bet · G801SoU20 · 1984-12-31 00:00:00 — om anslag till m.m. (prop. 1984/85:100bil. Utskottet tillstyrker i betänkandetregeringens förslag till medelsanvisningar under avsnitt A.Socialdepartementet m. m. 1 anslutning till anslaget A 3. Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet behandlas fem motionsyrkanden (s, coch fp-m-c-vpk) bl. a. rörande frågan om en medicinsk språknämnd och frågan omforskning beträffande alkohol och ekonomi. Utskottet avstyrker samtligamotionsyrkanden. FEMTE HUVUDTITELN A. m. m. Kommittéer m.m.Utskottei tillstyrker regeringens förslag under punkterna A 1 och A 2 (s.l6 och 17) samt hemställer 1. att riksdagenför /86 till Socialdepartet/ientei anvisar ett förslagsanslagav , 2. att riksdagenför /86 till Ko/n/niiiéer m. anvisar ett reservationsanslagav . Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet. Rege ringen har under punkt A 3 (s. 17-20) föreslagit all lill Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet för /86 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1984/85:508 av GunnarOlsson (s) hemställs alt som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om behovet av inrättandet av en medicinsk språknämnd. I motion 1984/85:1293 av RuneTorwald och (båda c) hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts beträffande vikten av att medFOU-medel stödja framtagandet av ett nytt dentalmaierial för att eliminerariskerna för oral galvanism. I motion 1984/85:2160 av m.fl. (c) yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i 1 1984/85. I2sa/nl. Riiiielsi':S. 7. r;id 9 Står: 185/86 Rättat till: 1985/86 rad 14Står: I 6S2 . Rattat till: 1 682 0(10 ki. SoU1984/85:20 2 motionen anförts om det informationsansvar som ligger hosdet medicinskl-etiska organ som håller på att inrättas, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om sammanställning av erfarenheter från etiska forskningskommittéeroch påskyndande av utformning av etiska regler. I motion 1984/85:2268 av tredjevice talman m. fl. (fp, m, c, vpk) hemställs att riksdagenhos regeringen begär att resurser ges till den ekonomiska forskningen så attfrågan om alkoholens ekonomiska samband kan kartläggas med högsta möjligaforskarkompetens. Motiveringtill motionen finns i motion 1984/85:2267. Från anslaget utgår bidrag tillforsknings- och utvecklingsarbete, FoU, samt försöksverksamhet inomsocialdepartementets verksamhetsområde. Delegationen för social forskning (DSF)bereder ansökningar om bidrag från anslaget samt har också till uppgift attinitiera och stimulera FoU inom socialsektorn. I den av antagnapropositionen om forskning (1983/84:107, UbU28, rskr401)fastiadesentreårigforskningsram. tillfördes 5 milj. kr. för forskningom viktiga problem inom social- och hälsovårdsområdet. Den prioritering somgjordes i föregående forskningspolitiska beslut (prop. 1981/82:106, UbU 37,rskr 397) Ugger fast. Det innebär att forskning som avser social- ochhälsovårdsområdet skall prioriteras med utgångspunkt i ett samhålls- ochbeteendevétenskapligt perspektiv. Under /84 tillfördes anslaget 1,2 milj. kr.för att främja den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden bl. a. inom ämnet socialtarbete, den barn- och familjepolitiska forskningen, invandringsforskning medsocialpolitisk inriktning, hälso- och sjukvårdsforskning i ett hälsopolitisktoch samhällsvetenskapligt perspektiv samt epidemiologisk forskning. Ibudgetpropositionen redogörs vidare för den stipendieverksamhet som DSFpåbörjat samt för aktuella forsknings- och utvecklingsprojekt. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning avseende anslaget A 3. Forskning och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet. I motion 1984/85:508 av GunnarOlsson (s) hemställs att skall ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av inrättandet av en medicinsk språknämnd.Motionären framhåller att samtalen med läkare är ett mycket viktigt instrumentför att patienten skall kunna förstå sin situation och tillgodogöra sig deninformation som han har rätt till enligt hälso- och sjukvårdslagen. Enligtmotionären ställs det krav på att alla sorri arbetar med sjukvård lär sig talamed patienten på dennes eget språk och detta måste i större utsträckning än vadhittills skett genomsyra utbildningen. Frågan omdet medicinska språket har behandlats av utskottet vid flera SoU1984/85:20 3 I utskottets betänkande SoU 1982/83:21lämnades en utföriig redogörelse för tidigare riksdagsbehandling av frågan ochför de utredningar som företagits på området. Utskottet uttalade i betänkandeSoU 1983/84:18, då frågan senast behandlades, bl. a. att behovet av fnedicinskspråkvård är stort och att konkreta åtgärder måste komma tillstånd, bl. a. för att uppfylla intentionerna i hälso- och sjukvårdslagen.Utskottet förutsatte att skyndsamt skulle ta initiativ tillöverläggningar med sjukvårdshuvudmännen och så snart det kunde ske framlägga förslagtill hur behovet av en medicinsk språkvård kunde tillgodoses. Några förslag harinte presenterats. Enligt vad utskottet har erfarit har emellertid en informellarbetsgrupp inom nu börjat bearbeta problemen, framför alltbeträffande det medicinska allmänspråket. Förutom det positiva intresse somfrågan om den medicinska språkvården har mött i skilda sammanhang, t. ex. iriksdagen, har bl. a. arbete med att försvenska medicinskafacktermer uppmärksammats som ytterligare motiv att ta sig an den medicinskaspråkvården. I regeringens framlagda proposition 1984/85:189 ompatientjoui;nallag m. m. föreslås i en särskild bestämmelse bl. a. att dejournalhandlingar som upprättas inom hälso- och sjukvården skall vara skrivnapå svenska och så långt möjligt förståeliga för patienten. Utskottet vill erinra om att patienten enligt hälso- ochsjukvårdslagen skall ges upplysningar om sitt hälsotillstånd och om debehandlingsmetoder som står till buds samt om att vården och behandlingen sålångt möjligt skall utformas och genomföras i samråd med patienten. För attdetta skall bli möjligt är det som motionären också framför, nödvändigt attalla som arbetar med sjukvård - inte minst läkarna - lär sig tala med patientenpå ett sätt som denne förstår. Enligt utskottets mening är det därförtillfredsställande att frågan om den medicinska språkvården nu tagits upp inomregeringskansliet. Utskottet vill understryka vikten av att det arbete sominletts rörande den medicinska språkvården bedrivs målmedvetet och skyndsamt. Mot bakgrund av det initiativ som sålunda tagits iregeringskansliet påkallar motion 1984/85:508 (s) ingen åtgärd ochavstyrks därför. I motion 1984/85:1293 av RuneTorwald och (båda c) hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts beträffandevikten av att med FoU-medel stödja framtagandet av ett nytt dentalmaterial föratt eliminera riskerna för oral galvanism. Motionärerna framhåller attanvändningen av amalgam vid tandlagning är förenad med väsentiiga problem,varför det bör vara en angelägen samhällelig uppgift att möjligt fåfram andra lämpliga tandlagningsmaterial utan amalgamets negativa effekter förvissa patienter. Utskottet har behandlatmotioner som rört oral galvanism, senast i betänkandet SoU 1984/85:12 omtandvårdslag, mm. (s. 12-14). Utskottet anförde då bl. a. att det måsteförutsättas att man inom odontologin gör vad som är möjligt för att klarlägga amalgametseventuella skadeverkningar och för att få fram fullgoda alternativatandlagningsmateri- SoU1984/85:20 4 Det erinrades vidare om att enligtuppdrag från regeringen skall ange ytterligare behov av forskning och annankunskapsutveckling om materialens lokala och generella biverkningar. Utskottetfann mot bakgrund av den i betänkandet lämnade redogörelsen att flera initiativtagits som är ägnade att bringa problemen med tandlagningsmaterial och oralgalvanism närmare sin lösning och avstyrkte då aktuella motioner. Enligt utskottets mening har ingenting framkommit- sommotiverar en ändrad bedömning. Det bör ankomma på ansvariga myndigheter alt påsedvanligt sätt bedöma vilka iförskningsprojekt som bör beviljas medel frånanslaget. Motionen (c) avstyrks därför. 1 /nollon 1984/85:2160 av KarinIsraelsson m.fl. (c) aktualiseras vissa /nedici/isk-eiiska frågor. Motionärernayrkar att som sin mening ger regeringen til! känna vad som i motionenanförts om det informationsansvar som ligger hos det medicinskt-etiska organsom håller på att inrättas (yrkande 1) samt om sammanställning av erfarenheterfrån etiska forskningskommittéer och påskyndande av utformning av etiska regler(yrkande 2). I motionen framhålls att stor vikt måste läggas på information föratt förbereda allmänheten inför beslut som de själva skall fatta i etiskafrågor som t. ex. införandet av hjärndödsbegreppet eller beträffande selektivaaborter. Motionärerna anför vidare att det finns rätt stor erfarenhethos forskningskommittéer och andra organ ute i landet omkring dessa och andraetiska frågeställningar. Dessa erfarenheter borde enligt motionärernasuppfattning kunna tas till vara och föras vidare. Initiativet till bildandet av ett medicinsk-etiskt organtogs av utskottet i betänkandet 1984/85:4. Utskottet anförde därvid bl. Även utskottet anser det önskvärtatt åstadkomma en mera samlad överblick över de existentiella och andra etiskafrågor som den snabba utvecklingen på det medicinska området ger upphov till.De olika utredningsinsatser som pågår ger visserligen ett gott underlag förställningstaganden i vissa delfrågor men ger inte den helhetssyn på denmedicinsk-etiska problematiken som behövs för att den etiska debatten skallkunna hålla jämna steg med forskningen. En lösning som skulle kunna svara såvälmot å ena sidan politikernas behov av att på ett tidigt stadium informeras omnya forskningsrön och nya tekniker som å andra sidan forskarnas behov avriktlinjer innan en ny medicinsk teknik tas i bruk vore ett permanentmedicinsk-etiskt organ, gärna med tvärvetenskaplig inriktning, där bl. a.parlamentariker, sjukvårdsansvariga, forskare och teologer kunde samråda imedicinsk-etiska frågor och där grundläggande gemensamma värderingar kundeformuleras. Arbetet i ett sådant organ skulle kunna bedrivas kontinuerligt ochi öppna former och koncentreras på frågor av aktuellt intresse. Existentiella frågori den medicinska utvecklingen, såsom människosyn och allas lika värde måstesjälvfallet få ett betydande utrymme i diskussionerna. Vid behov skulleinitiativ kunna tas till särskilda utredningsinsatser och eventuelljagstiftning på speciella områden. Några sådana frågor har berörts i detföregående. Det kan även finnas behov av en mera allmän redovisning av aktuellforskning inom vissa områden och de etiska frågor som den kan ge upphov till m.m. Även detta skulle kunna diskuteras inom ramen SoU1984/85:20 5 för ett sådant permanent medicinsk-etiskt organ somutskottet här har efterlyst. Utskottet anser därför att regeringen skyndsamtbör överväga lämplig form för ett kontinuerligt informations- och åsiktsutbytei fråga om sådan medicinsk forskning och behandling som kan anses känslig förden mänskliga intergriteten eller påverka respekten för människovärdet. beslöt att som sin meningge regeringen till känna vad utskottet anfört. Enligt vad utskottet har inhämtat har beslut om inrättandeav ett medicinsk-etiskt råd fattats av regeringen . I beslutet angesbl. a. att det är viktigt att rådet kan arbeta under öppna former så att detstimulerar till debatt och ställningstagande i frågorna samt att ett av flerasätt då kan vara att anordna hearings i olika frågor. 1 beslutet anges vidareatt rådet också bör fungera som ett organ för informations- och åsiktsutbyteoch att det därför bör samla in och väga faktamaterial samt sprida denna kunskapom de medicinsk-etiska frågorna. Mot bakgrund av vad utskottet sålunda yttrande i sambandmed initiativet till skapandet av det medicinsk-etiska organet samt vad somangivits av regeringen i dess beslut den.14 mars anser utskottet någotriksdagens initiativ med anledning av motionen obehövligt. Motion 1984/85:2160(c) avstyrks därför. I motion 1984/85:2268 av tredjevice talman m.fl. (fp, m, c, vpk) hemställs att riksdagenhos regeringen begär att resurser ges till den ekonomiska forskningen så attfrågan om alkoholens ekonomiska samband kan kartläggas med högsta möjligaforskarkompetens. Motionärerna anför bl. a. att vissa grupper, främst de s. k.vin- och spritagenterna, gör betydelsefulla vinster på alkoholförsäljningenrnedan samhället/skattebetalarna åsamkas stora kostnader. Motionärerna anseratt det är väsentligt att ställa alkoholkonsumtionen i relation till deomfattande ekonomiska effekter alkoholbruket innebär. Forskning om alkohol ochekonomi kan enligt motionärerna utgöra ett värdefullt komplement till annanforskning och möjliggöra bättre beslutsunderlag i alkoholpolitiken. Utskottet vill inledningsvis understryka att behovet avforskning är stort inom hela missbruksområdet. Det är också ett prioriteratforskningsområde. Missbruk av alkohol och andra beroendeframkallande medelberör många olika forskningsområden. Flera särskilda professurer föralkoholforskning finns inrättade, såväl vid medicinsk fakultet (kliniskalkohol- och narkotikaforskning, psykologisk alkoholforskning, experimentellalkohol- och narkotikaforskning) som vid samhällsvetenskaplig fakultet(sociologisk alkoholforskning, vårdforskning med särskild inriktning påalkoholmissbruk). En rad forskningsprojekt kring alkohol pågår också förnärvarande, bl. a. med stöd av delegationen för social forskning. följer utvecklingen förutom på vårdområdetockså av alkoholförsäljningen och prisutvecklingen för alkoholvaror m.m. Enligtriksdagens beslut med anledning av proposition 1984/85:19 (SoU 1984/85:8) SoU 1984/85:20 6 skallvidare () fr. o. m.den 1 juli 1985 ha det samlade ansvaret för att följa drogutvecklingen i landetoch sprida information om förändringarna. () anordnade ettforskarseminarium om alkohol och ekonomi. Frågan delades därvid i treproblemområden. Det första rörde alkoholpolitiken och därvid konstaterades attproblemet iir att vid utformningen av alkoholpolitiken relatera sociala ochhälsomålsättningar till privatekonomiska och statsfinansiella intressen. Detandra rörde alkoholens betydelse för vissa näringsgrenar, främst jordbruk,industri och servicenäringar samt som skatteobjekt. Som tredje ämnesområdebehandlades beräkningen av alkoholkostnader -"de totala samhälleligakostnaderna av alkoholen". Resuhatet av seminariet presenterades iskriften Alkohol och ekonomi i . NAD hade genom seminariet övertygats omatt det är viktigt att bättre än tidigare kunna föja med alkoholens ekonomiskabetydelse i de nordiska samhällena, men hade inga vidare planer på att för egendel fortsätta verksamheten på området. Så har inte heller skett. undersökning av alkoholkonsumtionens samhällsekonomiska kostnader i Sverige1981 gjord av nationalekonomen , framgår att det enligt enförsiktig uppskattning fanns skäl att förmoda att svenskars konsumtion avalkohol var en bidragande orsak till produktionskostnader, produktionsbortfall,vård, egendomsskador och förebyggande åtgärder till ensamhällsekonomisk kostnad av åtminstone . eller motsvarandeomkring av bruttonationalprodukten. Briiketav beroendeframkallande medel är ett av våra stärsta samhällsproblem. Behovetav fortsatta och fördjupade forskningsinsatser är därför stort. . Dessainsatser bör enligt utskottets mening i första hand inriktas på att klarläggade mänskliga och samhälleliga faktorer som gör att så många människormissbrukar droger. Forskning om alkohol och ekonomi kan dock utgöra ettvärdefullt komplement till denna forskning och ge kusnskap om t. ex. deekonomiska faktorer som påverkar alkoholkonsumtionens storlek och dessfördelning. Därigenom kan sådan forskning bidra till en mer effektivalkoholpoUtik. Initiativ till önskvärd forskning kring alkohol kan.bl. a. tasav det alkohol- och narkotikapolitiska råd som skall tillsättas (jfrprop. 1984/85:19, SoU 8). Behöriga myndigheter får därefter i vanlig ordningpröva vilka forskningsprojekt som bör beviljas statligt stöd. Motionen (fp, m,c, vpk) avstyrks. 1. beträffande en medicinsk språknämnd attriksdagen avslår motion 1984/85:508, SoU1984/85:20 7 2. beträffande oral galvanism attriksdagen avslår motion 1984/85:1293, 3. beträffandemedicinsk-etiska frågor attriksdagen avslår motion 1984/85:2160, attriksdagen avslår motion 1984/85:2268, attriksdagen till Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet /86 anvisar ett reservationsanslag av . A 4. extra utgifter. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt A 4 (s. 20) och hemställer att för budgetåret1985/86 till Extra utgifter anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande: (), (),(), (). (), (),(), (), (), AnitaPersson (s), (), (vpk), (), () och (). minab/gotab Stockholni 1985 82607