bet · G801AU11 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 7(s. 94-95) atl för nästa budgetår skall anvisas etl reservationsanslag av 9,5milj. för det rubricerade ändamålet. : Förvaltning av utrustning 1983/84 Utgift(1) Reservation 794 000 1984/85 Anslag 1 000 1985/86 Förslag 1 000 (1) Under budgetåret har intäkterna överstigit kostnadernamed 216 0(X) kr. Under anslaget redovisas kostnaderoch intäkter för förvaltning av mer kapitalkrävande utrustning, huvudsakligenförläggningsbyggnader, maskiner och fordon. Sådan utrustning får hyras ut inomeller utom arbetsmarknadsverket, varvid hyran skall beräknas så att samtligakostnader täcks. Såsom regeringen föreslagit under punkt B 8 (s. 95-96) börförevarande anslag nästa budgetår uppföras med ett formellt belopp av . Fr. o. m. harbyggnadsstyrelsen övertagit lokalförsörjningsansvaret för länsarbetsnämnderna,arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstituten. har vidareden övertagit lokalförsörjningsansvaret förarbetsmarknadsutbildningen. I enlighet med regeringens förslagunder punkt B K) (s. 97-98) bör även detta anslag nästa budgetår uppföras medendast elt formellt belopp av . Regeringen föreslår ibudgetpropositionen medel för arbetsmarknadsutbildning (AMU) under tre anslag:Arbetsmarknadsutbildning, : Inköp förarbetsmarknadsutbildningen och Kostnader för ny organisation för den särskiltanordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. 1 904 869 000' 2 102 049 000' 897 083 000' Reservation 510 019 000 1983/84 Ulfall 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag 'Häri ingår medel för förvaltningskostnader som fr.o.m. /86 beräknas under anslag B 1, Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader, " Beloppet avser tiden den I juli-den 31 december1985, Under ifrågavarande anslag bestridsutgifter för kurskostnader, förelagsutbildning m. m. Utbildningsbidragen tillelever finansieras dels genom arbetsgivaravgifter, dels över anslaget B 4.Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Beräknad ändring . . 1855 860 49 009 2 055 050 46 999 -1-214 890 -1- 4 169 -1 1.57 967 - 46 999 , , ,1-904 869. , 2.102,049 -1-2)9 059 -1 204 966 Förvaltningskostnaderna behandlas fr, o, m. budgetåret1985/86 under anslaget B 1. Programmet Arbetsmarknadsutbildningomfattar dels sådan utbildning som någon genomgår av arbetsmarknadsskäl enligtarbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omtryckt 1983:569), dels sådan utbildningsom anordnas enligt förordningen (1984:518) om bidrag tillarbetsmarknadsutbildning i företag m.m. Ansvarsfördelningen mellan AMS och SÖ regleras iarbetsmarkriadskun-görelsen. AMS gör de arbetsmarknadspolitiska bedömningarnaav utbildningsbehovet och fastställer inriktningen, omfattningen ochlokaliseringen av kursverksamheten. Det är vidare arbetsmarknadsmyndigheternasom i AU1984/85:11 72 det enskilda fallet beslutar om arbetsmarknadsutbildning.SÖ svarar för det pedagogiska innehållet och har det administrativa, tekniskaoch ekonomiska ansvaret. Den direkta utbildningsadministrationen ombesörjs lokaltav AMU-center, som leds av en kursföreståndare. Utbildning anordnas även vidfilialer under AMU-center. finns 52 AMU-centra och ett sextiotalfasta eller tillfälliga filialer. Som SÖ:s regionala organ för kursverksamhetenfinns inom varje län en kursstyrelse. har (prop. 1984/85:59, AU9, rskr. 101) beslutat om en ny organisation för den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen som skall gälla fr. o. m. . Under punkt B 3 (s. 70-76) föreslås att skalltill Arbetsmarknadsutbildning för /86 anvisa ettreservationsanslag av . På grund av den beslutadeomorganisationen avser detta belopp tiden fr.o.m. t.o.m. den 31december 1985. : Inköp för arbetsmarknadsutbildningen 1983/84 Utfall 61 000 000 1984/85 Anslag 45 000 000 1985/86 Förslag 22 500 000' ' Beloppetavser tiden den 1 juli-den 31 december 1985. Från anslaget bekostas främstersättningsinvesteringar och investeringar för inredning och utrustning tillföljd av lokalförändringar i samband med AMU. Under punkt B 9 (s. 96) föreslås att skall tillArbetsmarknadsverket: Inköp för arbetsmarknadsutbildningen för budgetåret1985/86 anvisa ett reservationsanslag av . Beloppet avser hälftenav ett beräknat helårsanslag. Kostnader för ny organisation för den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen m. m. 1985/86 Förslag 925 775 000 har, som sagts,beslutat om ny organisation för den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen att träda i kraft den . Anslagen B3.Arbetsmarknadsutbildning och B9. : Inköp förarbetsmarknadsutbildningen har därför beräknats till ett med hälften av heltbudgetår upptaget belopp. En organisationskommitté kommer bl.a. överväga och lämna förslag till anslagskonstruktion och medel förverksamheten. Arbetsmarknadsministern har för avsikt att under hösten 1985återkomma till regeringen med AU1984/85:11 73 förslag till i nämnda avseenden. I avvaktanhärpå föreslås att ett anslag förs upp i statsbudgeten med ett belopp sommotsvarar återstående hälfter av anslagen B 3. Arbetsmarknadsutbildning och B9. : Inköp för arbetsmarknadsutbildningen. Till anslagethar därutöver förts ett belopp från åttonde huvudtiteln som avser kostnaderför uppgifter som fullgörs inom SÖ men som skall föras över på den nyaAMU-organisationen. Underpunkt B 20 (s. 117) föreslås att skall tillKostnader för ny organisation för den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen m. m. för /86 anvisa ettförslagsanslag av . Inriktningen av AMU m. m. När det gäller inriktningen av AMUframhålls i motion 2127 av m. fl. (fp) att den snabbaförskjutningen av arbetskraftsefterfrågan understryker behovetav en flexibel organisation av omskolningsverksamheten. Motionärerna menar attföretagen här bättre möjligheter att förutse den framtida efterfrågan avarbetskraft. För att öka flexibiliteten inom AMU bör därför en ökad andel avkurserna ske inom företagen. Som sagts beslutade om en nyorganisation för AMU som bl. a. innebär att en uppdragsmyndighet bildas i varjelän. Länsarbetsnämnderna skall upphandla utbildningen hos denna myndighet ellerhos andra utbildningsanordnare. Avsikten är att utbildning också skall kunnaförläggas till företag och köpas direkt av dem eller genom den regionalauppdragsmyndigheten. Utskottet vill också tillägga att genom tillkomsten av des. k. förnyelsefonderna (FiU 1984/85:9) skapas ett kraftigt ökat resursutrymmeför utbildning i företag. Motion2127 behöver i den här delen inte föranleda någon åtgärd. En särskild form av utbildning i förelag tas upp i motion1518 av m. fl. (c). Det gäWer AD B-utbildning i mindre företag.Motionärerna erinrar om den treåriga försöksverksamhet som pågår inom dettaområde och som avslutas under innevarande budgetår. Nuvarande stöd kan lämnas förutbildning i företag med högst 200 anställda då yrkesinnehållet ändras på grundav datorisering. Bidrag kan utgå med . under högst 180timmar. I motionen föreslås nu att denna ADB-utbildning skall fortsätta underytterligare med ett bidrag på . Vidare framhålls att AMSbör aktivt marknadsföra denna stödåtgärd. Utskottet kan först erinra om att ett enhetligt bidrags-och regelsystem vid utbildning av anställda beslutades (AU1983/84:21). Stöd till utbildningsinsatser kan lämnas när införande av nyteknik medför risker för sysselsättningen av grupper med bristandeyrkesutbildning eller för att lösa s. k. flaskhalsproblem, dvs. akut brist påpersonal med viss yrkeskunskap. Bidraget vid utbildning i företag utgår med 35kr. , i vissa fall med AU1984/85:11 74 Detta stöd kan utnyttjas av alla förelagoavsett storlek. Reglerna för utbildning av anställda är alltså numeraförmånligare än de villkor som gällt för de temporära insatserna förADB-utbildning i inindre företag. Det finns därför enligt utskottets meninginte anledning att driva den senare utbildningen vidare med särskildastödregler under ytterligare en treårsperiod söm föreslås i motion 1518.Motionen avstyrks alltså av utskottel. m. fl. (vpk)tar i motion 770 upp de mål för AMU som beslutades av (AU1984/85:9) och framhåller att AMU:s fördelningspolitiska och sociala mål skjutsål sidan samt att AMU omvandlas till etl serviceorgan för det privatanäringslivet. Verksamheten bör enligt motionärerna frigöras från sin markantaföretagsanpassning och som en del av vuxenutbildningen verka för att uppfyllafördelningspoliliska och sociala mål. Vid behandlingen av denna fråga anförde utskottetatt de fördelningspolitiska och sociala målen främst kommer lill uttryck i degrundläggande villkoren för tillträde till AMU - dvs. den som bereds utbildningskall vara arbetslös eller löpa risk att bli arbetslös eller ha en svagställning på arBetsmarknaden. En utbildning som leder till att en arbetslös fårsysselsättning - vilket normalt är följden av AMU - är med hänsyn till denstora roll arbetet spelar för individen en angelägen åtgärd från sociala ochfördelningspolitiska utgångspunkter. Utskottet framhöll vidare att de nyamålformuleringarna inte skulle tolkas som någon nedprioritering av AMU:ssociala roll. AMU:s fördelningspolitiska syften bör ligga fast. Utskottet harsamma uppfattning nu och föreslår att motion 770 avslås. Vpk föreslår en förstärkning av vuxenutbildningen intebara genom den behandlade ändringen av AMU:s inriktning utan också genomett förslag om av företagen betald vuxenutbildning. Enligt vad som föreslås imotion 649 av m.fl. (vpk) skall alla med mindre än skolgångfå rätt till vuxenutbildning. Ersättare för dem som går till dennautbildning skall i första hand vara ungdomar . Kostnaderna för destuderande och deras ersättare skall enligt motionärerna fördelas jämnt mellanföretagen. Utskottet vill i fråga om detta yrkande peka på attutbildningsmöjligheterna för anställda i företag och motsvarande harförstärkts såsom redovisats i det föregående. Tilläggas kanockså att den som vill bedriva studier i andra former kan få ledighet enligtlagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning. Rätt tillsådan ledighet tillkommer varje arbetstagare i allmän eller enskild tjänst somvarit anställd hos arbetsgivaren . Någonbegränsning i fråga om utbildningens art finns inte. Om flera arbetstagare intekan beredas ledighet skall företräde ges åt bl. a. personer som harbristfällig utbildning. Det saknas enligt utskouets bedömning förutsäUningaratt nu AU1984/85:11 75 utvidga möjligheterna lill vuxenutbildning utöver demsom nu gäller. Motionen avstyrks därför av utskottet. Utskottet tar i detta sammanhang också upp den del avbudgetpropositionen i vilken bereds tillfälle att ta del av vad somanförs om dataeffektutredningens (A 1978:05) slutbetänkande (SOU 1984:20)Datorer och arbetslivets förändring. Det konstateras att flera av förslagenligger utanför ansvarsområde och att de förslagenkommer att redovisas för i annat sammanhang. Tyngdpunkten iåterstående delar av betänkandet ligger vid arbetsmarknadsutbildning ochpersonalutbildning. Arbetsmarknadsministern anför att utredningens förslag omen strukturomvandlingsutbildning blivit tillgodosedd genom de ändrade reglernaför AMU i företag. Vidare erinras om den särskilda ADB-utbildning förkortutbildade som bedrivs under innevarande budgetår och som avses fortsättaäven under /86. Till frågan om åtgärdsprogram för, kvinnor isamband med datorisering återkommer regeringen i den proposition om kvinnorsställning på arbetsmarknaden som kommer att föreläggas . Utskottet finner inte anledning att göra något uttalandemed anledning av denna redogörelse och föreslår att den läggs tillhandlingarna. Frågan om elevsociala åtgärder i den nyaAMU-organisationen tas upp i motion 907 av () och IreneVestlund (s). De menar att det finns behov av särskild uppmärksamhet ochuppföljning av de elevsociala uppgifterna redan från den nya organisationensstart samt att det bör ske i en särskild grupp. Utskottet vill även på denna punkt hänvisa till sittuttalande vid behandlingen av förslag som rör den nyaAMU-organisationen. Utskottet betonade att de elevsociala åtgärderna inte fårförsämras kvalitativt och noterade därför med tillfredsställelse att någonväsentlig förändring av dessa insatser inte sker. Resurserna för rent kurativverksamhet blir oförändrade. Visserligen innebär förslaget att fritidsledarnavid AMU-centra försvinner, men på orter med AMU-förläggningar kommer deassistenter som svarar för sådan verksamhet att vara kvar i organisationen.Dessutom bör det ligga i intresse atf samarbeta med bådekommunal och föreningsbunden fritidsverksamhet. Utskottet framhöll också denbetydelse för en framgångsrik AMU-verksamhet som direkt stöd och stimulans isjälva utbildningssituationen har, t. ex. en individuell utbildningsplan ochstödundervisning. Utskottet anförde vidare att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om den föreslagna omfattningen av de elevsocialainsatserna skulle visa sig otillräcklig. Inga nya omständigheter har tillkommit som skulle motiveraett annat ställningstagande från utskottets sida än det här redovisade.Motionen bör därför inte föranleda någon åtgärd. En rad motioner tar upp krav på särskilda AMU-kurser. Detgäller följande motioner: 1104 av m.fl. (s) som tar upp ADB- AU1984/85:11 76 utbildning i , 1120 av () ochSven () som föreslår en yrkesinriktad utbildning förlivsmedelsindustrins behov, 1451 av () och () som föreslår borslbinderiutbildning för synskadade iNorrköping och 2186 av m. fl. (fp) som framför krav påutbildning för turismnäringen i . Slutligen påpekar m.fl. (c) i motion 2311 att svenskundervisningen i samband med AMUbör göras så fackinriktad som möjligt eftersom många invandrare har svårt attförstå facktermer. Utskottet vill till en början påpeka att syftet med dennya organisationen av AMU vilken , som sagts, beslutade omhösten 1984 är att öka flexibiliteten och skapa möjligheter för atl tillgodoseskiftande lokala behov. Den uppdragsmyndighet som skall bedriva AMU i varje länfår möjlighet att anpassa de centralt fastställda kursplanerna efter behovet ilänet och att utarbeta egna försökskursplaner. Ansvaret för utbildningensomfattning och inriktning åvilar emellertid länsarbetsnämnden. Denna har attupphandla en utbildning som svarar mot arbetsmarknadens krav. Om det sålundafinns behov av en särskild utbildning på en viss ort eller i ett visst län hargenom den nya skapats förutsättningar för att genomföra dettapå ett smidigare sätt . Utskottet utgår ifrån att den anpassning i fråga omsvenskundervisningen för invandrare som tas upp i motion 2311 kan åstadkommasutan att några särskilda åtgärder vidtas från sida. Vad särskilt gäller den utbildning inom dataområdet somtas upp i motion 1104 vill utskottet nämna att en utbildning med sådan inriktningbeslutades av (AU 1983/84:24). Utbildningen skall omfattaca 5 000 personer, och kostnaderna för den beräknas till 32 milj. kr. Hälftenav beloppet disponeras av länsarbetsnämnderna i de fyra försökslänen ,, och . Arbetsmarknadsministern anmäler ibudgetpropositionen sin avsikt atl återkomma till senare i vår med enredovisning för utbildningen och med förslag rörande den fortsattaverksamheten. Med det anförda avstyrks motion 1104 i aktuell del samtmotionerna 1120, 1451, 2186 och 2311. m.fl. (s) tar imotion 1463 upp körkortsutbildningen för handikappade vid iHedemora och föreslår att den grupp av handikappade som kan beredas sådanutbildning bör utvidgas. Körkortsutbildning för handikappade beviljas f. n. i formav AMU om en sökande är berättigad till bilstöd enligtarbetsmarknadskungörelsen (1966:368). Utskottet är inte berett att förordaändrade regler på denna punkt. Del bör emellertid påpekas alt den beslutadeomorganisationen av AMU-verksamheten kan öka möjligheterna för t. ex. kommuneratt köpa här berörda utbildningstjänster från ÄMU-centra. Motion 1463 bör mot AU1984/85:11 77 bakgrund av vad här sagts inte föranleda någon åtgärd. När det gäller medelstilldelningen för /86beräknas i budgetpropositionen behovet av AMU motsvara 115 000 deltagare varav20 000 inom reguljära skolväsendet och 15 000 inom företag. Den senare siffranär lägre än den som AMS föreslagit, vilket i propositionen motiveras med attföretag som avsatt medel till de tidigare nämnda förnyelsefonderna kandisponera dessa för bl. a. företagsutbildning. Denna dimensionering av AMUleder enligt budgetpropositionen till följande anslagsbehov för budgetåret1985/86; För arbetsmarknadsutbildning inom ramen för nuvarande organisation,dvs. t. o. m. , föreslås 897,1 milj. kr., för inköp förarbetsmarknadsutbildningen - främst investeringar - föreslås22,5 milj. kr. samt för arbetsmarknadsutbildning inom den nya organisationen925,8 milj. kr. m. fl. (m) anger imotion 2664 att behovet av AMU under nästa budgetår blir 10 000 årsplatserlägre än vad regeringen föreslår, vilket minskar anslagsbehovet med 250 milj.kr. Man beräknar behovet av medel under första hälften av nästa budgetår till765,1 milj. kr. och under andrå hälften av till 800 milj. kr. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning avutbildningsbehovet för /86 och godtar beräkningarna avmedelsbehovet under berörda anslag. Utskottet avstyrker motion 2664 imotsvarande delar och förordar att anslagen anvisas med de belopp somregeringen föreslagit. () och () föreslår i motion 1113 att anslagen för arbetsmarknadspolitiska åtgärderskall få utnyttjas för att bekosta en ökad omfattning av folkhögskolekurser förarbetslösa ungdomar. Under innevarande budgetår bedrivs folkhögskolekurser förarbetslös ungdom inom en ram av sammanlagt . Regeringen angeri budgetpropositionen (prop. 100 bilaga 10, , s. 242)att motsvarande åtgärder kan behöva vidtas även under /86 ochbegär därför bemyndigande att - i den mån arbetsmarknadsskäl såpåkallar - få anordna vissa kurser för arbetslös ungdom. Utbildningsutskottethar vid behandlingen av denna fråga (UbU 1984/85:23) föreslagit att regeringenskall få det begärda bemyndigandet. Mot denna bakgrund och med hänsyn till vadarbetsmarknadsutskottet tidigare anfört om behovet av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder bör medel avsedda för dessa senare åtgärder inte användas för deändamål som avses i motion 1113. Motionen avstyrks alltså. AU1984/85:11 78 Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag 1983/84 Utgift 2 901903 000(1) 1984/85 Anslag 2 562 889 000(1,2) 1985/86 Förslag 2 645 927 000 (1) Häri ingårmedel för förvaltningskostnader som fr,o,m. /86 beräknas underanslaget B 1. (2) Varav2 . AU 18, rskr 323 och . 1983/84:150 bil.4, AU 24, rskr 385. Från anslaget finansieras av kostnaderna för - ersättning tillde erkända arbetslöshetskassorna, - statsbidragtill permitteringslöneersättning, - utbildningsbidraglill deltagare i arbetsmarknadsutbildning, - utbildningsbidragtill inskrivna vid . Resterande av kostnadernafinansieras med arbetsgivaravgifter enligt lagen (1982:691) om socialavgifter.Anslaget disponeras av . Regeringenföreslår under punkt B 4 (s. 77-79) att skall dels anta inom upprättatförslag till lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, dels till Bidrag till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Det förslag regeringen lägger fram under samrna punkt omändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd behandlas i detföregående avsnittet om ungdomslagen. Arbetsmarknadsministern anmäler ipropositionen (s. 79) sin avsikt att tillsätta en utredning med uppgift att bl.a. se över ersättningsnivåer, finansiering och vissa andra frågor omersättningarna vid arbetslöshet. Utskottet har tidigare i belänkandet redovisat och tagitställning till den i motionerna 900 från moderata samlingspartiet, 2127 frånfolkpartiet och 2665 från m. fl. (m) aktualiserade principiellafrågan om parternas ansvar för sysselsättningen med avseende på bl. Den i samma motion väckta frågan om statsbidragettill arbetslöshetskassorna behandlas nedan i etl särskilt avsnitt. 1 dettasammanhang tar utskottet upp ytterligare förslag i motionerna 900 och 2665beträffande en utredning om arbetslöshetsförsäkringen. Som en allmän utgångspunkt för utredningsarbetet anges ibåda motionerna att bör införas en allmän, obligatoriskarbetslöshetsförsäkring som ger en garanterad grundtrygghet. Härutöver bör detvara möjligt att hos AU1984/85:11 79 försäkringsbolag eller andra försäkringsinrätlningar ordnatilläggsförsäkringar, i sin helhet finansierade med egenavgifter eller i denordning arbetsmarknadens parter avtalar. Därutöver föreslås i motion 2665 atldet utredningsarbete som har aviserats i budgetpropositionen bör inriktas påföljande frågor. De s.k. äldreavgångarna i samband medstrukturförändringarna inom näringslivet förutsätter etl utnyttjande avförtidspensionering av arbelsmark-nadsskäl. Motionärerna anser attäldreavgångarna bäst kompenseras över arbetslöshetsförsäkringen. Då kan deberörda arbetstagarna fortfarande tillhöra arbetskraften som debehåller kontakten med sin fackliga organisation och tillförsäkras enbetryggande ekonomisk standard. Detta förutsätter dock attarbetslöshetsförsäkringen tillförs regler som är särskilt anpassade för denäldre arbetskraften. Medlemskap i arbetslöshetskassor förutsätter inte ettsamtidigt medlemskap i en facklig organisation, men arbetstagare som inte ärfackligt anslutna kan ha avsevärda svårigheter att vinna inträde i enarbetslöshetskassa. Dessa kassor finansieras i stort helt av allmänna medel,och därför bör krävas atl alla arbetstagare behandlas likvärdigt. Del är ettallmänt intresse att så många som möjligt är anslutna tillarbetslöshetsförsäkringen. Därför bör kassorna uppmanas atl aktivt verka för enökad anslutning ulan bindningar till fackligt medlemskap. För företagare och fria yrkesutövare uppstår speciellasvårigheter vid arbetslöshet. Det bör underlättas för arbetslösa som villförbättra sin situation genom att starta egen verksamhet. Likaså bör det finnasrimliga möjligheter för en företagare alt temporärt uppbära ersättning utan atthelt avveckla sitt företag. Flertalet av de frågor somaktualiseras av moderata samlingspartiet var föremål föröverväganden i sak. Tanken på ell försäkringssystem som ger ersättning upptill en viss nivå och därutöver kompletteras genom privata försäkringar hardärvid avvisats av . Frågan om äldreavgångarna behandlades avutskottet i betänkandet AU 1983/84:22 med anledning av förslag i proposition1983/84:162. Såsom förutsattes i det sammanhanget har därmed sammanhängandepensionsfrågor tagits upp till etl fortsatt beredningsarbete vilket sker genomsocialdepartementet. 1 anslutning härtill kan erinras om att i det uppdragregeringen har lämnat AMS beträffande långtidsarbetslösa ingår att se överfrågor som hänger samman med att rätten till ersättning från vissa trygghets-och socialförsäkringar förutsätter att vederbörande är arbetssökande. I anslutning till vad som sägs i motionen om informationenom arbetslöshetsförsäkringen vill utskottet för sin del understryka detangelägna i att arbetsförmedlingen upplyser om denna försäkringsmöjlighet.Detta är en naturlig uppgift för ett organ som i princip vänder sig till allaarbetssökande oavsett yrkesinriktning och som har att betjäna sina kunder meden allsidig AU1984/85:11 80 och opartisk information om vad som gäller påarbetsmarknaden. När det gäller egenföretagare gjordes vissalättnader i de restriktioner som gäller i ersättningsrätten vid avveckling avrörelse. Arbetslösa som startar egen verksamhet har möjlighet atl få bidragmed belopp motsvarande utgående arbetslöshetsersättning. Effekterna av dessanyligen vidtagna åtgärder bör avvaktas innan man överväger behovet avytterligare insatser. Vad som anförts i motionerna 900 och 2665 i de nuredovisade delarna bör på de ovan angivna skälen inte läggas till grund förinriktningen av ett utredningsarbete om arbetslöshetsersättningarna, ochutskottet avstyrker sålunda motionerna i dessa delar. m. fl. (c) hänvisari motion 2312 om jämställdhet mellan kvinnor och män till att många i dagsaknar ekonomiskt stöd vid arbetslöshet. Framför allt står många kvinnor utanskydd från arbetslöshetsförsäkringen.