bet · G801JoU33 · 1984-12-31 00:00:00 — I överensstämmelsehärmed avstyrker utskottet den del av yrkande 4 i centerpartimotion 3089 varibegärs statsmakternas medverkan till att lämpliga styrmedel sätts in för attstyra animaUeproduktionen. Somanförs i propositionen har frågan om åtgärder för att anpassa produktionentill viss del behandlats tidigare. I regeringens proposition 1983/ 84:182 omreglering av priserna på jordbruksprodukter anmälde jordbruksministern attvissa förändringar skulle ske av reglerna för awecklingsersätt-ningen samt attgiltighetstiden skulle förlängas t. o. m. . Förändringen av reglerna förawecklingsersättning synes ha inneburit att ett ökande antal jordbrukare anslutitsig till systemet. Mot denna bakgrund finner jordbruksministern det rimligtatt awecklingsersättningen tills vidare bibehålls med nuvarande villkor. Utskottethar ingen erinran mot jordbruksministerns bedömning härvidlag och anser såledesatt awecklingsersättningen till mjölkproducenter med oförändrade villkor börbibehållas även utgång. Den ändring av villkoren för sagdaersättning som förordas i motion 2584 av och (bådam) är utskottet sålunda inte berett att förorda. JoU 1984/85:33 57 Vidareanser sig utskottet i nu förevarande sammanhang ej ha anledning biträdayrkandet i motion 3096 av samma motionärer om avvecklingsersättning även tillsmågris- och slaktsvinsproducenter liksom ej heller deras mofion 2014 omexport av dräktiga kvigor som ett komplement fill avvecklingsersättningssystemet.Motionerna bör således avslås. Närdet gäller ett s. k. tvåprissystem för mjölk anfördes i proposition 1983/84:182 att de tekniska möjUgheterna att införa ett sådant system, dockfidi-gast fr: o. m. , borde övervägas av statensjordbruksnämnd och näringen. Förslag till ett sådant system har lämnats tillregeringen av SMR. Regeringen har beslutat att ge näringenmöjlighet att tills vidare under vissa förutsättningar pröva systemet som ettstyrmedel i strävandena att få balans i mjölkproduktionen. Beslutet harutformats sä, att som villkor för utjämningsbidrag för mjölk skall gälla att mejeriföretagtill-lämpar ett tvåprissystem för mjölk. Systemet innebär bl. a. att vissasärbestämmelser skall tillämpas i fråga om stödområdena 1, 2 och 3 ijordbruket i norra , där förhållandena är sådana att alternativ tillmjölkproduktionen saknas. Ifrågavarande system skall tillämpas under entreårig försöksperiod. Inför utgången av skall en utvärderinggöras. Desynpunkter som framförs i motion 3094 av m.fl. (vpk) i denna frågasynes därmed i allt väsentligt beaktade. Motionen bör mot bakgrund härav intepåkalla någon ytterligare åtgärd i denna del (yrkande 4). Imotion 3109 av och (båda c) anförs att enanpassning av animalieproduktionen på det sätt som föreslås i propositionen kanfå svåra effekter för sysselsättningen vid de berörda företagen. För mångalantbrukare är en minskning av animaUeproduktionen inte möjlig om de intesamtidigt kan finna andra utkomstmöjligheter. Det är därför angeläget attsamhället vidtar olika åtgärder av bl. a. social-, arbetsmarknads- ochregionalpolitisk karaktär för att underlätta lantbrukarnas omställning ochdärmed förbättra förutsättningarna för en produktionsanpassning. Motionärernaanser att i ett särskilt uttalande som sin mening bör ge regeringendetta till känna. I mofionen pekas bl. a. på behovet av förbättrade möjlighetertill pensionering, förbättrade möjligheter till arbetsmarknadsutbildning samtstöd för utveckling av andra verksamhetsgrenar. Attjordbrukarna skall ha en med andra jämförbara grupper likvärdig standard börenligt utskottets mening självfallet även innebära att de i enomställningsprocess skall kunna komma i åtnjutande av motsvarande förmånereller insatser från samhällets sida som företagare verksamma inom andra områdenunder motsvarande betingelser kan påräkna. Något särskilt uttalande i fråganfrån sida är enligt utskottets mening inte erforderligt medanledning av motion 3109 (c), såvitt nu är i fråga (yrkande Jordbruksministernföreslår att investeringsförbudet inom animaliepro- JoU 1984/85:33 58 Livsmedelskommitténansåg ftir sin del att något behov av fortsatt förbud inte föreligger. Enligtjordbruksministerns mening är det inte möjligt att med nåon större säkerhetange vilken effekt lagen haft . Man kan emellertid konstatera att deredovisade nettoökningarna av antalet djurplatser har varit relativt begränsadejämfört med de uppgifter som finns om planerade utbyggnader för . Genomde möjUgheter som finns att lämna dispens har en viss investering kunnat skeäven för investeringsförbudet. Dispenser har lämnats främst pågrund av övergångsbestämmelser, regionala hänsyn och arbetsmiljö- ellerdjurskyddsskäl. Det finns således anledning tro att investeringsstoppet verkatåterhållande på investeringsaktiviteten. Enförlängning av investeringsförbudet bör också ses som en ytterligare hjälp fillnäringen när det gäller produkfionsanpassningen. Utskottethar för sin del inte någon invändning mot att investeringsförbudet somförordats förlängs . Det kan finnas anledning att pröva ombehovet av ett förbud alltjämt kvarstår. Utskottet avstyrker i en- . Ughet meddet anförda såväl förslagen om upphävande av investeringsförbudet i mofionerna1416 av m. fl. (s) yrkande 1,2168 av m. fl. (fp)yrkande 3, 3098 av m. fl. (fp) yrkande 4 samt 3104 av UlfAdelsohn m. fl. (m) yrkande 6, som det förslag om förlängning av förbudet utantidsbegränsning som läggs fram i motion 3093 av m. fl. (vpk)yrkande 6. Utskottetsställningstagande innebär att utskottet inte finner att de i motion 2029 avLarz m. (c) framlagda förslagen om mera långsiktiga åtgärder iform av etableringskontroll av anläggningar för animalieproduktion m. m. börföranleda någon vidare åtgärd. Deti motion 1416 (s) framlagda förslaget om ökat stöd till investeringar förfläskproduktion i bör i avvaktan på tidigare berörd översyn av detregionala finansieringsstödet inte föranleda någon åtgärd (yrkande2). Iförevarande sammanhang vill utskottet erinra om att det ankommer pånaturvårdsverket att utfärda anvisningar för miljöskyddande åtgärder vidanimalieproduktionen. Det får förutsättas att dessa fortlöpande anpassas tillvad som från miljösynpunkt är nödvändigt med hänsyn till de erfarenheter somefter hand vinns. Vidare bör nämnas att den veterinärmedicinska bedömningengörs vid prövningen aiv byggnadsföretag enligt djurstallkungörelsen. Utskottetfinner under hänvisning till det anförda inte anledning föreslå någonriksdagens särskilda åtgärd med anledning av motion 3095 av ochBo Arvidsson (båda m) i vad avser utformningen av kommande anvisningar ommiljöskydd vid djurhållning. Differentieradeavgifter och pristillägg. Fr. o. m. infördes endifferentierad avgift för innehav av värphöns och fr. o. m. den 1 januari 1981ett differentierat särskilr. pristillägg för slaktsvin. JoU1984/85:33 59 ten resp. fillägget är bl. a. att begränsa utbyggnaden avstörre företag och ge utrymme för ökad animalieproduktion vid utvecklingsbaraföretag. EnUgt riksdagsbeslutet borde de större producenterna stå fören större del av exportkostnaden när pristryckande överskott föreligger inomfläsk- och äggproduktionen. Enligt den utvärdering som gjorts beträffande ifrågavarandeavgift resp. pristillägg anser kommittén det framgå att det är svårt att medbestämdhet uttala sig om de haft avsedd effekt. Kommittén håller dock inte förtroligt att dessa avgifter pä något avgörande sätt påverkat utbyggnaden av destörre företagen. Vidare kan man konstatera att den avsedda effekten neutraliseratsgenom att förädUngsföretagen i sin prissättning kompenserat de störreföretagen. Härutöver pekas på en hel del administrativa komplikationer. .Jordbruksministern föreslår därför att differentieringen i vad avser avgifternaoch tilläggen tas bort fr. o. m. . Finansieringen av den delav äggregleringen som sker genom den differentieradeproduktionsavgiften för ägg bör i stället kunna ske genom en icke differentieradavgift av lämpUg storlek. I parfimofioner från moderata samlingspartiet,och vänster-parfiet kommunisterna vänder man sig mot regeringensförslag om avveck-Ung av ifrågavarande styrinstrument inomanimalieprodukfionen. I motion 3104 av m. fl. (m) pekas på att dedifferentierade pristiUäggen och avgifterna allt sedan de infördes endast harvarit föremål för marginella justeringar. Då effekten av åtminstone dedifferentierade pristilläggen så gott som neutraliserades avslakteriföretagen har de enligt motionärerna inte spelat någon roll förfläskproducenterna. Ett system med differentierade avgifter och pristilläggskulle för att vara verksamt behöva justeras oftare. Då det är jordbruketsjälvt som begärt systemet och som betalar till det finner motionärernaemeUertid inte skäl att upphäva det riksdagsbeslut som gör förfarandetmöjligt. Det får ankomma på parterna i jordbruksprisöverläggningarna att ia-waktan på en avveckling besluta om lämpliga justeringar. Enligt motionen börsystemet tills vidare få tillämpas (yrkande 7). I motion 3089 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) motsätter man sig bestämt att strukturstödet för svin ochavgiftssystemet för ägg upphör. Den begränsade effekten på svinproduktionen berorenligt motionen på att stödbeloppet varit för lågt. Det bör höjas till 30 kr.upp tiU 1 500 svin och eventuellt utgå med . mellan 1 500 och 2 500 svin.I mofionen påpekas att ett slopande av "strukturtian" därför ärdirekt stötande inte minst mot bakgrund av jordbruksministerns förordande avökade inslag av "soUdarisk inkomstfördelning mellan oUka kategorierjordbrukare". Proposifionen lämnar en-, ligt mofionärernas mening frittfram för storskalig produktion till nackdel för familjelantbruket (yrkande 4 iförevarande del). Enligt motion 3093 av m. fl. (vpk) är det möjligtatt avgifterna inte haft någon effekt när det gällt att begränsa stordrift, mendessa avgifter har stor betydelse när det gäller inkomstfördelning och medelfill regleringskassan. JoU1984/85:33 60 att verkan av nuvarande pristilläggssystem inomfläskproduktionen i viss utsträckning mildrats för de stora jordbruksföretagengenom de rabatter som slakterierna har lämnat till de;isa. Detta oaktat skulleett borttagande av pristilläggen ha en mycket negativ effekt ur flera aspekter.De stora företagen skulle få mycket stora inkomstförstärkningar, och därmedgynnas en stordrift på området. Motionärerna föreslår därför att nuvarandeavgifter på äggproduktionen bibehålls på nuvarande nivå och att pristilläggenpå fläskproduktionen fördubblas (yrkande 7). Även i och (båda c) går imotion 3110 emot regeringens förslag. De anser det ur såväl sitt läns,, som synpunkter i övrigt viktigt attstorprodukfionsavgifterna ej tas bort. Görs detta gynnas ejfamiljejordbruket/Norrlandsjordbruket utan stordriften, djurfabrikerna,framhIUer mofionärerna. Pristillägget inom slaktsvinsproduktionen behandlas även iden vid årets början väckta motion 2587 av .Ingvar och (båda c), som finner att en avveckling av systemet i nuvarandeöverskottssituation skulle vara särskilt olyckUg. Motionärerna finner det istället befogat med en utvärdering av systemet och uppjustering avpristilläggens storlek. Utskottet vill erinra om att systemet med differentieradeavgifter och pristillägg inom ägg- resp. slaktsvinsproduktionen infördes föratt användas då pristryckande överskott förelåg och för att åstadkomma en vissstyrning av produktionen. Syftet var också att få till stånd en ökad utjämningav inkomsterna mellan olika jordbrukarkategorier. Enligt livsmedelskommitténsmening är det svårt att med bestämdhet uttala sig om ifrågavarande avgifterresp. pristillägg haft avsedd effekt. Kommittén håller som nämnts för sin delinte för troligt att avgifterna och pristilläggen på något avgörande sätt påverkatutbyggnaden av de större företagen. Som framhålls i motionerna har de differentieradeavgifterna och pristilläggen sedan de infördes endast varit föremål för smärrejusteringar. Det kan inte uteslutas att detta lett till att i varje fall inomslaktsvinsproduktionen den avsedda effekten, som antyds i propositionen, i vissmån neutraliserats genom förädlingsföretagens prissättning. Utskottet finnerför sin del att motionärernas uppfattning att systemets begränsade effekt påsvinproduktionen framför allt berott på att stödbeloppet släpat efter iprisutvecklingen och framstår som alltför lågt. I stället för attbiträda förslaget cm en avveckling av systemet med differentierade avgifterresp. pristillägg, som enUgt utskottets mening skulle vara ägnat att försvagafamiljejordbrukens ställning inom berörda produktionsgrenar, vill utskottetför sin del förorda att ifrågavarande styrmedel tills vidare bibehålls och attdessa, framför allt när det gäller pristilläggen, uppjusteras. mening bör statens jordbruksnämnd efter överläggningarmed nämndenskonsumentdelegation och lantbrukarnas förhandlingsdelegation fatta beslut ifrågan. Utskottet hemställer att godkänner vad utskottetförordat med anledning av regeringens nu föreliggande förslag och de ianslutning härtiU JoU1984/85:33 61 behandlade motionerna 2587 (m), 3089 (c) yrkande 4 iförevarande del, 3093 (vpk) yrkande 7, 3107 (c) yrkande 7 och 3110 (c) iförevarande del. Inom livsmedelskedjan spelarindustri- och handelsleden en viktig och ökande roll såväl sysselsättnings- ochvärdemässigt som för de slutliga konsumentpriserna på livsmedel. Detta utgörenligt jordbruksministerns mening ett starkt skäl för att i ökad utsträckninguppmärksamma även industri- och handelsleden. Totalt sysselsätts närmare 190000 personer inom dessa led, vilket kan jämföras med ca 130 000 sysselsattainom primärproduktionen. Antalet sysselsatta har ökat betydligt allt eftersomökade arbetsinsatser inom förädlingen och distributionen har ersatt en del avde arbetsuppgifter som tidigare utfördes inom primärproduktionen och hushållen.Denna utveckling återspeglas också i andelen av konsumenternaslivsmedelsutgifter. För sådana livsmedel som i råvaruledet omfattas avjordbruksprisregleringen är enligt kommitténs beräkningar industri- ochhandelsledens andel av konsumenternas livsmedelsutgifter och ärdärmed större än jordbrukets andel. Utvecklingen inom livsmedelsindustrin kännetecknas av enfortgående koncentration av ägandet. Utvecklingen innebarframför allt att de privata företagens andel minskade mycket påtagligt, medanlantbrukskooperationen ökade sin andel. Mycket betydelsefull var också ökningenav de statliga företagens andelar. Ökningen för de utlandsägda företagenframstår som mindre dramatisk. Företagsköp har inneburit enfortsatt ökning för de lantbrukskooperativa och de utlandsägda företagsgrupperna. Det påpekas i propositionen att lantbrukskooperationeninom en stor del av livsmedelsindustrin har en dominerande ställning. Dekooperativa företagen har ofta verksamhet såväl innanför som utanförjordbruksprisregleringen. Ägarkoncentrationen gäller inte endast delantbrukskooperativa företagen. Även på andra områden inom livsmedelssektornfinns företag med liknande dominans. Det är enligt jordbruksministerns meningangeläget att det finns en väl fungerande konkurrens inom industriledet. Hananser därför i likhet med kommittén att det är viktigt attlantbrukskooperationen inte utnyttjar sin dominerande ställning i vissabranscher på ett otillbörligt sätt. Detta gäller självfallet även övrigalivsmedelsföretag med en liknande ställning. Enligt konkurrenslagen görs ingenåtskillnad mellan olika företagstyper. Jordbruksministern finner attlantbrukskooperationen i likhet med vad som har uttalats i tidigarejordbrukspolitiska beslut i konkurrenshänseende skall bedömas enligt sammanormer och från samma utgångspunkter som allmänt gäller enligt konkurrenslagstiftningen. När det gäller konsumentekonomiska följder avkoncentration och stordrift framhåller livsmedelskommittén att dessa frågorbör kunna bli föremål JoU1984/85:33 62 för en närmare översyn i samband med en utvärdering avfrågan om livsmedlens kvalitet. En sådan översyn tillstyrks också avremissinstanserna. Även jordbruksministern anser att den angivna översynen börkomma till stånd. Han-har för avsikt att fiireslå regeringen att fråganstuderas närmare i samband med den samlade utvärdering av livsmedlens kvalitetsom han berör senare i propositionen. Under förevarande avsnitt framhåller jordbruksministernslutligen att förhållandena inom industri- och handelsleden enligt hans bedömningbehöver belysas ytterligare. Detta gäller särskilt vilka effekter den starkaägarkoncentrationen har för konkurre:asförhållandena inom livsmedelskedjan.Jordbruksministern har för avsikt att återkomma till regeringen med förslagtill lämpliga former för en sådan utredning. Utredningen bör ske i nära samrådmed utvärderingen av koncentrationens effekter för livsmedlens kvalitet. I folkpartimofionen 3098 av m. fl.betonas att det finns anledning att fortsättningsvis nogsamt följa den utveckUngmot allt starkare koncentrafion som sker i förädlings- och distributionsleden.Enligt motionärerna är det angeläget att den utredning av effekterna avägarkoncentrationen i industri- och handelsleden som aviseras kommertill stånd (yrkande 8). Åtgärder i syfte att minska monopoltendenserna ochmotverka konkurrensbegränsningar inom jordbrukets förädlingsled begärs också iden vid årets början väckta folkpartimotionen 1509 av m. fl.under hänvisning till motivering i en av samma motionärer väckt motion 1505. Enligt vpk-motionen 3094 av m. fl. (yrkande 6)bör regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer vidta erforderligaåtgärder för att inte jordbruk i norra skall slås ut på grund av attförädlingsföretag inom slakteri- och mejeriverksamheten läggs ned ellertransporter upphör. har, såvitt avser industri- ochhandelsleden, berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig överpropositionen och motioner med anledning därav. har i yttrande(NU 1984/85:10 y) kommenterat proposifionen i angiven del jämte vissaföljdmotioner i anslutning härtill. Därjämte har näringsutskottet i yttrandetbehandlat fem motioner från allmänna motionstiden, vilka rör frågor om livsmedelsindustrinoch som tidigare hänvisats till näringsulskottet. Motionerna har med yttrandet,helt eller delvis, överlämnats till jordbruksutskottet. Av sistnämnda motioner har en, 1101 av ochSven (båda m), tidigare behandlats under avsnittet Utrikeshandeloch handelspolitiska förhållanden. Av de övriga innehåller motion 645 av LarsWerner m.fl. (vpk) yrkande om att begär ytterUgare utredningar omindustri- och handelsleden av livsmedelskedjan. Ett i viss mån liknandeönskemål för och (båda c) fram i mofion 2743,som innebär att livsmedelskommitténs överväganden kompletteras JoU1984/85:33 63 med en genomgång av prisbildningen i hela livsmedelskedjan.Återstående motioner tar upp frågor om utveckling av livsmedelsindustrin inomvissa regioner. I motion 2700 av m. fl. (s) föreslås att riksdagenuttalar sig för vissa åtgärder som ett led i utvecklingen avUvsmedelsindustrin i (yrkande 2). I motion 1502 av m.fl. (c) begärs ett riksdagsuttalande till förmån för utveckUngsarbete förlivsmedelsindustrin i . finner det värdefullt attlivsmedelspolitiken utformas utifrån en samlad syn på de olika länkarna ilivsmedelskedjan. Härigenom kan den industriella livsmedelsproduktionen resp.distributionen och handeln ses i ett bredare sammanhang och deras relativabetydelse rätt uppskattas. Det är, anser utskottet, uppenbart att industri- ochhandelsleden har en betydelsefull roll att spela när det gäller att uppnåkonsumentmålet inom livsmedelspolitiken. Som påpekas i proposifionen har dessaled en andel av av konsumenternas livsmedelsutgifter. För sådanalivsmedel som i råvaruledet omfattas av jordbruksprisregleringen är denna andelstörre än jordbrukets andel. Detta faktum utgör i sig ett tillräckligt skäl föratt industri-och handelsleden bör ges ökad uppmärksamhet. Ägarkoncentration ochstordriftstendenser inom bägge leden förstärker ytterUgare motiven härför.Dessa förhållanden är enligt näringsutskottets mening viktiga att studera bådedärför att de kan ha betydelse när det gäller att nå det nämndakonsumentmålet och därför att de i ett bredare näringspolitiskt perspektiv kanåterverka på resursfördelning och effektivitet i ekonomin. Det är från samtliganu nämnda utgångspunkter angeläget att produktion och distribution bedrivsrationellt och att det inom industri- och handelsleden finns en väl fungerandekonkurrens. finner det därför tillfredsställande attregeringen i två avseenden aviserar fördjupade utredningar om industri- ochhandelsleden. Dels avses de konsumentekonomiska följderna av koncentrafion ochstordrift bli studerade, dels skall förhållandena inom industri- ochhandelsleden belysas ytterligare med särskild tonvikt på hur den starkaägarkoncentrationen påverkar konkurrensförhållandena inom livsmedelskedjan. ansluter sig till näringsutskottetsuppfattning i hithörande frågor. finner mot bakgrund av de i propositionengjorda uttalandena inget behov av att gör ett sådant särskiltuttalande om vikten av konkurrens i förädUngsledet som förespråkas i motion3098 (fp)- Vad gäller de två motioner som innehåller konkretayrkanden om ytterligare utredningar, 645 (vpk) och 2743 (c), finnernäringsutskottet motionärernas önskemål i huvudsak tillgodosedda med vad somaviserats i förevarande proposifion om livsmedelspolitiken. Utskottet anserför sin del inte att föreliggande motioner bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Likasåanser näringsutskottet att inte behöver vidta någon åt- JoU1984/85:33 64 gärd för att de grundläggande syftena med motion 2700 (s)om undersökning rörande bl. a. koncentrationstendenserna inomdistributionsledet av Uvsme-delskedjan skall bli tillgodosedda. har kommenterat vissa i mofionerna 1509(fp), 3098 (fp) och 645 (vpk) förda resonemang som nära knyter an till det ipropositionen planerade utredningsarbetet om bl. a. effekterna av den starkaägarkoncentrationen inom industri- och handelsleden men som också är riktademot de pris- och konkurrensövervakande myndigheternas verksamhet. Utskottetfinner att motionerna inte bör föranleda någon åtgärd från sida i dedelar som här har berörts. Vad gäller de förslag rörande regionala satsningar förutveckling av livsmedelsindustrin i och som lagts fram imotionerna 2700 (s) resp. 1502 (c) noterar näringsutskottet att det finns fleragemensamma drag i de båda motionerna. I båda betonas vikten av ökadvidareförädUng, produktionsutveckling och ökad export. Vidare uppmärksammas demindre företagens speciella roll och möjligheter. Det som i dessa avseendensägs i rnotionerna ställer sig näringsutskottet i allt väsentligt bakom.Emellertid anser utskottet inte att det finns anledning för att tasådana specifika initiativ som motionärerna föreslår och avstyrker därförmotionerna. Rörande den närmare motiveringen till näringsutskottetsställningstagande som utskottet sålunda anslutit sig till vill utskottethänvisa till den ingående redogörelsen i näringsutskottets yttrande. har vid sin prövning av här behandlademotioner och motionsyrkanden inte funnit skäl till annan bedömning ännäringsutskottet. föreslår således bl. a. att yrkandet imotion 3098 (fp) om särskilt uttalande i konkurrensfrågan bör lämnas utanåtgärd. Likaså finner utskottet att de yrkanden om ytterUgareutredningar som framförs i motionerna 645 (vpk) och 2743 (c) bör avslås. Vidare anser utskottet ej heller de i mofionerna 1509(fp), 3098 (fp) och 645 (vpk) förda resonemangen i anknytning fill detplanerade utredningsarbetet böra föranleda någon åtgärd från sida. Mot bakgrund av det förestående utredningsarbetet påförädlingsområdet och med hänvisning jämväl till de insatser utskottet i detföregående förordat i syfte att förbättra förutsättningarna för jordbruket inorra föreslår utskottet vidare att motion 3094 (vpk) med förslag omvissa åtgärder (yrkande 6) rörande slakteri- och mejeriverksamheten i norraSverige lämnas utan åtgärd från sida. I propositionen framhålls attfrågan om livsmedelskvalitet är mycket komplex och också från olikautgångspunkter har varit och är föremål för ett antal JoU 1984/85:33 65