bet · G801LU16 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:16 om ändring av mellan och (prop. 1983/84:202) har två särskilt förordnadegränskommissioner företagit en fullständig översyn av frånTreriksröset till öppen sjö i samt på skäret Märket i ,I proposition 1983/84:202 föresläs att skall godkänna kommissionernasförslag till ändring av . Enproposition med motsvarande innehåll har framlagts i och redan godkäntsav den finska . Lagutskottettillstyrker förslaget till gränsändring med undantag för ett ca 2 km långtavsnitt av älv vid Vähänärä-forsen norr om . I fråga omdenna del av älven har erinringar mot den föreslagna gränsjusteringen framförtsav by. Utskottet har besökt Vähänärä-forsen och vid en hearing iFlaparanda har företrädare för by och vissa andra byar utefterälven, representanter för kommun samt ordföranden och sekreteraren ifinsk-svenska gränsälvskommissionen (den kommission som handhar vatten- ochfiskefrågor i gränsälvarna) beretts tillfälle att framföra synpunkter påförslaget till gränsändring. Med hänsyn till vad som därvid förekommit harutskottet funnit att det - oaktat att den finska godkäntgränsöversynen - bör göras en förnyad översyn av gränsen i denna del av älven.I avvaktan härpå skall den nuvarande sträckningen av gränsen i Vähänärä-forsengälla. Utskottethar vidare förordat att gränskommissionerna vid framtida gränsöversyner skall -om de finner att någon ändring av betydelse bör ske i fråga om gränsenssträckning - ge lokala myndigheter och lokalbefolkningen illfälle att yttra siginnan förslag till gränsens sträckning slutligen bestäms. Särskilt viktigt ärenligt utskottets mening ett sådant förfarande om kommissionerna medgränsförslaget frångår huvudprinciperna för gränsens bestämmande. Utskottethar beträffande sträckning på skäret Märket inhämtat yttrande frånutrikesutskottet {bilaga 1). Tillbetänkandet har fogats kartor över den föreslagna gränsdragningen vidVähänärä-forsen (bilaga 2 och 3) samt på Märket {bilaga 4). 1 1984/85. LU1984/85:16 2 I proposition 1983/84:202 föreslår regeringen() att godkänner att regeringen med finskaregeringen träffar överenskommelse om ändring av i överensstämmelsemed de förslag som har lämnats i samband med översyn av riksgränsenmellan och . Propositionen har inte föranlett någon motion. Genom freden i år 1809mellan och kom , Muonio och Könkämä älvar att utgöragräns mellan och . skulle i huvudsak följa djupfårani dessa älvar. I kom att gå över skäret Märketsmittpunkt. Själva fredstraktaten gav endast en summarisk beskrivningav den nya . Redan åren 1810-1811 företogs därför en närmarebeskrivning och markering av land- och sjögränserna. Byarna vid de nya gränsälvarna hade i avsevärdutsträckning ägor på båda stränderna och på holmarna i älvarna. Det krävdesdärför särskilda åtgärder för att upphäva ägoblandningen. Ett ägoutbyte mellanländerna kom till stånd genom en konvention varefter förhållandena inomde egna gränserna reglerades av vardera landet för sig. Speciellafastighetsrättsliga problem vållade holmarna i älven. Utskottet återkommernärmare till dessa i ett följande avsnitt. I samband med ägoutbyte företogs vissajusteringar av gränsen kring och vid älvs mynning. Den på 1810 årskarta markerade buktiga gränslinjen i vattenområden och försumpade markerersattes på den nya kartan av raka delsträckor. företogs en grundlig översyn av . Avintresse är att gränskommissionerna föreslog att gränsen i forsen Matkakoskiskulle gå över klippan Isokallio mellan älvens båda grenar i enlighet med vadsom beslutats vid gränsjusteringar. I denna del blev emellertidkommissionernas förslag inte godkända av den , vilken år 1892genomdrev att gränsen skulle följa djupfåran i den västra av de bådaägogrenarna och lämna hela klippan inom ryskt område. I samband med en uppgång av norsk-ryska riksgränsenuppfördes Treriksröset. därefter uppförde en svensk-ryskkommission ytterligare några riksrösen i området söder omTreriksröset. En svensk-rysk gränskommission företog en översyn avlandgränsen men arbetet härmed innefattade endast tillsyn och reparationer avgränsmarkeringarna. EfterFinlands självständighet genomfördes en första gränsöversyn åren LU1984/85:16 3 Översynen innebar i många avseenden väsentligaförbättringar av gränsens bestämning, markering och dokumentation. Till deviktigaste resultaten av denna översyn hör en principiell ändring avriksgränsen i och tillkomsten av ett stort antalgränsmärken i detta område. Gränsöversynen godkändes av och avFinland med visst undantag . När det gällde vissa åtgärder för gränsensmarkering vid Nära bäck i Haparanda-Torneå-området fann sig regeringnämligen inte kunna godkänna kommissionernas förslag. Först kundeöverenskommelse träffas mellan länderna om gränsen vid Nära bäck. Därefterkunde kompletterande arbeten vidtas, vilka godkändes av regeringarna . I anslutning till godkännanden avgränsöversynen enades regeringarna om att framtida allmänna gränsöversynerskulle göras och avse fullständig undersökning av gränsenssträckning samt underhåll av samtliga gränsmarkeringar med undantag avnationalitetsrös. En sådan översyn genomfördes och godkändes år1961. Därvid överenskoms att skall, oavsett framtida successivaförändringar i gränsälvarnas djupfåra, bibehållas i det läge som redovisas igränsdokumenten intill dess något annat överenskoms vid en ny partiell ellerfullständig gränsöversyn. Gränsöversynen medförde att gränsen ändrades på enplats i övre delen av Muonio älv, där holmen Niittysaari överfördes tillFinland. Vid gränsöversynen gjordes även preliminär undersökning beträffandevissa s. k. suveränitetsholmar. På tre platser befanns att gickfram i en uppgrundad gren av älven och att djupfåran i stället gick i en annanälvgren. Sedan gränsöversynen avslutats gjordes en särskild framställning avkommissionerna till regeringarna om att närmare utreda förutsättningarna föratt flytta gränsen vid suveränitetsholmarna. Vidare borde utredas möjlighetenatt överföra samtliga suveränitetsholmar till innehavarnas fulla äganderätt.Beträffande denna fråga återkommer utskottet närmare i ett följande avsnitt. I enlighet med tidigare överenskommelse skulle nästagränsdragning ske . Med anledning härav tillsattes en svensk och enfinsk gränskommission vilka framlagt det förslag som förelagts förgodkännande. En proposition med motsvarande innehåll har redan bifallits av denfinska . I propositionen föreslås att riksdagengodkänner översyn av mellan och . Den avsärskilda gränskommissioner utförda översynen innebär att skalländras i och älvar och att därvid fyra stycken i belägnafinska suveränitetsholmar skall föras över till och två i Finlandbelägna svenska suveränitetsholmar skall föras över till . 1 * 1984/85. LU1984/85:16 4 forsen Vähänärä till en mittlinje i älven. Gränsöversyneninnebär även en ändring av på skäret Märket i . förordnade regeringen atten översyn av mellan och skulle göras av en svenskgränskommission gemensamt med en då redan tillsatt finsk gränskommission.Regeringen utfärdade i samband med förordnandet en instruktion för översynen.Enligt instruktionen skulle följa djupfåran i Könkämä, Muonio ochTorne älvar. Om djupfåran inte var entydig skulle vid djupfårans bestämninghänsyn också tas till var den största vattenmängden rann fram. Om djupfåransläge trots detta inte kunde fastläggas skulle gränsen fortfarande ha samma lägesom enligt gränsöversyn. Kommissionen gavs rätt att, i den mån vägandeskäl bedömdes föreligga, efter överenskommelse med gränskommissionföreslå lokala avvikelser från dessa bestämmelser. Instruktionen innehöll ävenbestämmelser om gränsdragningen på skäret Märket i . Efter överenskommelse med den finska regeringen meddeladeden genom beslut nya direktiv förgränskommissionen i fråga om gränsdragningen på skäret Märket. Dessa direktivligger till grund för det förslag som gränskommissionerna framlagt beträffandeMärket och som utskottet återkommer till i ett följande avsnitt. Den finska gränskommissionen har haft instruktioner med iprincip samma innehåll som de svenska instruktionerna. Gränsöversynen har innefattat en fullständig översyn avriksgränsen från Treriksröset till öppen sjö i samt på skäretMärket i . utfördes flygfotografering genomsvensk försorg. Därefter ombesörjdes erforderligafältarbeten. För djupfårans bestämmande användes tolkning av 1980 årsflygbilder samt lödning med stake och ekolod. Lödning med ekolod kom tillanvändning på sådana platser där tveksamhet rådde om det dåvarande läget avdjupfåran. Gränskommissionerna företog en gemensamslutinspektion av arbetena och sträckning i områdetTreriksröset-Torneå skärgård. Inspektionen företogs med helikopter ochlandningar företogs på platser av särskilt intresse. Därefter slutfördes inomkommissionerna framställning av definitiva gränskartor och övrigagränsdokument. I en skrivelse överlämnade den svenskagränskommissionen till regeringen de av de båda kommissionerna gemensamtupprättade gränshandhngarna med bl. a. förslag till vissa gränsändringar igränsälvarna samt på skäret Märket. LU1984/85:16 5 sträckning vid vissa suveränitetsholmar Som utskottet redovisatinledningsvis har holmarna i gränsälvarna vållat speciella fastighetsrättsligaproblem. gränsregleringstraktat föreskrevs att holmarna skulle fåbehållas av de dåvarande ägarna men utbyten skulle ske så att holmarna ommöjligt kom att i sin helhet tillhöra ettdera riket. För de beträffandevilka sådant utbyte ej kunde genomföras skulle innehavarna erlägga en s. k.suveränitelsavgift till bevis om att de erkände "att det område, varav dehava nyttjanderätten, tillhör den andra regeringen (appartient ä TautreSouverain)". Dessa har därefter benämnts suveränitetsholmar. I gränsälvarna finns 51 suveränitetsholmar. Av dessa är 15belägna i och innehas av svenska medborgare medan 36 är belägna iSverige och innehas av finländska medborgare. Holmarnas totala areal är ungefär500 hektar i vartdera landet. Som utskottet tidigare anfört konstaterades vid 1956-1957års gränsöversyn att djupfåran på tre platser i Muonio och älvarframgick i en annan älvgren invid vissa suveränitetsholmar än den somomfattades av . I de nu aktuella gränskommissionernas uppdrag haringått att vidta de tekniska åtgärder som krävs för en ändring av riksgränsenvid dessa . Kommissionerna har funnit att djupfåran vid ensuveränitetsholme, Alasaari, åter ändrat läge och att numera såväl riksgränsensom djupfåran framgår öster om holmen. Enligt kommissionernas mening saknasdärför förutsättningar för en ändring av . Kommissionerna harföreslagit att holmen Alasaari blir kvar i och således behåller sinegenskap av suveränitetsholme. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del. När det gäller övriga aktuella suveränitetsholmar framgåralltjämt och djupfåran på olika sidor om holmarna. Kommissionernahar föreslagit att ändras så att den följer djupfåran. Förslagetinnebär att de i kommun belägna holmarna Keskisaari, Kuusisaari,Isosaari och Koivusaari med angränsande vattenområden överförs från Sverigetill . Det är fråga om sammanlagt land och vatten.Vidare överförs de i Ylitornio kommun i belägna holmarna PappilanSältinki och Huukkilantika om tillhopa med angränsande vattenområdenom till . I propositionen föreslås att vid nämnda holmarges den sträckning som kommissionerna föreslagit. Utskottet erinrar om att när det gäller övriga igränsälvarna befintliga suveränitetsholmar föreslog en finsk-svensk utredningår att konstruktionen med suveränitetsholmar borde avvecklas. Förslagetledde dock inte till någon proposition. Med anledning av en motion hemställde utskottet i december1979 i sitt av godkända betänkande LU 1979/80:13 att enkompletterande utredning skulle göras på grundval av den finsk-svenskäutredningens förslag. Utskottet underströk vidare angelägenheten av att manfrån den LU1984/85:16 6 sida tog upp nya förhandlingar med denfinska regeringen rörande suveränitetsholmarna. Regeringen har därefter gett i Norrbottenslän i uppdrag att företa den begärda utredningen. har i april1984 till överlämnat en kompletterande utredningbeträffande suveränitetsholmarna. förslag har remissbehandlats.Enligt vad utskottet inhämtat kommer förhandlingar att las upp med Finlandsedan riksgränsärendet avslutats. Avsikten är att därefter avlämna enproposition till . Utskottet vill med anledning härav stryka under vikten avatt propositionsarbetet i och samordnas så att propositionersamtidigt kan föreläggas de svenska och finska riksdagarna. Vähänärä-forsen är belägen i Torneälv nord och nordost om den svenska halvön , norrom . sträckning i älven framgår av bifogade bilaga 1. Vattenområdet på den svenska sidan av gränsen tillhör ÖvreVojakkala by. Vid laga skifte avsattes vattenområdet och strandremsanvid forsen som samfällt för fastigheterna i byn. I propositionen föreslås att godkännergränskommissionernas förslag till justering av vid forsen Vähänärä.Förslaget innebär att sträckning i forsens nedre del och detomedelbart nedströms belägna selet flyttas till älvens mittlinje. Härigenomkommer ett halvmåneformat område, och med en störstabredd av , att överföras till . justeras gränsen iforsens övre del och uppströms därom så att ett område, ca 450 meterlångt och med en största bredd av , överförs till . I en till utskottet inkommen skrivelse har byåldermannen iÖvre Vojakkala by, med instämmande av byåldermannen i några uppströms ochnedströms belägna byar, framfört erinringar mot den föreslagna gränsjusteringenoch hemställt att denna inte skall fastställas. Med anledning av bybornas hemställan har utskottet besöktVähänärä-forsen. I besöket har deltagit sekreteraren i den svenskagränskommissionen. Utskottet har tagit del av gränshandlingarna ochlodprofilerna från de av gränskommissionerna verkställda ekolodningarna samt avlodprofiler från ekolodningar som ombesörjts av by i omedelbaranslutning till utskottets besök. Vid en hearing i har företrädareför andra byar och fiskeintressenter, representanter för kommun samtordföranden och sekreteraren i den finsk-svenska gränsälvskommissionen berettstillfälle att framföra synpunkter på förslaget till gränsjustering. har i det aktuella älvavsnittet sedan längehaft i huvudsak samma sträckning som den nuvarande gränsen. LU1984/85:16 7 syn gjordes endast smärre förskjutningar i den sträckninggränsen fått vid gränsöversyn. Lödningarna utfördes av de bådagränskommissionernas sekreterare. Arbetet försvårades av att vid tillfälletrådde extremt högvatten med mycket kraftig strömföring. Resultatet avsekreterarnas arbete presenterades för kommissionerna vid den ovan redovisadeslufinspektionen . Vid Vähänärä-forsen landade kommissionerna påden finska sidan av älven. I protokollet från inspektionen har kommissionerna under 6S antecknat följande. Sekreterarna hade föreslagit attriksgränsen vid Vähänärä (norr och öster om på svenska sidan) skulledras enligt en linje som anpassats till vid ekolodningar av vissa sektionererhållna djupmaxima, men med stöd av flygbilderna givits en jämnare form än vadsom skulle ha erhållits genom att endast låta linjen sammanbinda dessadjupmaxima. Med hänsyn till att både djupfårans och strömfårans läge var svåraatt bestämma i detta område och till att inte heller gräns kunde anseslämplig beslöt kommissionerna att i stället föreslå mittlinjen som riksgräns.Det uppdrogs åt sekreterarna att närmare bestämma denna mittiinje och påarbetskartorna ändra den av dem föreslagna linjen till enlighet med vad som nubeslutats. Påståendet att gräns intekunde anses lämplig har inte närmare motiverats i protokollet. Inte hellerinnehåller gränshandlingarna i övrigt några uppgifter om varför kommissionernafunnit anledning att frångå de grundläggande bestämmelserna i instruktionerna ifråga om gränsdragningen. Vid sekreterarnas mätningar skedde lödning utefter fyralinjer från en punkt (A) på svenska sidan solfjäderlikt till fyra olika punkterpå den finska stranden (B, B 1,B 2 och C). Lodlinjerna har markerats på kartan(bilaga 3). Vid tre av linjerna fann sekreterarna djupmaxima som låg betydligtnärmare den svenska stranden än såväl gräns som den nu föreslagnamittlinjegränsen. Utefter den fjärde lodlinjen (A-C) låg djupmaxima ianslutning till gräns. Med bortseende från det sistnämnda mätresultatetföreslog sekreterarna en djupfårelinje som låg nära den svenska stranden.Sekreterarnas förslag har markerats på kartan (bilaga 2 och 3). Företrädare för by har med stöd av de egnamätresultaten hävdat att den nuvarande alltjämt följer djupfåran.Vidare har anförts att det finns en djuphåla utanför den svenska stranden ochatt sekreterarnas tre ovannämnda djupmaxima har uppmätts i denna håla (sebilaga3). Djuphålan avgränsas uppströms av forsnacken, vilken bildar en tröskelsom torrläggs vid lågt vattenstånd. Sekreterarnas linje följer enligt bybornasåledes inte djupfåran. Vid normalt vattenstånd är vattnet stillastående idjuphålan varför någon fisk inte går där. Byborna bedriver ettframgångsrikt nätfiske efter sik och harr i området mellan djuphålan och denintill djupfåran/fredade zonen för laxen. Om gränskommissionernasförslag till dragning av följs kommer by LU1984/85:16 8 enligt byborna att förlora det enda vattenområde inom bynsgränser där nätfiske efter vandringsfisk kan bedrivas med framgång. Detvattenområde i forsens övre del som enligt gränsförslaget kommer att tillförasbyn är värdelöst för byborna eftersom området i huvudsak utgörs avfredningszonen och något nätfiske följaktligen inte kan bedrivas i området.Byborna har också påpekat att det endast var finska bybor som fick tillfälleatt närvara vid gränskommissionernas inspektion och sammanträde och att man påsvensk sida fick kännedom om den föreslagna gränsändringen först sedan denfinska riisdagen godkänt förslaget och de finska byborna därefter börjat fiskai det område som föreslagits bli överfört till . Sekreteraren i den svenska gränskommissionen har upplystatt det med hänsyn till bottenförhållandena inte är sannolikt att djupfåran iforsen flyttats från det då uppmätta läget till det lägesom sekreterarna fann . Sekreterarna utgick i stället från att tidigaredjupmätningar, som skett på ett primitivare sätt med lodstake, varit felaktiga.Den svenske sekreteraren har vidare framhållit att inget i sekreterarnasmätningar utesluter att bybornas påstående om en djuphåla är rikligt. Utskottet finner med hänsyn till det anförda att det kanstarkt ifrågasättas om den linje som gränskommissionernas sekreterare dragit påarbetskartan överensstämmer med djupfåran. Enligt utskottets mening talar istället mycket för att den nuvarande sträckningen av i huvudsakföljer djupfåran och att de vid tidigare gränsöversyner gjorda mätningarnasåledes varit riktiga. Utskottet håller vidare för troligt att det vid normaltvattenstånd bör vara möjligt att med mer omfattande och detaljerade lödningarkunna fastställa djupfårans verkliga läge. Något sakligt skäl för att avvikafrån huvudprincipen om att skall följa djupfåran, om denna går attfastställa, kan utskottet inte finna. Som framgår av vad utskottet anföit i det föregående finska redan hunnit godkänna gränsöversynen. Utskottet har funnitdet tveksamt om under sådana förhållanden bör från sitt godkännandeundanta någon del av den av de båda länderna gemensamt verkställda översynen.Utskottet vill emellertid erinra om att sådana undantag gjorts vid tidigaregränsöversyner. Sålunda fann sig den finska regeringen vid 1926-1927 årsgränsöversyn inte kunna godkänna det förslag som kommissionerna lagt fram ifråga om gränsdragningen vid Nära bäck i Haparandaområdet. Som utskottetinledningsvis redovisat fastställdes gränsen i detta avsnitt först år 1936.Utskottet vill vidare peka på alt det är först efter det finskariksdagsbeslutet som omständigheter blivit kända som ger anledning till tvivelom att gränskommissionerna haft ett rättvisande underlag för sittställningstagande. Utskottet vill också hänvisa till del mycket goda förhållandesom rått mellan invånarna på bägge sidor om gränsen i Tornedalen.Gränsen har ofta kallats "väridens fredligaste gräns". mening är det synnerligen angeläget att denna goda grannsämja LU1984/85:16 9 Utskottet kan inte bortse från att förhållandetmellan lokalbefolkningen på båda sidor av gränsen kan försämras om en förbefolkningen betydelsefull gränsändring genomförs trots att det kanifrågasättas om underlaget för beslutet är riktigt i sak. Såsom förhållandenanu utvecklats är det enligt utskottets mening därför nödvändigt att förnyademätningar görs vid Vähänärä-forsen och att man på alla sätt försöker fastställadjupfårans läge. På anförda skäl anser sig utskottet - trots att den finskariksdagen redan godkänt gränsöversynen - böra avstyrka bifall till regeringenshemställan att skall godkänna såvitt avser sträckningenvid Vähänärä-forsen. Det gränsavsnitt som således bör undantas från riksdagensgodkännande begränsas i norr av skärningspunkten mellan gällande riksgränsbchlatituden 65°56'00" N och i söder av skärningspunkten mellan gällanderiksgräns och latituden 65°55'28" N. Skärningspunkterna har på kartan ibilaga 2 betecknats nr 1 och 2. Latitudangivelserna har skett enligt finsktsystem. Om svenskt system används blir motsvarande latitudangivelser65°56'05,8" N och 65°55'33,8" N. Utskottets ställningstagande innebär att den nuvarandegränssträckningen gäller som gräns till dess nya mätningar verkställts och enny överenskommelse träffats om gränsens sträckning på det aktuellaälvavsnittet. När och hur förnyade mätningar skall ske får det ankomma påregeringen att överenskomma med den finska regeringen om. Med hänsyn till denbetydelse gränsdragningen vid Vähänärä-forsen fått och med beaktande av atthela gränsregleringen bör ha samma status synes det enligt utskottet lämpligtatt den tillsätter en ny gränskommission. Skäret Märket i är enkal klippa, som har sin största längd, , i ungefärligöst-västlig riktning och sin största bredd, 120 ä , i nord-sydligriktning. Skärets högsta punkt är vid normalt vattenstånd ca 3,5 meter högre änhavsytan. Vid Fredrikshamnsfreden hade Märket en yta av något mindre än2 hektar. Till följd av landhöjningen har arealen ökat till ungefär 2,5 hektarvid normalt vattenstånd. På Märket finns inte någon egentlig hamnplats och det ärredan vid måttlig vind svårt att lägga till med båt vid skäret. Allteftervindriktningen måste man välja endera av de två vikar som finns ungefär mitt pånorra resp. södra sidan. Av gammalt har därför båda ländernas medborgare ochtjänstemän vid oHka myndigheter kunnat - oberoende av - gå i landvar som helst på skäret. uppförde en fyr av tegel på Märket. Underåren 1886-1887 uppfördes vidare en vågbrytare nordost och nordväst om fyren ochår 1889 LU 1984/85:16 10 byggdesen förrådsbyggnad intill fyren. Ytterligare en byggnad har senare tillkommit.Sedan år 1979 är fyren inte bemannad utan driften är automatisk. Vid fyrenfinns också en automatiserad meteorologisk station. SkäretMärket nämns inte fredstraktat men av den topografiskagränsbestämning som upprättades framgår att går överskärets mittpunkt (ä travers le milieu de la mer d', öu elle coupe en deuxle ). Samma mening upprepas i den topografiska beskrivning somupprättades i samband med översyn av . Någon utmärkning avgränsen på Märket har aldrig skett. Inte heller har gränsens sträckning påMärket berörts och gränsöversyner. Mittpunktenpå skäret har betydelse för konventionen angåendeÅlandsöarnas icke-befästande och neutralisering (Ålandskonventionen).Bestämmelserna i är enligt artikel 2 i konventionentillämpliga på samtliga de öar, och skär som är belägna inom ettvattenområde avgränsat av bl. a. räta linjer mellan vissa angivna punkter. Enav dessa punkter är mittpunkten på Märket. Avsikten har varit att den linje somavses i konventionen här skall sammanfalla med mellan ochSverige. Detkan tilläggas att mittpunkten på skäret också är av vikt årskontinentalsockelöverenskommelse. Vidare har skärningspunkter medskärets stränder betydelse för beräkningen av de båda ländernasterritorialvatten. Denav uppförda fyren med tillhörande byggnader är belägen inom ett område35-60 meter väster om skärets mittpunkt, dvs.