bet · G801KrU12 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:12 om idrott, rekreationoch turism (prop. 1984/85:100 bil. Utskottetbehandlar i detta betänkande rfe/sproposition 1984/85:100 bil. 11 () avsnittet I. Idrott,rekreation och turism, dels motioner medanknytning till den angivna delen av propositionen. I betänkandet behandlas regeringens förslag ibudgetpropositionen i fråga om idrott, rekreation och turism. a. bidrag till verksamheten inom och Sverigesturistråd. Demotioner rörande idrotten som utskottet behandlar i detta sammanhang rör ennordisk aktionsplan mot doping, de s. k. främjandeorganisationernas anknytningtill , kommersialismen inom idrotten, förslag om atttipsmedlens överskott skall överföras som stöd till idrotten samt tillsättandetav en parlamentarisk utredning om kommersialismen inom idrotten och formernaför social trygghet för idrottsmän pä elitnivå. Dessutom behandlas frågan omupphävande av förbudet mot professionell boxning i vårt land. Motionernainom turism- och rekreationsområdet rör stadiga insatser för turismen inomvissa län, kapitalförsörjningen till ,gränsdragningsproblem mellan turismföretag och stat/kommun, en effektivaremarknadsföring i utlandet av som turistiand samt ett svenskt medlemskapi . Utskottettillstyrker förslagen i propositionen, dock med viss ändring som en följd avregeringens förslag i propositionen om fritt handredskaps-fiske. Sex reservationer och tvåsärskilda yttranden fogas vid betänkandet. 1.Stöd till idrotten. Regeringen har i proposition 1984/85:100 bilaga 11() under punkt I 1 (s. 106108) föreslagit atttill Stöd till idrotten för /86 anvisa ett reservationsanslagav . 1 motion 1984/85:610 av m. fl. (s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen har 1 1984/85. KrU 1984/85:12 2 framförtsför att åstadkomma en gemensam nordisk aktionsplan för att förhindra dopingensspridning inom idrotten. I motion 1984/85:722 av () yrkasatt i . skrivelse till regeringen begär den organisationsförändringbeträffande vissa organisationer av folkrörelsekaraktär som omtalas i motionen. I motion 1984/85:1819 av iBengtsfors (c) och () yrkas att beslutar attupphäva lagen (1969:612) om förbud mot professionell boxning. Imotion 1984/85:1834 av m. fl. (vpk) yrkas l.att hosregeringen hemställer om förslag att föreläggas i syfte attmotverka kommersialiseringen inom idrotten och vända utvecklingen på sättsom föreslås i motionen, 2. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär atthela överskottet av tipsmedel skall överföras som stöd till idrotten ienlighet med vad som anförs i motionen, 3. att hos regeringen hemställer om tillsättandet av en parlamentariskutredning med uppdrag att utarbeta förslag om hur kommersialismens grepp överidrotten skall brytas och utarbeta förslag till statliga stipendieformer ochformer för social trygghet för idrottsutövare på elitnivå i enlighet med vadsom anförs i motionen. 1 propositionen föreslås att anslaget till idrottenhöjs med 17 milj. kr. till 205,5 milj. kr. Anslagetanvänds för bidrag till (), för den verksamhetsom bedrivs av förbundet och till förbundet anslutna organisationer. Frånanslaget utgår också bidrag till bl. a. vissa utanför Riksidrottsförbundetstående organisationer och till studentkårernas motionsverksamhet. Detframhålls i budgetpropositionen att idrottsrörelsen fullgör betydelsefullainsatser i vårt samhälle. Särskilt betonas att motion och rekreation är viktigainslag i friskvårdsarbetet samt att idrottsrörelsen aktiverar många ungdomar.Vidare framhålls det som angeläget att samhället ger sitt stöd åtidrottsrörelsens strävan att bredda sin verksamhet ytterligare. Ökade resurserföreslås för att ge kvinnoidrotten förbättrade verksamhetsvillkor. Särskildasatsningar föreslås även på handikappade och invandrare vilka ärunderrepresenterade inom idrottsrörelsen. Anslagsuppräkningen medger också,enligt budgetpropositionen, en fortsatt satsning i enlighet med riksidrottensmälprogram att stödja föreningsliv, ledare och anläggningar inom idrotten. KrU 1984/85:12 3 Föredragande statsrådet anför att inom ramen fördet ökade anslaget skall särskilda medel bl. a. avsättas för att motverkabruket av dopingpre-parat. För detta ändamål beräknas 2 milj. kr. Dopingfråganbehandlas i motion 610 (s). Motionärerna vill att idrottsrörelsen och samhälletskall utarbeta en gemensam nordisk aktionsplan för att förhindra dopingensspridning inom idrotten. Motionärerna menar att skall varainitiativtagare till en sådan aktionsplan. Somframgår av motionen finns en gemensam nordisk rekommendation om genomförande avdopingkontroller. Rekommendationen gäller nordiska idrottsutövare undertävling och träning i . Rekommendationen antogs är 1983 av som är ett gemensamt nordiskt samarbetsorgan inom idrotten. Enligtvad utskottet inhämtat arrangeras dessutom på nordisk basis årligenåterkommande dopingkonferenser där de nordiska länderna diskuterardopingfrågor. är värd konferens. Antidopingfrågorhar också behandlats på en för ministrar ansvariga föridrottsfrågor (4th Conference of European Ministers Responsible for Sport).Som resultat av konferensen har godkänt enrekommendation om antidopingverksamhet (No. R (84) 19). a. krav på regeringsåtgärder rörande dopinganalyser och-kontroller. Verksamhetenför att bekämpa doping inom idrotten har successivt byggts ut under de senareåren. Trots detta har dopingproblemen ökat och utgör nu ett av idrottensstörsta problemområden, vilket gäller såväl nationellt som internationellt. Utskottetkonstaterar dock att ökade ansträngningar görs för att motverka doping inomidrotten. Utskottet noterar med tillfredsställelse att frågan behandlats både idet nordiska samarbetsorganet inom idrotten och i speciellakonferens för idrottsansvariga ministrar. I den ovan angivna rekommendationenställs bl. a. krav på regeringsåtgärder rörande dopinganalyser och -kontroller. Sverigesökade insatser kommer att ske inoih informations- och utbildningsområdena samtgenom tätare dopingkontroller och utökad testkapacitet. Utskottetanser under hänvisning till den lämnade redovisningen att syftet med motion 610kommer att bli tillgodosett utan någon åtgärd med anledning av motionen. Frågan om de s. k. främjandeorganisationernabehandlas i motion 722 (fp). Förslaget i motionen går ut på att lösgöra de s.k. främjandeorganisationerna från anknytningen till RF. Motionären anser attRF:s myndig- KrU 1984/85:12 4 hetsansvargentemot organisationerna bör upphävas och att beredningen av organisationernasanslagsframställning bör ske direkt i . Fråganom främjandeorganisationernas anknytning till RF har under de senaste tre årenvid fem tillfällen behandlats av (KrU 1981/ 82:19, KrU 1982/83:1, KrU1982/83:25, KrU 1983/84:13 och KrU 1983/ 84:22). En förändring av nuvarandeordning har därvid avvisats. Utskottet erinrade i sitt betänkande KrU1983/84:13, där ett motionsyrkande liknande det nu aktuella behandlades, omatt den nuvarande myndighetsorganisationen bygger pä förslag fränidrottsutredningen (SOU 1969:29). Utredningen ansåg att den ordning som nugäller skulle innebära en organisatorisk rationalisering och ge bäst garantimot en splittring av idrottsrörelsen. Utskottetfinner inte anledning att nu ändra uppfattning och avstyrker motion 722. Kommersialismeninom idrotten, m.m. I motion 1834 (vpk) yrkande 1 hemställs om åtgärderför att motverka kommersialismen inom idrotten. Motionärerna pekar på en radomständigheter som enligt deras mening är negativa för idrotten. De menar attkommersialismen medför att de idrottsverksamheter som aktiverar flestmänniskor, som betyder mest för folkhälsan och som har den största socialafunktionen får minst stöd. De menar vidare bl. a. att pengarna har fått så storbetydelse inom elitidrotten att det ligger nära till hands att drogbruket ökar.I motionen föreslås att en särskild fond för idrottens främjande inrättas. sådan fond skall enligt motionärerna alla spons-rade medel överföras ochfördelas i samråd med idrottsrörelsen. Fråganom kommersialiseringen inom idrotten har behandlats tidigare (KrU 1982/83:25,KrU 1983/84:13). Utskottet konstaterade i sitt betänkande attidrottsrörelsen själv noga följde utvecklingen och ansåg inte att någonframställning från enligt motionsförslaget var påkallad. a. på att RF fastställt vissa riktlinjer församverkan mellan idrottsrörelsen och näringslivet. Riksidrottsmötet1983 beslöt att idrottens utvecklingsarbete för den närmaste treårsperiodenskall koncentreras pä sex områden. Bland dessa områden ingår utvecklingen avidrottens ekonomisering. Enligt vad utskottet inhämtat omfattarutvecklingsarbetet bl. a. idrottens förhållande till och samverkan medmyndigheter och näringsliv. Inte minst sponsorverksamheten kommer att belysas.Utskottet noterar att som sponsorverksamheten ökar idrottenssjälvfinansiering betonar idrottsrörelsen vikten av att slå vakt om idrottensom en suverän folkrörelse. Utskottet anser inte att någon framställning frånriksdagen enligt motionsförslaget är påkallad (yrkande 1). KrU 1984/85:12 5 En snabbutredning av frågan om tipsmedlensanvändning begärs vidare i motionen (yrkande 2). Motionärerna vill att ettförslag framläggs om hur ett anslag motsvarande tipsmedlens överskott skalltillföras idrotts-och friluftslivet. Fråganom tipsmedlen har behandlats vid en rad tillfällen och (KrU1983/84:13). Utskottet hänvisade vid det tillfället till vad utskottet anförtår 1977 (KrU 1976/77:33) om att idrotten har rätt till ett betydandesamhällsstöd oberoende av att den via tipsmedlen tillför statsverketinkomster. Enligt utskottets uppfattning borde samhällets stöd till idrotten påsedvanligt sätt avvägas vid bedömning av anslagsbelopp för andra ändamål. Enligtuppgifter som utskottet inhämtat har idrottsrörelsen totalt erhållit 34,3 milj.kr. Dessa medel har utgått till speciella ändamålsom t. ex. stöd till handikappidrotten, medel till RF;s riksanläggning iVålådalen och medel till kampanj . Utskottetanser att tidigare, ovan återgiven motivering alltjämt äger full giltighet. Medhänsyn härtill avstyrker utskottet yrkande 2 i motionen. Motionärernahemställer vidare om tillsättandet av en parlamentarisk utredning som skallöverväga formerna för de samhällsinsatser som behövs för att kommersialismensgrepp över idrotten skall brytas. Motionärerna vill också att utredningenskall överväga någon form av statliga stipendier som alternativ till förmånersom nu erhålls i det kommersiella systemet och för att ge tryggare förhållandenför idrottsutövarha. Utredningen skall också pröva hur elitidrottare kan gestrygghet efter den aktiva perioden (yrkande 3). Kulturutskottethar och så sent som (KrU 1982/83:25)avstyrkt begäran om likartade utredningar. Utskottethar erinrat bl. a. om att frågan om idrottens finansiering behandlats i RF:sIdéprogram 1980. Beträffande elitidrottarnas sociala trygghet har redogjorts för1981 års fastställda mål att söka utveckla elitidrotten genomatt förbättra den sociala situationen för aktiva idrottare och ledare. Vidarehar redogjorts för de idrotts- och utbildningsstipendier som RF delar ut på . till högst 150 elitidrottare . Elitidrottarnassituation berörs i budgetpropositionen (s. 107). Jordbruksministernunderstryker vikten av att de som ägnar sig åt elitidrott ges godaförutsättningar för detta. Enligt jordbruksministern bör det ankomma pä RF ochspecialidrottsförbunden att inom ramen för sina anslag sörja för att så sker. Utskottetkonstaterar att RF har utarbetat ett idéprogram för elitidrotten i medredogörelse för mål och åtgärdsprogram. De åtgärder RF vidtagitpresenteras i programmet. Detta gäller bl. a. inrättandet av idrottsgymnasiermed grundfilosofin att unga elitidrottare skall få stöd för 1* 1984/85. KrU 1984/85:12 6 attklara kombinationen utbildning med idrottssatsning. RF har som mål att det påhögskolenivå skall arrangeras en utbildning som har en uppläggning motsvarandeidrottsgymnasiernas. Iidéprogrammet sägs också att RF bör verka för att idrottsrörelsen tar ettutökat socialt och ekonomiskt ansvar för de aktivas situation. Blandde av fastställda utvecklingsområden återfinnselitidrotten. Enligt vad utskottet inhämtat skall utvecklingsarbetetkoncentreras till att analysera arbetsmarknadsvillkoren och möjligheterna förbättrad yrkesutbildning för de aktiva. I projektet ingår även att finnavägar för att ekonomiskt lösa ledarnas möjligheter att utan lönebortfall kunnadelta i idrottsledarutbildning och att fullgöra internationellaidrottsledaruppdrag. Utskottetkonstaterar att idrottsrörelsen ägnar stor uppmärksamhet ät de frågor sommotionärerna tar upp. Med hänsyn härtill och till vad utskottet i övrigt anförtanser utskottet att motion 1834 yrkande 3 inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Efter förslag av regeringen antog år 1969lagen (1969:612) om förbud mot professionell boxning (prop. 1969:118, 1969:1LU51, rskr. Förbudet avser tävlings-, uppvisnings- eller träningsmatcheri . Imotion 1819 (c) framställs krav pä ett upphävande av förbudet mot professionellboxning. Motionärerna anför att förbudet inte torde ha hindrat en enda boxaresom haft viljan och förmågan att utöva professionell boxning frän att utövadenna boxning. Som skäl för motionsyrkandet anförs vidare bl. a. att omförbudet upphävs den professionella boxningen skulle underkastas likvärdigasäkerhetsföreskrifter med dem, som gäller inom svensk amatörboxning. Dettaskulle, enligt motionärerna, innebära en väsentlig förbättring av möjligheternaatt begränsa de risker som finns inom den professionella boxningen. Till följdav förbudet får svenska professionella boxare underkasta sig andraländers säkerhetsföreskrifter, vilket i regel innebär sämresäkerhetsföreskrifter än dem som skulle gälla i , menar motionärerna. Förbudetmot professionell boxning infördes bl. a. mot bakgrund av att denna ansågshälsofarligare än amatörboxningen. Säkerhetsbestämmelserna var mindreomfattande och såväl matchtiden som boxarnas aktiva tid var längre. Detutredningsarbete som föregått propositionen i ämnet sammantaget medremissyttrandena visade enligt departementschefen att de medicinskaskadeverkningarna av boxningen främst dä hjärnskador av kronisk natur varallvarligare än man tidigare haft anledning räkna med och av sådan art attboxningen fråii medicinsk synpunkt inte längre kunde godtas i sin dåvarandeform. KrU 1984/85:12 7 ningvar det verklighetsfrämmande att räkna med att det beträffande denprofessionella boxningen skulle införas säkerhetsföreskrifter vilka i godtagbargrad kunde förebygga hälsoriskerna, särskilt med hänsyn till den professionellaboxningens internationella anknytning. Som ytterligare skäl för enförbudslagstiftning angav departementschefen boxningens förråande verkan ochbehovet att stävja det enligt hans mening osunda ekonomiska intresse som gjordesig gällande inom yrkesboxningen. skäl för att godtapropositionsförslaget överensstämde i allt väsentligt med de skäl somredovisats i propositionen. Såväli det redovisade lagstiftningsärendet som senare harriksdagen haft att ta ställning till om även amatörboxning skall förbjudas.Hitintills har propåer om ett sådant förbud avvisats. Regeringentillsatte en utredning om amatörboxningens skadeverkningar,som lämnade sitt betänkande (SOU 1982:22) Svensk amatörboxning ochskadeverkningarna. Utredningens slutsats var att det inte kunde anses föreliggaskäl för ett förbud mot svensk amatörboxning i den utformning den förnärvarande har. I1983 års budgetproposition (prop. 1982/83:100 bil. 11 s. 136) anmäldejordbruksministern att han med anledning av boxningsutredningens förslag inteansåg att något förbud mot amatörboxning borde införas. Däremot ansåg han det,som också remissinstanserna framhållit, angeläget att idrottsrörelsen vidtaråtgärder för att ytterligare minska skadeverkningarna vid amatörboxning.Anmälningen föranledde inte något uttalande av . Utskottethar inhämtat att RF sedermera tillsatt en arbetsgrupp med bl. a. uppgift att seöver och utveckla regler och säkerhetsbestämmelser för amatörboxningen. Vidarehar Idrottens forskningsråd avsatt medel för bl. a. ett projekt avseende enundersökning om amatörboxningen förorsakar påvisbara tecken på skada ellerfunktionsförändring i centrala nervsystemet. mening har det som förflutit sedan fattadesitt beslut om förbud mot professionell boxning inte inträffat någonomständighet som ger anledning att ompröva beslutet. De motiv som låg tillgrund för beslutet är enligt utskottets mening fortfarande bärande. Utskottetavstyrker således motionen. Motionenaktualiserar den tidigare behandlade frågan om en utvidgning avförbudet mot professionell boxning i värt land till att avse ävenamatörboxning. Med hänsyn till innehållet 1982 framlagda utredningenom amatörboxningens skadeverkningar och till åtgärder som därefter vidtagitsinom idrottsrörelsen anser utskottet att det inte nu finns skäl till någotriksdagens initiativ för att vidga lagstiftningens tillämpningsområde. attriksdagen till Stöd till idrotten för /86 anvisar ettreservationsanslag av , 2. beträffande ennordisk aktionsplan mot doping att avslår motion 1984/85:610, 3. beträffande detstatliga stödet till främjandeorgänisationerna att avslår motion1984/85:722, 4. beträffandekommersialismen inom idrotten attriksdagen avslår motion 1984/85:1834 yrkande 1, 5. beträffandetipsmedlens användning till idrotten attriksdagen avslår motion 1984/85:1834 yrkande 2, 6. beträffande tillsättandet av enparlamentarisk utredning rörande vissa idrottsfrågor attriksdagen avslår motion 1984/85:1834 yrkande 3, 7. beträffande upphävande av lagen(1969:612) omförbud mot pro fessionell boxning attriksdagen avslår motion 1984/85:1819. Stöd till turism och rekreation. Regeringen har underpunkt I 2 (s. 109112) föreslagit att till Stöd till turism ochrekreation för /86 anvisa ett reservationsanslag av 75 800 000kr. 1 motion 1984/85:373 av BengtWesterberg m.fl. (fp) yrkas med hänvisning till vad som anförts i motion1984/85:372 att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om främjande av fjällturismen, särskilt stödet till fjällverksamhet. I motion 1984/85:1497 av KerstinGöthberg m. fi. (c) yrkas att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen föreslås för ett ökat samarbete imarknadsföringen utomlands av som turistland samt angelägenheten av attutveckla prisbilliga paketresor till . I motion 1984/85:1521 av JanHyttring (c) och () yrkas med hänvisning till vad somanförts i motion 1984/85:1520 att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av statiigt stödtill alpin sportanläggning i , . I motion 1984/85:1797 av StigAlftin m. fl. (s) yrkas au som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om statliga insatser för rekreation och turism iGävleborgs län. KrU 1984/85:12 9 I motion 1984/85:1825 av () ochIngrid () yrkas att hos regeringen begär förslag tillåtgärder för att komma till rätta med gränsdragningsproblemen mellan turismföretagoch stat/kommun. I motion 1984/85:2477 av (c) yrkasatt begär att regeringen vidtar åtgärder för att förbereda Sverigesmedlemskap i (). 1 motion 1984/85:2766 av () ochKarin Söder (c) yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande behovet av samordnade satsningar pä utlandsturism, 2. att vad beträffar marknadsföringsåtgärder ger regeringentill känna vad i motionen anförts om samordningen med övriga nordiska länder, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande turismen i . I propositionen föreslås att anslaget till Stödtill turism och rekreation för /86 räknas upp med 4,1 milj. kr.till 75,8 milj. kr. Frän anslaget utgår medel till turistrådsverksamhet. Dessutom lämnas bidrag till uppförande av turist- ochrekreationsanläggningar av riksintresse samt till utvecklings- ochförsöksverksamhet inom turist- och rekreationssektorn. Från anslaget lämnasockså bidrag till vissa ideella organisationer. turistråd har genom beslut av riksdagenvåren 1984 (prop. 1983/84:145, KrU 1983/84:22, rskr. 1983/84:353) givits ett övergripandecentralt ansvar för turist- och rekreationsfrägorna. skall utvecklasvensk turism och genom marknadsföringsåtgärder förbättra svensk bytesbalansoch sysselsättning samt stödja regional utveckling. skall vidaremedverka till att förbättra möjligheterna för breda folkgrupper till turism ochrekreation. Rådethar fått en delvis ändrad organisation. Rådets ansvarsområde har också vidgatsgenom att det fått nya arbetsuppgifter samt genom att det fått överta dennedlagda rekreationsberedningens uppgifter och vissa uppgifter frän statensnaturvårdsverk. Tväsärskilda organ en referensgrupp och en permanent delegation har inrättats.Referensgruppen är ett rådgivande organ till imarknadsföringsfrågor. 1 referensgruppen finns företrädare för turistnäringenoch dess intresseorganisationer samt för vissa folkrörelser och andraintressenter i svensk turism. Delegationen som är underställd rådets KrU 1984/85:12 10 styrelsehar tilldelats vissa myndighetsuppgifter. Delegationen har beslutanderätt ifråga om bl. a. bidragsärenden och yttranden över arbetsmarknads- ochlokaliseringsärenden. En särskild planeringsavdelning underställd delegationensvarar för beredning av dessa frågor. Turistrådethar ansvaret för utarbetandet av en strukturplan för utveckling av turism ochrekreation. Strukturplanen syftar bl. a. till att samordna de närings- ochregionalpolitiska åtgärderna inom turist- och rekreations-sektorn. Planen skallutgå från befintliga utvecklingsplaner och utredningsmaterial. Erforderligamarknadsföringsåtgärder skall redovisas för de olika resmål och områden som tasmed i planen. arbete med strukturplanen skall ske i samarbete medstatens industriverk, och . Riksdagenfranihöll i sitt beslut i frågan att det är viktigt att strukturplanen utformasi nära samarbete med såväl centrala myndigheter som de regionala och lokalamyndigheterna. Dennärmare inriktningen av strukturplanen anges i regeringens uppdrag tillTuristrådet. Av uppdraget framgår bl. a. att strukturplanen fortlöpande börkunna fungera som beslutsunderlag för de ställningstaganden som blir aktuella iden delegation som inrättats vid . Strukturplanen skall även utgöraunderlag för turistråds långsiktiga verksamhetsplanering.Strukturplanen bör härutöver utgöra en kunskapsbank till förfogande för skildaorgan eller intressenter inom turism och rekreation. Strukturplanen utgör ett prioriteringsunderlagsom bygger på bl. a. regionala och lokala bedömningar till förfogande för såvälsamhällsorgan som näringsliv. Strukturplanen skall också kunna ge underlag förregionala prioriteringar av insatser. Enligtvad utskottet inhämtat avser att organisera struktur-planen i formav en databas. /85 har Turisträdet för avsikt att precisera planensanvändningsområden och hur den skall byggas upp. /86 påbörjasinmatningen av data. Turistnäringensekonomiska problem kommer att behandlas i en särskild branschstudie. har fått i uppdrag att i samarbete med ochTuristrådet genomföra denna studie. Studien skall ta upp hur de samhälleligainsatserna kan samordnas för att på bästa sätt stödja turistnäringen. Enligtbeslut av bör branschstudien inarbetas i strukturplanen. Avregeringens uppdrag till industriverket framgår att en analys avturistnäringens ekonomiska förutsättningar och problem skall redovisas senastden . Faktorer som bl. a. företagsstorlek, ägar- ochorganisationsförhållanden, lönsamhet, marknadsförutsättningar och lokaliseringkommer att analyseras, I en andra etapp som skall redovisas senast den 1augusti 1986 skall förslag till åtgärder lämnas. I förslagen skall bl. a. angeshur ansvaret för genomförande och finansiering bör fördelas mellan olika organoch intressenter. I den män kostnader uppkommer för staten skall enligtregeringens uppdrag redovisas hur dessa kan finansieras inom ramen förbefintiiga anslag. KrU 1984/85:12 11 I tre av motionerna behandlas förslag som syftartill ökade statliga satsningar i vissa landsdelar. I motionerna anförs såvälturistpolitiska som arbetsmarknadspolitiska skäl för ökade statliga satsningari de aktuella områdena.