bet · G801NU30 · 1984-12-31 00:00:00 — Enprimär uppgift för energipolitiken är enligt uppfattning attförsörjningstryggheten bör förbättras och sårbarheten minskas genom NU1984/85:30 217 ökad användning av inhemska bränslen och införande av ettmer småska-ligt energisystem. Sekundärt är det vikfigt med en väl fungerande oljemarknadoch rimlig beredskapslagring osv. Åtgärder inom detta område får dock aldrigtas som intäkt för att försena eller förhindra en ständig utveckling mot ettenergisystem som i huvudsak baseras på inhemska, helst förnybara energislagmed minsta möjliga miljöpåverkan. Ägarförhållanden 1 Svenska (mom, 67) (), () och () anför: Utvecklingen på oljemarknaden och den snabba nedgången av oljeanvändningeninom landet innebär att det kommersiella utrymmet för oljebolagen minskar. Detkan mot denna bakgrund starkt ifrågasättas om det för att försörjningen skallkunna tryggas krävs mer än ett statligt eller kooperativt oljebolag. Målet bör emellertid vara aU på något försökaminska statens ägarandel exempelvis genom att Svenska introduceraspå börsen. Bolaget bör därmed kunna bli ett av de statliga företag som det kanbli aktuellt att försälja till icke oväsentlig del. Bolagets möjligheter attverka för en rationell struktur pä den svenska oljemarknaden med hänsyn tillnationella krav på försörjningstrygghet torde inte påverkas av en sådan åtgärd. Utbyggnad av (mom. 70) () och () anför: CenterparUet har i en reservation tillnäringsutskottets betänkande NU 1983/84: 30 förordat en skyndsam fortsättningpå II-och Västgasprojekten.Mot bakgrund av den redogörelse som utskottet här har lämnat räknar vi med aUriksdagen bereds tillfälle att ta ställning till den fortsattanaturgasintroduktionen. Alternativa drivmedel (mom, 80) () anför: Det torde inte föreligga några energipolitiska skäl aUinföra en läginblandning av etanol i bensinen. De miljöproblem som man kommerät med en sådan inblandning kan troligen lösas med andra tillsatser,somdessutom har tekniska och ekonomiska fördelar. Jag vill dock inte uteslutaaU man i ett vidgat perspektiv - där hänsyn tas till bl, a. jordbrukspolifiken- kan komma till en annan slutsats. Det finns därför skäl för den Utredning omläginblandning av motoralkoholer som har aviserats i propositionen ochsedermera tillkallats. NU1984/85:30 218 har berettskatteutskottet tillfälle att yttra sig över yrkande 4 i motion 1984/85:2863 avBirgitta (), som väckt motionen med anledning av proposition1984/85:120 öm riktlinjer för energipoHtiken, får med anledninghärav anföra följande. I motionen yrkas att energiskattenpå el skall utformas med tanke på att åstadkomma ett pris som motsvarar den långsiktigamarginalkostnaden. bör enligt motionären dispens medges för sådanelanvändning som inte innebär en låsning vid en alltför hög elanvändningsnivå iframtiden. Härigenom skulle enligt motionären undvikas att man binder sig viden större användning av el än som kan levereras på lång sikt. Hon befarar attkärnkraftsavvecklingen annars kan komma att försvåras. Den allmänna energiskatten på elektrisk kraft uppgår sedanden normalt fill per kWh. Inom vissa glesbygdskommuneri norra är skatten reducerad till per kWh, Vidare är skattenreducerad fill per kWh för den del av kraftförbrukningen i industriellverksamhet som överstiger 40000 kWh . Regeringen har dessutom tillutgången av medgett nedsättning av energiskatten på elkraft,eldningsolja, gasol och fasta bränslen för viss industriell tillverkning till1,av de fillverkade produkternas försäljningsvärde. Utskottet vill betona det vanskliga i att beräkna denlångsiktiga marginalkostnaden - detta bestyrks även av utredningen om taxoroch priser på energi (SOU 1981:69) - men det torde vara uppenbart attbeskattningen av el skulle öka avsevärt om den utformades med utgångspunkt i ensådan princip. För att uppnå det av motionären avsedda energipolitiska syftetborde en sådan skattehöjning slå igenom även för den delen av industrin som f,n. åtnjuter nedsättning av energiskatten. Detta skulle emellertid enligtutskottets uppfattning för stora delar av landets utlandskonkurrerande industrimedföra menliga kostnadsnackdelar. Vidare skulle skattehöjningen innebära enenligt utskottets mening oacceptabel fördyring av elkonsumtionen för främsthushållen. Dessutom skulle avvägningen mellan skattebelastningen på el ochskattebelastningen på olja rubbas på ett olämpligt sätt. Det bör vidareframhållas att systemet med skatteåterbäring för el som används iavkopplingsbara elpannor i fjärrvärmenät tillkommit bl. a. i det syftemotionären vill uppnå. Avsikten med denna skattestimulans är nämligen just attutan en låsning vid en alltför hög elanvändningsnivå ta till vara NU 1984/85:30 (JoU1984/85; 5 y) 219 föruppvärmning tillgänglig elenergi. Mot bakgrund av vad som anförts anserutskottet att näringsutskottet bör avstyrka mofionen. Närvarande:Rune Carlstein (s), (), (). (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), ()* och (). *Ej närvarande vid justeringen. NU1984/85:30 220 ommiljörisker vid förbränning av avfall Genom beslut harnäringsutskottet berett jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1984/85:120 om riktlinjer för energipolitiken moment 18, angåendeåtgärder för att minska vissa utsläpp jämte motion 1984/85:2878 yrkande 16 avThorbjörn m.fl. (c). I propositionen framhålls att enförutsättning för att avfall skall kunna utgöra en användbar energiresurs äratt en avfallsanpassad och tillräckligt miljövänlig förbränningsteknik kommertill utnyttjande. Förbränning är ett rationellt sätt att bli av med avfall sålänge det inte är praktiskt eller ekonomiskt försvarbart att återvinna detmaterial som utgör avfallet. I propositionen föreslås bl. a. att stöd skall kunna utgåfrån kolmiljöfonden fill åtgärder som avsevärt minskar miljöpåverkan vidavfallsförbränning, I propositionen meddelas även att regeringen avser attuppdra åt statens energiverk och att utredaenergitekniska förutsättningar och klarlägga vilka utsläppskrav som bör gällavid förbränning av avfall, I mofion 1984/85:2878 yrkande 16 krävs åtgärder för attkomma till rätta med dioxinproblemet i samband med avfallsförbränning och attett utvecklingsarbete skall komma till stånd när det gäller metanjäsning avavfall. Med anledning av vad som anförs om avfallsförbränning ipropositionen vill utskottet erinra om att avfall bör betraktas som en resurssom skall återvinnas. Återvinningsprincipen fastlades genom 1975 årsriksdagsbeslut om återvinning (prop. 1975:32, JoU 1975:10, rskr. 1975:161).Utskottet betonar att återvinningsprincipen innebär att avfallet i första handbör utnyttjas i produktion, som material eller råvara, vid nytillverkning.Först om detta av tekniska eller ekonomiska skäl icke är möjligt börförbränning av avfallet ske. Utskottet har med anledning av motioner angående avfallsom väckts under allmänna motionstiden behandlat fråganom avfallshanteringens miljörisker (JoU 1984/85:35). Utskottet ser med allvar på dioxinriskerna. Avfall börinte eldas om detta innebär risker för miljön. Miljöriskerna i samband medavfallsförbränning bevakas på olika sätt. Ett omfattande forsknings- ochutredningsarbete bedrivs rörande dioxinernas uppkomst och åtgärder för attkomma till rätta NU1984/85:30 (JoU 1984/85; 7 y) 221 med dessa gifter. Förbättrade rökgasreningsmetoder ochförbättrad förbränningsteknik kan väsentligen minska utsläppen vid deanläggningar som är i drift. Utsläppsmängderna bör därmed kunna bli så små attde inte behöver innebära några risker för miljön och människors hälsa. Vidtillståndsprövningen för nya anläggningar, som sker enligt miljöskyddslagen(1969:387), har miljökraven skärpts. anser att man, i avvaktanpå forsknings- och utredningsresultat, inte bör ge tillstånd till nyaanläggningar. Verket räknar med att kunna presentera etthandlingsprogram för åtgärder angående dioxinproblemet. Utskottet har uppmärksammat regeringens avsikterbeträffande det tidigare nämnda utredningsuppdraget till statens energiverk ochstatens naturvårdsverk. Beträffande motionärernas yrkande angående åtgärder föratt utveckla metoder för metanjäsning vill utskottet framhålla att frågan ärföremål för uppmärksamhet och att verket presenterat enrapport i ämnet (SNV PM 1494). Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attnäringsutskottet tillstyrker regeringens förslag i nu aktuellt hänseende ochavstyrker motion 1984/85:2878 yrkande 16. På jordbruksutskottets vägnar HANS Närvarande: i (), (), (), (), (), (), (), (), (),(vpk), (), (), (), () och (). () och LennartBrunander (c) samt () anför: Förbränning av avfall har fått en alltstörre omfattning och kommer enligt propositionen att öka ytterligare. Enligtvår mening år detta en oroande utveckling. Det står också i motsats till 1975års målsättning om återanvändning av avfall. En absolut förutsättning för enomfattande förbränning av avfall är att miljöfrågorna kan lösas. Vi ser med mycket stort allvar på framför alltdioxinriskerna och tungmetallutsläppen vid avfallsförbränning. Det ärsynnerligen angeläget alt NU1984/85:30 (JoU 1984/85:7 y) 222 alla åtgärder vidtas för att komma till rätta med deproblem som är förknippade med avfallsförbränning. Vi anser att ökade resurserbör anslås till forskning angående dioxiners uppkomst och verkan samt attåtgärder bör vidtas för att stimulera teknisk utveckling inomrökgasreningsomrädet och inom nya områden, t. ex. metanjäsning. ökade möjligheter att sortera och återanvända avfall börockså stimuleras. Det är också angeläget att de problem som kan uppstå när enprodukt blir avfall beaktas redan när denna produkt utvecklas. Dioxinutsläppen från samtliga sopförbräriningsanläggningarbör kartläggas och betryggande gränsvärden sättas upp och fortlöpandekontrolleras. I avvaktan på forsknings- och kartläggningsresultaten bör inganya sopförbränningsanläggningar få byggas. Vi anser därför att näringsutskottet bör tillstyrka motion1984/85:2878 yrkande 16. NU1984/85:30 223 yttrande 1984/85:5 y omriktlinjer för energipolitiken (prop. 1984/85:120) har berettbostadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1984/85:120 omriktlinjer för energipolitiken (industridepartementet) och härav föranleddamotioner såvitt de inte av näringsutskotlet överlämnats till annat utskott. yttrande omfattar i huvudsak de delar avpropositionen i vilka behandlas energianvändning öch energihushållning ibebyggelse, energiplanering samt vattenkraftens roll i energipolitikenpå lång sikt jämte motioner. Till bostadsutskottet har under allmänna motionstidenhänvisats motion 1984/85:374 (fp) om åtgärder mot ytterligare utbyggnad avvattenkraften. I motionen behandlas vattenkraftens andel av energibalansen pålång sikt. överlämnar - under förutsättning av näringsutskottetsmedgivande - motionen till näringsutskottet. Företrädare för Industrigruppen för energihushållning ibyggnader har lämnat synpunkter på de framtida energihushållningsinsatserna ibebyggelsen. Företrädare för Älvräddarnas samorganisation har lämnatsynpunkter på vattenkraftens roll i energibalansen. kommer att avgeett betänkande om energibesparande åtgärder i bostäder samt ett betänkande omkomplettering av planen för vattenkraftsutbyggnad m. m. 1 proposition 1984/85:120 läggsfram förslag till riktlinjer för energipolitiken. En strategi förpljeersättning och för avveckling av kärnkraften redovisas. Propositionens huvudsakliga innehåll i de delar denbehandlas i detta yttrande kan sammanfattas sålunda. Samhållets och industrins behov av en billig och säkerenergiförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som i största möjligautsträckning är grundat på varaktiga, helst förnybara och inhemska,energikällor. En effektiv energianvändning och en intensifieradenergihushållning skall främjas. Stränga krav skall ställas på säkerhet ochomsorg orn miljön vid användning och utveckling av all energiteknik. Förslag till riktlinjer för energianvändningen läggs fram.De innebär bl. a. att en strävan bör vara att energianvändningen i framtideninle skall översliga NU1984/85:30 (BoU 1984/85:5 y) 224 Detta förutsätter bl. a. en fortsattenergihushållning inom uppvärmningssektorn. Hushållningsinsatserna skallsärskilt riktas in på att effektivisera användningen av olja och kol. Deväsentligaste styrmedlen bör även fortsättningsvis vara priset samtinformation, utbildning och rådgivning. En medveten och effektiv elanvändning skall främjas. Dettaär särskilt viktigt i det längre tidsperspektivet inför kärnkraftensavveckling. Inom ramen för de nationella riktlinjerna förutsättsenergihushållningen bedrivas utifrån skiftande lokala förutsättningar.Kommunernas roll i detta sammanhang betonas. De riktlinjer för elförsörjningen som föreslås innebär bl.a. att vid utbyggnaden av kraftsystemet hänsyn skall tas inte bara tillkraftekonomin utan även till effekterna på miljön, den regionala balansen ochsysselsättningen. De olika möjligheterna till utbyggnad avelproduktionskapaciteten inför kärnkraftens avveckling bör tills vidare hållasöppna. Statligt stöd föreslås kunna lämnas bl. a. till små vattenkraftverk. Vissa utredningsinsatser avseende vattenkraftensenergipolitiska roll på lång sikt förutskickas. Nästaprecisering av riktlinjerna aviseras till omkring . De motioner som behandlas i yttrandet är dels den under allmänna motionstiden väckta motionen1984/85: 374 av m.fl. (fp) vari med hänvisning till motion1984/85:372 hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt någon ytterligare vattenkraftsutbyggnad utöver den produkfionsnivå somriksdagen tidigare uttalat sig för inte skall ske, dels de med anledning av proposifion 1984/85:120 väcktamotionerna 1984/85: 2863 av () vari såvitt nu är i frågahemställs (1) att beslutar uppställaett mål för en effektiv energianvändning och en låg nivå förenergianvändningen, (2) att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om enupplysningskampanj om energieffektivitet, (3) att beslutar att de byggnadstekniska kravenför rätt att installera direktverkande el-värme i nya hus skall sättas efter bästatillgängli ga teknik, 2866 avLars m. fl. (vpk) vari såvitt nu är i fråga hemställs (3) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att några projekteringsarbetensom berör FRP-skyddade älvar eller älvsträckor ej NU1984/85:30 (BoU 1984/85: 5 y) 225 2870 av m. fl. (fp) vari såvitt nu är ifråga hemställs (3) att uttalar sig för attde generella s. k. ELAK-kraven bör vara normgivande även i fortsättningen förnybyggnation med direktverkande elvärme, (4) att uttalar attförstudier för utbyggnad av någon av de fyra oreglerade norrländskahuvudälvarna inte bör ske, 2871 avMarianne () vari såvitt nu är i fråga hemställs (1) att riktlinjerna för den framtidaenergipolitiken skall innebära en prioritering av effektiv energianvändning ochökat enérgisparande framför energiproduktion för bostads- och lokaluppvärmning, (2) att beslutar att särskildhänsyn skall tas till olika energisparåtgärders effekter på bostadsmiljön,sysselsättningen och den industriella utvecklingen samt investeringarnaskonkurrenskraft. (3) att beslutar att hosregeringen begära att fortbildningen av ventilationsinstallatörer intensifierasi AMS regi, så att dessa erhåller kompetens atl klara projektering,installation, injustering samt underhåll av standardiserade system förventilation rtied energiåtervinning, (4) att beslutar att en ökadallmän satsning sker på att informera allmänheten om betydelsen av godluftmiljö samt god energiekonomi, 2876 avUlf Adelsohn m. fl. (m) vari såvitt nu är i fråga hemställs (8) attriksdagen avslår de av regeringen förordade riktlinjerna i fråga om fortsalt vattenkraftsutbyggnad,(14) att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendevärmeförsörjningen, 2878 av m. fl. (c) vari såvitt nu är ifråga hemställs (1) att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som imotionen anförts om e. energihushållning och effektivare energianvändning inomindustrin, transportområdet och bebyggelsen, f. skärptakrav för installation av direktverkande el; i. riktlinjer för vattenkraftens utbyggnad, (4) att beslutar dels införa de skärpta krav fördirektverkande el som förordas i motionen, dels att hos regeringen begära attutredningen om konkurrensförhållandena mellan el och inhemska bränslen ()får i uppdrag att utvärdera gällaride regler för krav på installation avdirektverkande el samt lägga förslag om ytterligare skäi'pta krav. (6) att beslutar att med avslag på prop.1984/85:120 i denna del som sin mening ge regeringen till känna att någraförstudier av utbyggnad av orörda älvar ej skall ske. 15 1984/85. NU1984/85:30 (BoU 1984/85:5 y) 226 gällande energipolitiska målinnebär i korthet alt samhällets behov av billig och säker energiförsörjningskall tryggas genom ett energisystem som i största möjliga utsträckning ärgrundat på varaktiga, helst förnybara och inhemska energikällor. En effektivenergianvändning och en intensifierad energihushållning skall främjas inomramen för en allmänt god hushållning med begränsade resurser. Stränga kravskall ställas på säkerhet och omsorg om miljön vid användning och utveckling avall energiteknik. Förutsättningar skall också skapas för en avveckling avkärnkraften i enlighet med beslut. I den nu föreliggande propositionen förordas att detidigare antagna energipolitiska målen bör stå fast. Inom ramen för deövergripande målen görs vissa preciseringar. Det gäller i första handomställningen av energisystemet från olja till förnybara och inhemskaenergikällor samt strategin för att avveckla kärnkraften. I strategin för attavveckla kärnkraften ingår bl. a. en ändamålsenlig elanvändningspolitik, sominnebär att el bör reserveras för i första hand de områden där denär svår eller omöjlig att ersätta. Som exempel på sådana områden nämnsindustrins behov, spårbunden trafik, service, belysning och hushållsel. Underen övergångsperiod bör enligt föredragande statsrådet den goda tillgången på elkunna utnyttjas för alt ersätta olja och kol, främst för uppvärmningsändamål. Iett längre perspektiv föreslås denna el ersatt genom sparande, övergång tillinhemska bränslen, naturgas, solenergi och annan ny teknik för uppvärmning.Enligt förslaget i propositionen bör el för uppvärmning i allt väsentligtendast användas i omställbara, flexibla och utvecklingsbara system eller ikombination med extremt energisnål teknik. I motionerna 2863 (c), 2871 (c) och 2878 (c) behandlasutformningen av energipolitiken på lång sikt och i ett övergripande perspektiv. I motion 2863 (c) yrkande 1 hemställs att skalluppställa ett mål för en effektiv energianvändning och en låg nivå förenergianvändningen. Enligt motionären har energianvändningen under senare årminskat. Det har visat sig att det går att hålla husen varma och produceravaror med mycket mindre energi än vad man trott vara möjligt. En totalnivå för landets energiförbrukning på mellan 200 och kan enligtmotionären därför anses vara fullt realistisk . I motion 2871 (c) yrkande 1 hemställs att riktlinjerna förden framtida energipolitiken skall innebära en prioritering av effektivenergianvändning och ökat energisparande framför energiproduktion för bostads-och lokaluppvärmning. I motionens yrkande 2 föreslås besluta attsärskild hänsyn skall tas till olika energisparåtgärders effekt påbostadsmiljön, sysselsättningen och den industriella utvecklingen samtinvesteringarnas konkurrenskraft. I sin motivering pekar motionärensammanfattningsvis på NU1984/85:30 (BoU 1984/85:5 y) i 227 att riktlinjerna för energipolitiken fått en klart uttaladprioritering när det gäller energisystemens utformning, medan riktlinjerna ärbetydligt vagare när det gäller energianvändning och ökad energihushållning. föreslår i sin partimotion 2878 yrkande leeti tillkännagivande av vad som i motionen anförts omenergihushållning och effektivare energianvändning inom industrin,transportområdet och bebyggelsen. I motionen anges att energipolitiken måsteinriktas på att skapa ett decentraliserat energisystem baserat på utnyttjandeav i huvudsak inhemska förnybara energikällor och en effektiv användning avtillgängliga resurser. Ett förverkligande av en sådan politik kräver enligtmotionärerna en medveten energihushållning i energianvändningen. a. att inte mer högvärdig energi än vad varje situation kräver skallanvändas. Utgångspunkten för regeringens förslag i propositionen äratt de av en bred riksdagsmajoritet antagna energipolitiska målen börstå fast. Som utskottet inledningsvis i delta avsnitt redovisat innebär nugällande energipolitiska mål bl. a, att en effektiv energianvändning och enintensifierad energihushållning skall främjas inom ramen för en allmänt godhushållning med begränsade resurser. Utifrån de synpunkter bostadsutskottet haratt beakta har utskottet inte funnit annat än att de preciseringar avriktlinjerna för energipolitiken som görs i propositionen ligger väl inom ramenför tidigare antagna energipolitiska mål. tillstyrker därmedregeringsförslaget i denna del. Vad i de tre motionerna 2863 (c) yrkande 1, 2871 (c)yrkande 1 och 2878 (c) yrkande le anförts om 'effektiv energianvändning ochenergihushållning torde vara obestritt. Enligt bostadsutskottets uppfattningutgår motionärernas överväganden från de ovan relaterade övergripandeenergipolitiska målen. Motionsyrkandena får därmed snarare anses vara enmarkering av dessa måls betydelse än en i sakfrågan annorlunda inställning.Detta gäller enligt bostadsutskottets mening vad i motionerna anförts såväl ominriktningen av energipolitiken i stort som om de preciseringar som görs iregeringsförslaget. Utifrån de synpunkter bostadsutskottet har att beaktaskulle därmed en tillstyrkan av motionsförslagen i denna del inle tjäna någotreellt syfte. Motionerna avstyrks sålunda. Inte heller i vad gäller yrkande 2 i motion 2871 (c) omhänsynslagande till energisparålgärdernas effekter bl. a. på bostadsmiljön kanutskottet finna att detta yrkande skulle slå i motsatsställning till vad somföreslagits i propositionen. Utskottet vill i detta sammanhang peka på att denu gällande energipolitiska målen bl. a. innebär atl stränga krav skall ställaspå säkerhet och omsorg om miljön vid användning och utveckling av allenergiteknik. Dessa krav, som inte föreslås upphävda eller ändrade, fårnaturligtvis anses innefatta också energisparåtgärder av olika slag. Vad imotion 2871 (c) föreslagits i detta avseende är därmed tillgodosett redan genomnu gällande riktlinjer för energipolitiken. Moiionsyrkandet bör sålunda avslås såvittrör energisparålgärdernas effekt på bostadsmiljön. NU1984/85:30 (BoU 1984/85; 5 y) 228 Byggnadsuppvärmning m. m. Till den s. k. övrigsektornbeträffande energiförbrukningen hänförs den del av energianvändningen som inteavser industriändamål eller transporter. svarade övrigsektorn föromkring av landets totala energianvändning. Härav utgjorde den energi sombehövdes för uppvärmning och varmvattenberedning i bebyggelsen exkl. industrinsoch samfärdselns byggnader . Om hänsyn tas också till användningen avhushållsel och driftel i lokaler kan av övrigsektornsenergianvändning hänföras till bostäder och lokaler. I propositionen tas i denna del upp de riktlinjer somenligt föredragande statsrådet bör gälla för de framtidaenergihushållningsinsatserna i bebyggelsen. Härvid konstateras att denhittillsvarande utvecklingen tyder på att det sparmål som lades fast avriksdagen (prop. 1980/81:133, CU 37) kommer att kunna uppnås under1980-talet. Detta sparmål innebär att riktpunkten skall vara attbruttoenergianvändningen i det befintliga byggnadsbeståndet minskar med 48 TWhper år. En mindre del av minskningen förväntades ske . Även för periodenfram anser föredragande statsrådet det rimligt att räkna med enfortsatt minskning av bebyggelsens energianvändning. Förutsättningarna för att minska energianvändningenskiftar mellan olika byggnader beroende bl. a. på byggnadsteknisk utformning,ålder och uppvärmningssätt m.m. Enligt propositionsförslaget måste därför deöverväganden som leder till ett förverkligande av de energipolitiskasträvandena på detta område göras på lokal nivå, dvs. a\ fastighetsägare ochkommunerna.