bet · G801KrU10 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:10 om radio och television (prop. 1984/85:100 bil. I detta betänkande behandlarutskottet de förslag beträffande och dess verksamhet som lagtsfram i budgetpropositionen samt tolv motioner som väckts i anslutning härtill. Ett i propositionen framlagt lagförslag om höjning avavgiften för innehav av televisionsmottagare fogas vid betänkandet som bilaga1. Som bilaga 2 fogas utskottets lagförslag beträffande nämnda avgift. beslöt attSveriges fr. o. m. nästa budgetår skall finansieras medavgiftsmedel. Efter förslag av regeringen beslöt attSveriges skulle åläggas ett särskilt besparingskrav på 50 milj.kr. ansåg att besparingen skulle fördelas på samtliga bolag. Åvenbesparingskravet skulle gälla fr. o. m. /86. I detta betänkande föreslår utskottet med anledning avmotionskrav och på redovisade skäl att den särskilda besparingen inte skall tasut med hänsyn till de negativa konsekvenser för radio- och TV-verksamheten somen sådan besparing skulle få. Som en följd härav föreslår utskottet attmottagaravgif-ten höjs med . i stället för med , som föreslagits ibudgetpropositionen. Utskottet avstyrker ett antal motioner, som avser bl. a.vissa lokalradiofrågor och vissa frågor avseende TV-sändningar. För ätt det pågående beredningsarbetet rörande denframtida radio- och TV-verksamheten inte skall föregripas avser utskottet attföreslå att till nästa skjuta upp behandlingen av ett antalmotioner, vilkas yrkanden ligger inom ramen för frågor som kan komma attbehandlas i beredningsarbetet. Vidbetänkandet har fogats tre reservationer och ett särskilt yttrande. Regeringen har i proposition1984/85:100 bilaga 10 () under avsnittet Radio ochtelevision (s. 562-577) föreslagit att 1. anta ett i propositionen framlagt förslag till lag omändring i lagen (1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare(bilaga 1), 1 1984/85.13 samt Nr 10 KrU1984/85:10 2 2. godkännaförlängningen av investeringsplan med , 3. godkänna ipropositionen framlagt förslag till medelsberäkning för televerketsinvesteringar, 4. bemyndigaregeringen, eller efter beslut av regeringen , att föra högst . mellan budgetåren 1985/86 och 1986/87 som skuld resp. tillgodohavande, 5. medge attregeringen lämnar ett beställningsbemyndigande om . /86 avseende investeringsändamål, 6. godkänna ipropositionen framlagt förslag till medelsberäkning för televerketsdriftskostnader, 7. bemyndigaregeringen att besluta om byggnadsarbeten för radio- och TV-verksamheten inomde kostnadsramar som förordats i propositionen, 8. bemyndigaregeringen att av konjunkturmässiga eller andra skäl anvisa ytterligare högst10 % av föreslagna totala investeringsmedel till ochbyggnadsstyrelsen, 9. bemyndiga regeringenatt beräkna kompensation för kostnadsökningar för radio- och TV-verksamhet pådet sätt som förordats i propositionen, 10. godkänna i propositionen framlagt förslag tillmedelsberäkning för den avgiftsfinansierade verksamheten inom , 11. bemyndiga regeringen, eller efter beslut avregeringen , att rekvirera högst . frånrundradiofonden i kostnadsut-jämnande syfte, 12. godkänna i propositionen framlagt förslag tillmedelsberäkning för radionämndens verksamhet. I motion 1984/85:510 av RuneBacklund (c) yrkas att beslutar om byggandet av en TV 2-sändare medplacering i nordöstra delen av . I motion 1984/85:915 av IngemarEliasson (fp) och () yrkas - med hånvisning till vad somanförts i motion 1984/85:914 - att beslutar att det extra sparkrav om50 milj. kr. som tidigare lagts på skjuts . I motion 1984/85:1167 av LarsWerner m.fl. (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga, 2. att med ändring av tidigare beslut avskriverde 50 milj. kr. som kommit att åvila SR/genom utbildningsradionsinförlivande och att dessa i stället får användas som reformpengar. I motion 1984/85:1295 av ÅkeGustavsson m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att lokalradion ges ekonomiska möjligheter att säkerställa sin framtidmed bibehållande av rhålsättningen om KrU 1984/85:10 3 bl.a. ökad decentralisering, mångfald och kvalitativa höjningar av programutbudet. Imotion 1984/85:1306 av . (s) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om ytterligare medel för lokalradions verksamhet. I motion 1984/85:1795 av () yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om tätare väderrapporter i lokalradion. I motion 1984/85:1799 av m.fl. (c,m, fp) yrkas att begär att regeringen vidtar åtgärder för att göradet möjligt för finskspråkiga i östra att se TV-program frånFinland. Imotion 1984/85:1813 av m.fl. (c, s) yrkas 1. attriksdagen fastställer avgiften för innehav av televisionsmottagare till ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp av . för färg-TV-mottagare och . för svart-vit mottagare, 2. attriksdagen vid medelsberäkningen för verksamheten i befriar företaget från det tidigare ålagda besparingskravet på 50 milj. kr. I motion 1984/85:2483 av () yrkasatt uttalar sig för att nu gällande förbud mot reklam i radio och TVskall tillämpas konsekvent, även vad gäller sådana produkter som omnämnts imotionen. I motion 1984/85:2487 av m. (c) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vidgade uppgifter för lokalradion och därmed följande uppdrag tillutredningsarbetet på de aktuella områdena. I motion 1984/85:2489 av () yrkasatt begär att regeringen ger i uppdrag att se över antaletsändningstimmar med testbild för TV för eventuell uppjustering samt ändrasändningstiden så att den börjar tidigare . I motion 1984/85:2704 av m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga, 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om en förlängning med av avtalen med Radio-koncernensbolag. I ingår dels moderbolagetSveriges (), dels de fyra programföretagen (), 1' 1984/85.13 saml. KrU 1984/85:10 4 (), () och (). Sedanriksdagen lagt fast riktlinjer för radio- och TV-verksamheten,träffades påföljande år avtal om sändningsrätten och programverksamhetenmellan staten och företagen. Vidare reglerades i ett särskilt avtal med statendels SRAB:s uppgifter som moderbolag i koncernen, dels koncernens verksamhetunder krig eller vid krigsfara. Samtliga avtal gäller under sju budgetår,nämligen 30 juni 1986. Möjligheterna till förlängning avavtalen berörs i det följande. Riksdagenhar således att i detta sammanhang ta ställning till radio- och TV-verksamhetenunder det sista budgetåret - 1985/86 - i den period under vilken verksamhetenregleras enligt de nu gällande avtalen. Propositionsförslagen begränsar sigtill frågor av direkt betydelse för medelstilldelningen för nämnda budgetår. Sedanbudgetpropositionen förelagts , har statsrådet efterregeringens bemyndigande förordnat företrädare för de i riksdagenrepresenterade politiska partierna att ingå i en beredningsgrupp inomutbildningsdepartementet med uppgift att behandla frågor som rör förberedelsernaför en ny avtalsperiod för . Enligt vad utskottet inhämtatär avsikten att arbetet inom beredningsgruppen och inom skallbedrivas så att förslag rörande en ny avtalsperiod kan föreläggas riksdagenvåren 1986.' Omde gällande avtalen mellan staten och bolagen i intesågs upp senast vid utgången av juni månad , förlängs avtalen automatiskt . Utskottet har inhämtat att regeringen avser att för statens räkningsäga upp avtalen före angivna tidpunkt. Genomatt avtalen sägs upp kan - om det skulle visa sig lämpligt och parterna kommeröverens därom - en förlängning av avtalen än komma tillstånd. Medhänsyn till vad utskottet sålunda inhämtat påkallar motion 2704 (m) inte någonriksdagens åtgärd, såvitt i motionen förordas en förlängning med avavtalen mellan staten och de bolag som ingår i (yrkande 1). Idetta sammanhang vill utskottet nämna att utskottet, för att det pågåendeberednings- och utredningsarbetet rörande den framtida radio- ochTV-verksamheten inte skall föregripas, avser att föreslå atttillnästa uppskjuta behandlingen av ett antal motioner, vilkasyrkanden hgger inom ramen för frågor som kan komma att behandlas i nämndaarbete (motion 1983/84:2278 i den mån motionen ej behandlats i KrU 1983/84:17samt följande motioner eller motionsyrkanden, nämligen 1984/85:432,1984/85:513, 1984/85:806, 1984/85:921 yrkande 2, 1984/85:1017, 1984/ 85:1167yrkande 1,1984/85:1296,1984/85:1300,1984/85:1303,1984/85:1800, 1984/85:1809,1984/85:1814, 1984/85:1831, 1984/85:2223, 1984/85:2308, 1984/85:2488,1984/85:2490 öch 1984/85:2704 yrkandena 2 och 3). KrU 1984/85:10 5 Medelstilldelning för den avgiftsfinansierade verksamheten Regeringens förslag till medelstilldelning framgårav följande sammanställning. (prisläge 1983/84) Utskottet har inte något att erinra mot regeringensförslag beträffande investerings- och driftskostnader. Detkan noteras att avsikten är att frågan om användningen av ett fjärde TV-nätskall behandlas i samband med förberedelserna för det nya radio- ochTV-avtalet. Islutet av detta betänkande behandlar utskottet vissa motionsyrkanden som avserbl. a. byggandet av viss TV 2-sändare och testsändningar. Som framgår av den i det föregående återgivnasammanställningen beräknas i propositionen en medelsförbrukning om 100 milj.kr. för nästa budgetår. Huvuddelen av detta belopp, 80 milj. kr., avser de nyaTV-lokalerna inom kvarteret i . Utskottethar inte heller något att erinra mot regeringens förslag i denna del. KrU1984/85:10 6 För den avgiftsfinansieradeverksamheten inom gäller fr.o.m. /82ett rationaliseringskrav på . Samma krav gäller fr. o. m. /80för UR. Det innebär enligt SRAB att den avgiftsfinansierade verksamheten föroförändrad verksamhetsnivå /85 har en lägremedelstilldelning än som var fallet innan rationaliseringskravet genomfördes.För UR är motsvarande nivåsänkning . Särskilt besparingskrav om 50 milj. kr., m. m. beslöt medanledning av förslag i regeringens proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m. m. 1983/84:40 bil. 6) att UR fr.o.m. nästa budgetår skallfinansieras med avgiftsmedel (KrU 1983/84:8, rskr. 1983/84:90). Efter förslagav regeringen beslöt i samma ärende att Radio-koncernenskulle åläggas ett besparingskrav på 50 milj. kr. ansåg attbesparingen skulle fördelas på samtliga bolag. Även besparingskravet skullegälla fr. o. m. /86. I enlighet med förslag i den nämndapropositionen infördes för en förändring iplaneringsförutsättningarna så till vida att den kompensation förkostnadsökningar som tidigare beräknades enligt basbeloppsindex skulle följaen justerad konsumentprisindex , varefter medelstilldelningenskulle läggas på denna nivå för resten av kalenderåret. beräknas kostnadsökningen åter enligt en justerad kostnadsprisindex.I budgetpropositionen förordas att denna index också skall tillämpas /86. Regeringen bör dock bemyndigas att justera indexytterligare om den skulle innebära en över- eller underkompensation förkostnadsökningarna för Radiokoncernens del. har /82 anvisats en reformram motsvarande avmedelstilldelningen. I budgetpropositionen 1981 angavs som en målsättning attdenna reformram skulle anvisas för tiden /89 då det år 1978beslutade reformprogrammet skulle vara genomfört. Detta program innefattar delsomfattande regionaliserings-åtgärder, dels kvalitetsförbättringar iprogramverksamheten. KrU1984/85:10 7 Medelsbehovet enligt SRAB:s och regeringens beräkningar SRAB beräknar medelsbehovet för nästa budgetår på följandesätt. Medelstilldelningen för den avgiftsfinansieradeverksamheten under innevarande budgetår är i 1983/prisläge 1 848,5milj. Kostnaderna för UR-verksamhet som skall avgiftsfinansierasberäknas till 98,8 milj. kr. i 1983/prisläge. Av beloppet utgör 96,8milj. kostnaderna för programverksamhet och 2 milj. kr. ett fast beloppavseende investeringar. Underlaget för beräkningen av medelsbehovet är således (1848,5 -I- 96,8 -I- 2) = 1 947,3 milj. kr. Reformtillskottet2,motsvarar 44,8 milj. kr. Rationaliseringskravet2 % motsvarar 39,8 milj. kr. Om det från den på angivna sätt beräknade summan 1 952,3milj. dras det belopp om 50 milj. kr., som avser det särskildabesparingskravet, framkommer ett medelsbehov på 1 902,3 milj. kr. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit enmedelstilldelning till SRAB med nämnda belopp, 1 902,3 milj. kr., i 1983/84 årsprisläge. SRAB har i sin anslagsframställningframhållit att rationaliseringsarbetet har kunnat drivas utan attreformarbetet bromsats men att den ekonomiska åtstramningen skapar ettallvarligt läge som inte kan undgå att återverka på programmen.Besparingskravet om 50 milj. kr. ovanpå den planmässigt bedrivnarationaliseringsverksamheten inom programföretagen innebär enligt SRAB attplanerna förrycks kraftigt och gjorda dispositioner måste ändras. SRABunderstryker de olägenheter som programföretagen påtalar som en följd avförändringar i planeringsförutsättningarna . Även i flera motioner - 1813 (c, s), 915 (fp) och 1167(vpk) - påtalas de negativa konsekvenserna som skulle bli följden förprogramföretagen inom om beslutet att ta ut en extrabesparing om 50 milj. kr. inte upphävs eller skjuts . a.framhålls vikten av att man slår vakt om programkvaliteten hos det public service-företagsom SRAB utgör i en situation då konkurrensen från den internationellamarknaden ökar. Utskottet har utöver innehållet i anslagsframställningarnafrån bolagen inom inhämtat kompletterande uppgifter omkonsekvenserna för programbolagen av det extra besparingskravet, bl. a. genominformation som lämnats av moderbolagets VD. Sedan fattade beslut om50-miljonersbesparingen, har omständigheter inträffat som i viss utsträckningrubbat förutsättningarna för beslutet. I detta hänseende vill utskottet peka påatt den kompensations- KrU1984/85:10 8 regel för prisökningar som gällde för SRAB under år 1984visat sig vara alltför snäv för att ge koncernen en acceptabel täckning försådana ökningar. Vid sidan av de allmänna prisökningarna har särskilt denkraftiga stegringen av dollarkursen accentuerat svårigheterna för koncernen.Även andra omständigheter har inträffat som försvårar möjligheterna förSveriges att åstadkomma den särskilda besparingen. Enligt utskottets mening visar det nu föreliggandeutredningsmaterialet att en tillämpning av beslutet om en extra besparing om 50milj. fr. o. m. nästa budgetår- i förening med rationaliseringskravet om och vissa inte förutsedda kostnadsökningar - skulle få allvarligakonsekvenser för pro-grambolagen inom . Förutom ickegodtagbara konsekvenser för personalen skulle genomförandet av besparingenpåverka programverksamhetens kvalitet, sannolikt i icke ringa mån. Med denkorta tid som stått koncernen till buds att planera om sin verksamhet skulleett uttag av besparingen nämligen drabba främst de rörliga programmedlen,vilket bl. a. skulle minska möjligheterna att anlita utomstående medverkande. I överensstämmelse med vad som anförs motionsvägen villutskottet framhålla att förutsättningarna för attbedriva sin verksamhet i den nu löpande avtalsperiodeninte väsenthgt bör få förändras i förhållande till vad som rimligen kunnatförutses av SRAB. Utskottet anser att slutsatsen av det i det föregåendeanförda måste bli att någon extra besparing om 50 milj. kr. inte skall tas utvid medelstilldelningen till för /86.Frågan om medelstilldelningen för senare budgetår bör prövas i anslutning tillfastställandet av verksamhetsnivån för radio- och TV-verksamheten. I enlighetmed det anförda tillstyrker utskottet motion 1813 i motsvarande del (yrkande2). Utskottets ställningstagande innebär också att motion 915 och motion 1167 imotsvarande del (yrkande 2) i allt väsentligt tillgodoses. Även två motioner som syftar till att värna omlokalradions verksamhet -1295 (s) och 1306 (s) - tillgodoses i betydandeutsträckning genom utskottets ställningstagande. Då utskottet inte har något att erinra mot regeringensförslag i övrigt i denna del bör medelstilldelningen för nästa budgetår tillSveriges Radiokoncernen fastställas till 1 952,3 milj. kr. i 1983/84 årsprisläge. Kostnaderna för radionämnden /86 beräknas i propositionen till . KrU1984/85:10 9 Fr. o. m. ärmottagaravgiften . I budgetpropositionenanses att avgiften för nästa budgetår bör höjas för att täcka bl. a.kostnadsökningarna och kostnaderna för UR. Det förordas en höjning av avgiften med56 kr. Med den föreslagna höjningen beräknas fondbehållningen vid budgetåretsslut uppgå till ca 100 milj. kr. Utskottets ställningstagande i det föregående innebär attradiofonden kommer att belastas med ett belopp som med 50 milj. kr. överstigerdet av regeringen beräknade. Eftersom utskottet anser att fondbehållningen vidbudgetårets slut inte bör uppgå till lägre belopp än vad regeringens förslagleder till, bör mottagaravgiften höjas med ett större belopp än vad somföreslås i propositionen. En höjning av mottagaravgiften med . motsvararen intäkt av ca 50 milj. kr. Utskottet, som inte i övrigt har något att erinramot regeringens förslag, anser därför att mottagaravgiften bör höjas medtillhopa (56 -H 16) = . Det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i lagen (1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare börjämkas i enlighet härmed. Det sagdainnebär att motion 1984/85:1813 (c, s) yrkande 1 tillstyrks. Övriga frågor i propositionenUtskottet biträder regeringsförslagen. Reklamförbudet i avtalen med programbolagen I motion 2483 (m) anförs att dettrots det rådande reklamförbudet för Radio-koncernens sändningarförekommer vissa former av reklam, nämligen för tidningen i Radio TV ochför av koncernföretagen utarbetade almanackor och adventskalendrar. Motionärenvill att skall uttala sig för att reklamförbudet skall tillämpaskonsekvent åven i fråga om de nämnda produkterna. Utskottet erinrar om att det i avtalen mellan staten ochde ohka programbolagen intagna förbudet mot kommersiell reklam gäller reklam"mot vederlag". har under hänvisning härtill i ett antalfall funnit att ohka programinslag inte strider mot detta förbud.Reklambetona-de program eller inslag har också aktualiserat kravet påopartiskhet i 6 § radiolagen. Nämnden har uttalat att detta krav måste ansesinnebära att skall vara aktsam med program eller inslag som kanuppfattas som ett gynnande av visst företag eller av vissa varor. Utskottetunderstryker radionämndens uttalande. Vad särskilt angår programtidningen i Radio TV -som utges av SRAB och är avsedd att ge allmänheten närmare upplysningar om ochkring kommande veckas program i TV, riksradion och utbildningsradion - har KrU 1984/85:10 10 radionämndensenast i ett ärende som avgjorts funnit att den reklam somförekommer för tidningen inte innebär brott mot radiolagen eller strider motavtalet mellan staten och SVT. Även i andra fall har reklam för produkter somsäljs av programföretag inom koncernen prövats av radionämnden. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motionen. Motionären bakom motion 1795 (m) vill att delokalradiostationer som finns i kustområdena skall lämna tätare väderrapporterunder sommarmånaderna till tjänst för sjöfarande. Särskilt ett ökat antalvindrapporter skulle vara av värde för mindre båtar, anförs det i motionen. Utskottethar inhämtat att lokalradiostationerna innevarande budgetår har fått ökaderesurser för att förbättra väderservicen. fick varje station enmorgonprognos men kan denna kompletteras med ytterligare prognoser enligtöverenskommelse mellan stationen och meteorologiska och hydrologiskainstitut (). En begränsning i lokalradions möjligheter att öka tätheten iprognoserna utgör - förutom de ekonomiska resurserna - tills vidare denomständigheten att flertalet lokalradiostationer disponerar endast s. k.fönster för sina sändningar. Motionenkan således i viss utsträckning bedömas bli tillgodosedd genom de ökaderesurserna för väderprognoser. Utskottet anser att motionen inte påkallar någonriksdagens åtgärd. Isyfte att stärka den fria opinionsbildningen framställs i motion 2487 (c) ettförslag om att varje lokalradiostation fem kvällar skall ställa totalt30 minuter daghgen till förfogande för de i representeradepartierna med möjlighet för vart och ett av dem att kommentera en aktuell frågai län eller kommun. Under dessa sändningar skall lokalradion enligt motionärernainte ha något programansvar utan enbart svara för sändningstekniken. Medhänsyn till de möjligheter närradion erbjuder för ohka meningsyttringar attkomma till tals utan att eljest gällande krav på bl. a. opartiskhet behöveriakttas anser utskottet att det inte år motiverat att nu förorda en utredningom en så långtgående förändring av lokalradions sändningar som motionärernaföreslår. Motionen avstyrks därför. I motion 510 (c) hemställs att skallbesluta om byggandet av en TV 2-sändare med placering i nordöstra delen avJönköpings kommun. Motionären framhåller att en sådan sändare måste byggas,eftersom befolkningen i området inte har möjlighet att se de regionalanyhetssändningarna, som startades . Utskottet vill erinra omatt beslöt att utbyggnaden av KrU1984/85:10 11 särskilda sändare för regional-TV skulle slopas utöver nödvändiga kompletteringar i förbindelsersom kunde föranledas av tillkomsten av nya regioner; hade redovisatatt en komplettering av sändarnätet för att avhjälpa de största problemen ifråga om regional-TV-täckning kommer att kräva investeringar om 30-35 milj. kr. God TV 2-mottagning kan som regel erhållas men iöverensstämmelse med det sagda finns det, enligt vad som upplysts avteleverket, fortfarande brister i regional-TV-täckningen på många orter ilandet. Detta beror på bristande överensstämmelse mellan regiongränser ochsändarnas täcknings-' områden, något som gäller även det område som motionenavser. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionen. Enligt motion 1799 (c, m, fp) begärs att regeringen vidtaråtgärder för att göra det möjHgt för finskspråkiga i östra att seTV-program från . Statsrådet har i ett svar på en fråga vid dennyligen avhållna sessionen med i anfört bl. Etablerandet av en sändare förfinska program i innebär att en del av för tillgängligtfrekvensutrymme sätts av för detta ändamål. Naturligtvis måste därvid hänsyntas även till andra önskemål om användning av tillgängliga frekvenser. Därtillkommer att juridiska frågor av bl. a. radiorättslig och upphovsrättslig artmåste lösas. Med en sändare i skulle endast en del av de iSverige boende finländarna nås av finska TV-program. Såväl som Sverigesregering har ett ansvar för att insatser av det här slaget sker försverigefinnarna i så rättvisa former som möjligt. Det är därför angeläget attäven värdera hur de som bor i andra områden kan nås. Vi kan konstatera attsändningar från direktsändande satellit kommer att kunna tas emot i helalandet. Den har för avsikt att pröva huretersändningar av finska TV-program i kan arrangeras vad gäller bl. a.tekniska och juridiska lösningar. Med hänsyn till tillgängligt frekvensutrymmeoch de olika önskemål om utnyttjande som reses måste emellertid eventuellasändningar begränsas till en TV-kanal. För att alla sverigefinnar, inte bara de som bor iStockholmsområdet, skall kunna nås av TV-program på finska är det somframhållits viktigt att programsamarbetet via Tele-X kommer till stånd. Ettbeslut i den frågan är därför en naturlig förutsättning för åtgärder i Sverigei form av särskilda etersändare. Utskottet anser under hänvisningtill det anförda att någon åtgärd med anledning av motionen inte ärpåkallad. Frågan om testbildsändningar tas upp i motion2489 (fp). Motionären erinrar om att skurit ned testbildsåndningarnaoch att detta vållat problem för TV-tekniker och radiohandlare som arbetar medTV-antenner och TV-reparationer. Motionären, som påpekar att nedskär-hingeninte drabbat storstadsområdena, vill att skall få i uppdrag attöverväga en ökning av sändningstiden samt att tidigarelägga sändningarna pådagen. KrU1984/85:10 12 Sedan motionen väcktes, harnäringsfrihetsombudsmannen (NO) avgjort ett ärende, där ett företag anmält attteleverket kraftigt skurit ned testbild-sändningarna till landsorten och attnedskärningen medför att företaget diskrimineras och att företagetsnäringsutövning försvåras. beslutade att reducera televerketsresurser för testbildsändningar avsevärt fr. o. m. /82.