera den av antagna vattenkraftsplanen så att produkfionsnivån66 TWh/år uppnås. På gäller det att klariägga vattenkraftens roll isamband med kärnkraftens avveckling. I detta yttrande behandlar bostadsutskottet vad ipropositionen anförts om vattenkraftens energipolifiska roll på lång sikt jämtemofioner. kommer bostadsutskottet i sitt betänkande omkomplettering av vattenkraftsplanen att behandla vad i propositionen anförts omvattenkraftens roll på kort sikt jämte motioner. NU1984/85:30 (BoU 1984/85; 5 y) 234 Beträffande vattenkraftens roll pålång sikt anförs i propositionen (s. 132) att beslut om vattenkraftensenergipolitiska roll sett ur ett längre perspektiv inte behöver fattas förrän ibörjan av . Föredraganden anför under åberopande av 1981 årsenergikommitté (EK81) att studier bör genomföras för att närmare utredavattenkraftens roll i det framfida energisystemet i samband med avvecklingen avkärnkraften. Ett syfte med sådana studier anges vara att genom sammanställningav befintligt underlagsmaterial och vissa kompletterande inventeringar avtänkbara utbyggnadsprojekt få fram ett underlag för ställningstaganden till hurvår långsiktiga elproduktionskapacitet bör utformas. a. är föredragandensavsikt att inom ett av henne föreslaget råd för långsiktiga elanvändnings- ochelproduktionsfrågor, bl. a. vattenkraftens roll i energisystemet, skalldiskuteras. I anslutning till vissa resonemang beträffande en strategi förkärnkraftsavvecklingen anför föredraganden att - även om en stor del avelbehovet kan ersättas med inhemska bränslen och med utnyttjande av ny teknik -återstående elkraftsbehov endast kan fyllas med känd teknik, dvs. medvattenkraftverk eller med fastbränsleeldade kraftverk. I sex motionsyrkanden behandlas vattenkraftens roll ienergipolitiken på samt behovet av förstudier. Yrkanden med dennainnebörd förs fram i partimotioner från moderata samlingspartiet,, samt kommunisterna. Vidare behandlasfrågan i en fp-motion. I den under allmänna motionstiden väcktapartimotionen 374 (fp) föreslås, med hänvisning fill motion 372 (fp), riksdagensom sin mening ge regeringen till känna att någon ytterligarevattenkraftsutbyggnad utöver den produktionsnivå som tidigare uttalatsig för inte skall ske. Motionärerna anser att bör uttala attutbyggnadsnivån /år skall utgöra det slutliga riktvärdet förvattenkraftsproduktionen. Elbehovet efter kärnkraftsavvecklingen får enligtmotionärernas uppfattning fillgodo-ses med hjälp av annan produktion och genomeffekfivare elanvändning, I parfimotion 2878 föreslås ,yrkande 1 i, som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen aniörts omriktlinjer för vattenkraftens utbyggnad. Motionärerna hänvisar till en år 1984väckt c-motion (motion 1983/84:2825) i vilken framhölls att den fortsattautbyggnaden av vattenkraften måste, beträffande utbyggnadsnivån, vara avseddatt uppnå målsättningen av en produktionskapacitet om /år i medeltal, I mofion 2870 (fp) yrkande 4 föreslås uttala attförstudier för utbyggnad av någon av de fyra oreglerade norrländskahuvudälvarna, dvs, , , och inte börske, 1 moderata samlingsparfiets partimotion 2876 yrkande 8behandlas riktlinjerna för fortsatt vattenkraftsutbyggnad.Kärnkraftsavvecklingen kommer enligt mofionärernas uppfattning att få mycketomfattande konsekvenser för de återstående vattendragen. Motionärerna bedömeratt kärnkraftsverken kan drivas under betydande fid. NU1984/85:30 (BoU 1984/85:5 y) 235 förprojektering av en omfattande vattenkraftsutbyggnadmåste ses med oro. Avslutningsvis anser motionärerna att de orörda huvudälvarnainte bör byggas ut. I partimotionen från , motion 2878 yrkande 6.föreslås besluta att som sin mening ge regeringen till känna attnågra förstudier av utbyggnad av orörda älvar ej skall ske. Även kommunisterna har i partimotion 2866yrkande 3 tagit upp frågan om förprojektering. Motionärerna föreslår ettriksdagens tillkännagivande regeringen om att projekteringsarbeten somberör FRP-skyddadé älvar eller älvsträckor ej skall utföras. Vattenkraftsutbyggnaden på lång sikt behandlarinledningsvis den genom motionerna 374 (fp) och 2878 (c) yrkande 1 iaktualiserade frågan om det av fastställda målet förvattenkraftsproduktionen om /år skall anses utgöra vattenkraftensslutliga andel av energiproduktionen. vill stryka under vad i propositionenanförts om att frågan om fortsatt vattenkraftsutbyggnad kan och bör ses såväl iett kortsiktigt som i ett långsiktigt perspektiv. Vad beträffar vattenkraftensroll på lång sikt i det framtida energisystemet finns anledning att utifrånskilda utgångspunkter ytterligare överväga denna fråga. bör inte gesin anslutning till motionerna 374 (fp) och 2878 (c) yrkande 1 i. Vad i dessamotioner förordats är enligt bostadsutskottets uppfattning alltför kategoriskt.Även om det naturligtvis måste hävdas att energipolitiken skall föras medfasthet och konsekvens är det inte lämpligt eller erforderligt att nu göra detav motionärerna föreslagna tillkännagivandet till regeringen om vattenkraftensproduktionsnivå på lång sikt. Frågan måste ses i ett större energipoli-fisktsammanhang, en fråga som närmast får anses ligga inom näringsutskottetsberedningsområde. Med hänvisning till vad nu anförts förordar bostadsutskottetatt näringsutskottet avstyrker motionerna 374 (fp) och 2878 (c) yrkande 1 i,såvitt yrkandena faller inom bostadsutskottets beredningsområde. Förslagen i motionerna 2870 (fp)yrkande 4 och 2876 (m) yrkande 8 innebär som framgått ovan att riksdagenföreslås uttala att några förstudier beträffande de fyra outbyggda huvudälvarnainte bör komma till stånd samt att dessa älvar inte bör byggas ut. Även imotionerna 2866 (vpk) yrkande 3 och 2878 (c) yrkande 6 dessa båda yrkandensåvitt nu är i fråga tas upp de outbyggda huvudälvarna. I vpk-motionen föreslås att någon förprojektering avFRP-skyddade älvar och älvsträckor inte bör komma till utförande medan ic-motionen föreslås att NU1984/85:30 (BoU 1984/85; 5 y) 236 förstudier beträffande orörda älvar ej skall ske. Såvitt idessa båda motioner de fyra outbyggda huvudälvarna berörs, behandlas de iföljande stycke. delar motionärernas uppfattning att defyra outbyggda huvudälvarna , , och Torneälveninte skall byggas ut. Denna utskottets uppfattning innebär således att skäl saknasatt genomföra förstudier som förordas i propositionen. förordaratt näringsutskottet föreslår att som sin mening ger regeringen fillkänna vad nu anförts om att huvudälvarna inte skall byggas ut och att någraytterligare överväganden beträffande dem inte bör göras. Vad nu anförts innebärsålunda en anslutning fill motionerna 2870 (fp) yrkande 4, 2876 (m) yrkande 8,2866 (vpk) yrkande 3 och 2878 (c) yrkande 6, de båda sistnämnda yrkandenasåvitt nu är i fråga. Förstudier beträffande vissa FRP-skyddade älvar m. m. Slutligen tar utskottetupp vad imofionerna 2866 (vpk) yrkande 3 och 2878 (c) yrkande 6 förordats om att helleringa förstudier bör göras beträffande övriga FRP-skyddade älvsträckor ochhittills outbyggda älvar. Beträffande dessa älvar och älvsträckor finns på skäl somanförts i propositionen anledning att utföra förstudier av den omfattning ochmed den inriktning som där förordas. Det finns sålunda goda motiv föranslutning till uppfattningen att en beredskap för att utnyttja kändteknik måste vidmakthållas och att kompetensen härför vidareutvecklas. Det ärviktigt att förberedande studier görs så att kommande energipolifiska beslutgrundas på ett så aktuellt och genomarbetat underlag som möjligt. Utan att nu ta ställning till om och i så fall vilkaoutbyggda älvsträckor, såvitt de behandlas i detta avsnitt, som eventuellt böringå i energiproduk-fionssystemet ansluter sig bostadsutskottet tilluppfattningen i propositionen att förstudier bör göras. Sådana studier börverksamt kunna bidra till att ytterligare klarhet skapas om vattenkraftens rolli energipolitiken. Vad nu anförts låter sig inte förenas med vad i motionerna2866 (vpk) yrkande 3 och 2878 (c) yrkande 6 såvitt nu är i fråga förordats.Näringsutskottet bör därför enligt bostadsutskottets mening avstyrkamotionsyrkandena i motsvarande del, På bostadsutskottets vägnar . NU1984/85:30 (BoU 1984/85:5 y) 237 Närvarande: , (), (),(), (), (), Per OlofHåkansson (s), (), (), (),(vpk), (), (), (), () och (). , (), BirgittaHambraeus (c) och (vpk) anser att det avsnitt under rubriken energipolifiken som börjar "Utgångspunkten för" ochslutar "avstyrks sålunda" bort lyda: delar vad i partimotion2878 anförts om riktlinjerna för energipolitiken. Söm motionärerna framhållerhar inriktningen av energipolitiken en avgörande inverkan påsamhällsutvecklingen. Den energipolifik som fördes av den tidigare regeringenåren innebar att fick en energipolitik inriktad på att formaett decentralis-fiskt energisystem byggt på mångfald, energihushållning ochutnyttjande av olika inhemska och förnybara energikällor. Denna politik harockså givit goda resultat. Energisparplanen för befintlig bebyggelse,oljeersättnings-och energforskningsprogrammen har tillsammans med stigandeoljepriser lett till att såväl oljeanvändningen som energianvändningen totaltminskat kraftigt. Såvitt frågan om den långsiktiga energipolifiken behandlasi detta yttrande finns anledning att betona vikten av att den energipolitik somfördes 1976-1982 fullföljs och fördjupas. Utskottet kan sålunda inte accepteraden återgång till en centralistisk och storskaUg energipolitik som i vikfigadelar utgör bakgrund till vissa av förslagen i den nu behandlade propositionen.Den totala energianvändningen har minskatkraftigt och är drygt vilket i jämförelse med 1975 årsprognos är en lägre användning på närmare . Även elanvändningen har,trots en massiv övergång fill elvärme, ökat betydligt långsammare än vad somförutsågs .