bet · G801AU11 · 1984-12-31 00:00:00 — har i motion2760 ett liknande yrkande om tillkännagivande till regeringen av vad somanförs i motionen om stimulans till ungdom som vill starta eget. Moderata samlingspartiet uttalar i sin motion att det finnsstarka skäl för regering och riksdag att uppmuntra ungdomars önskan att startaegna företag. Internationella erfarenheter sägs visa att resultaten har blivitgoda när enskilda företag har engagerat sig. Det finns därför skäl förnäringslivsorganisationerna och de enskilda företagen att utöka sitt nuvarandeengage- AU1984/85:11 43 Ung företagsamhet, fadderprojekl och experthjälp förnyföretagande ungdomar ges som exempel på verksamhet av stort värde. I övrigthänvisar moderata samlingspartiet till sin näringspolitiska motion. I folkpartimotionen sägs att det är självklart att storasvårigheter- möter ungdomar som startar egen verksamhet. De behöver kunskaperom bokföring och marknadsföring och annat som har att göra med friföretagsamhet. Enligt är del en viktig uppgift förarbetsmarknadspolitiken atl ge hjälp och stimulans åt ungdomar som vill startaeget. Det kan i detta sammanhang erinras om att det underbudgetåren 1983/84 och 1984/85 har anvisats 20 resp. 7 milj. kr. till särskildaungdomsprojekt, däribland start av egna företag: Som påpekas i moderatasamlingspartiets motion kan ungdomar i åldern som i stället för arbetei ungdomslag driveregen rörelse få bidrag med . med möjlighet att förlänga med ytterligare sex månader.Arbetslösa ungdomar som har fyllt har möjlighet att få det nya bidragetmed belopp motsvarande arbetslöshetsersättning som kan beviljas arbetslösa somstartar egen verksamhet. Särskilda starta-eget-kurser ges inom arbetsmarknadsutbildningen. När det gäller det nya bidraget till arbetslösa som är eller äldre för start av eget företag skall på förekommen anledning erinrasom att bidraget i skattehänseende är att räkna som intäkt av tjänst. I sambandmed att utskottet i AU 1983/84:24 (s. 41) föreslog en föreskrift härom ianvisningarna till 32 § kommunalskattelagen framhöll utskottet attdet nya bidraget bör betraktas spm en sådan förmån som inte är avgiftsgrundandei socialförsäkringshänseende. På utskottets begäran godkändes detta uttalandeav . Utskottet anser liksom motionärerna alt man bör ställa sigpositiv till ungdomars försök att driva egen verksamhet och därmed komma ur en arbetslöshetssituation. Olika projekt har prövats , och utskottet utgår från att de erfarenheter som gjorts kommer att ge nya idéer och uppslag, I ett tidigare betänkande (AU 1983/84:21 s. 52) har utskottet utgått ifrån att regeringen utan dröjsmål återkommer till i frågor som rör ungdomsföretagande i de fall det är aktuellt med nya åtgärder som kräver medverkan. Utskottet vill här bekräfta denna meningsytt ring. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att de båda motionsyrkandena av lämnas utan åtgärd. Verksamheten med ungdomslag börjadeden . Den innebär att arbetslösa ungdomar i åldern skalltillförsäkras anställning i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. I sistahand är det hemkommunerna AU1984/85:11 44 som är skyldiga att tillhandahålla arbete i denna form.Ungdomarna arbetar normalt på halvtid. Lön utgår enligt avtal. Rätten tillarbetslöshetsersättning påverkas. I fråga om arbetstiden gäller att arbetsgivaren harmöjlighet att under vissa förutsättningar utsträcka den på egen bekostnad.Ungdomar som är berättigade till ersättning från en arbetslöshetskassa samtförståndshandikappade ungdomar har rätt att arbeta på heltid. För deförståndshandikappade ungdomarna gäller dessutom den särskilda regeln att defår arbeta i ungdomslag även när de är i åldern . Verksamheten med ungdomslag avser som nämnts anställninghos offentliga arbetsgivare. Med kommuner och landsting jämställs därvidkommunala, och landstingskommunala företag. Vidare har skogsvårdsstyrelsernarätt att låta ungdomar i ungdomslag utföra arbete åt enskilda arbetsgivare inomskogsbruket. Det är vidare tillåtet för kommuner att låta ungdomar i ungdomslagutföra arbetsuppgifter åt enskilda arbetsgivare om arbetet avser avgränsadeuppgifter som annars inte skulle bli utförda och som lämpligen inte kan utförasinom ramen för någon annan arbetsmarknadspolitisk stödform. Det har förutsatts att arbete i ungdomslag skall varvasmed utbildning. Från utskottets sida har framhållits att stora ansträngningarbör göras av kommunerna att erbjuda ungdomarna utbildning i det arbete somutförs på arbetsplatsen och inom områden som kan stärka ungdomarnas ställningpå arbetsplatsen. De grundläggande bestämmelserna om verksamhet medungdomslag ges i lagen (1983:1070, ändr. 1984:521) om arbete i ungdomslag hosoffentliga arbetsgivare. Arbetsgivare som anordnar arbete i ungdomslag fårbidrag som täcker hela kostnaden för ersättningen lill ungdomarna samt ettsärskilt bidrag till administrations- och handledarkostnaderna. Ett ytterligarebidrag utgår till kommuner som vid sidan av arbetet i ungdomslag tillhandahållerutbildning åt ungdomarna. För dessa bidrag gäller förordningen (1983:1079) omstatsbidrag till verksamheten med ungdomslag m. m. Statens kostnader för ungdomslag täcks från anslagetStatsbidrag för ungdomslag. För innevarande budgetår är anslaget uppfört med 1miljard kronor. gjordes totalt 83 000 placeringar avungdomar i ungdomslag. Däri ingår ett antal ungdomar som placerades iungdomslag två eller . Under första kvartaletsinkörningsskede var i genomsnitt 22 000 ungdomar sysselsatta iungdomslag. samt uppgick antalet till39 000. I samband med statsmakternas beslut om verksamheten medungdomslag förutsattes att denna skulle utvärderas och att en redovisningskulle lämnas . Detta skedde i regeringens skrivelse1984/85:88 som behandlades av utskottet i betänkandet AU 1984/85:7 (s. 24 f.).Det förutskickades vidare att regeringen senast i budgetpropositionen 1985skulle AU1984/85:11 45 återkomma med förslag med ändringar i regelsystemet m. m.som uppföljningarna av verksamheten kunde ge anledning till. Ändringar i lagstiftningen om ungdomslag I budgetpropositionen läggs framförslag till ändringar av lagen om arbete i ungdomslag. En del av dessaändringar anges ha till syfte att öka utslussningen av ungdomar frånungdomslagen till anställningar på den ordinarie arbetsmarknaden. Vid de utvärderingar av verksamheten som gjordes år 1984framkom olika meningar om huruvida rörligheten bland ungdomar i ungdomslag varhög eller låg. I de undersökningar där man hade divergerande uppfattningar idenna fråga var man dock ense om att uppföljningen av ungdomarna frånarbetsförmedlingens sida kunde vara bättre. Det förhåller sig vidare så, altkombinationen av arbete i ungdomslag med utbildning - som utskottet fannangelägen - i varje fall och utnyttjades i endastringa utsträckning. Det föreslås mot denna bakgrund i propositionen att man somett obligatoriskt inslag i arbetet i ungdomslag inför kurser som arbetsförmedlingenanordnar om hur arbetsmarknaden fungerar och om hur man söker arbete m.m. 1arbetet skall alltså ingå vad som i propositionen benämns"jobbsökarakliviteter". Dessa aktiviteter medför att tiden iungdomslag förlängs i genomsnitt . Under kurstimmarnaförutsätts ungdomarna få ersättning i form av utbildningsbidrag som utgår inomarbetsmarknadsutbildningen, omräknat lill timersättning. Ungdomar som arbetarheltid skall beredas ledighet med bibehållen lön. Deltagande ijobbsökaraktiviteterna görs obligatoriskt så till vida att ungdomar som intevill delta i aktiviteterna riskerar att bli avstängda från arbetet iungdomslag. Förslagen beträffande jobbsökaraktiviteterna föranlederändringar i lagens 9 och 12 §§. Jobbsökaraktiviteterna föreslås i propositionen blikompletterade med ett i 3 § inskrivet åläggande för arbetsförmedlingen attupprätta individuella planer för ungdomar som varit i ungdomslag under längretid, varmed skall avses en period av . Förslagen beträffande jobbsökaraktiviteterna leder alltsåtill en viss förlängning av tiden för sysselsättning genom ungdomslag.Därutöver föreslås i propositionen att kommunerna får ökade möjligheter att påegen bekostnad utsträcka arbetstiden i ungdomslag, bl. a. för ungdomar somuppbär socialbidrag. Propositionens tanke är att kommunerna skall kunnaförlänga arbetstiden när de anser att detta är "adekvat" och efteröverenskommelse med de berörda fackliga organisationerna. Förslaget innebär enändring av lagens 7 §. Som inledningsvis nämnts har ungdomar med rätt lillersättning från arbetslöshetskassa rätt att arbeta på Heltid. AU1984/85:11 46 vidgades denna rätt så alt ungdomar som vid anvisning tillungdomslag uppfyller arbetslöshetsförsäkringens arbetsvillkor men inte dessmedlems- villkor-dvs. medlemskap underminst 12 månader-skall kunna övergå från halvtid till heltid när de underarbetet i ungdomslag uppfyller medlemsvillkoret. Det föreslås nu i propositionen att man gör en lagändringsom går i motsatt riktning. Ungdomar i åldern 1617 år.kan inom ramen förskolans uppföljningsansvar anvisas ungdomsplals. Under arbeiet på sådanaplatser kan ungdomarna ansluta sig till arbetslöshetsförsäkringen och arbetaupp rätt till kassaersättning. De fär därmed rätt atl arbeta.på heltid om deanvisas arbete i ungdomslag. Den rätt till kassaersättning dessa ungdomar haravser emellertid en dagpenning om . per dag, medan heltidsarbetet iungdomslag ger ca . Detta upplevs som en orättvisa av deungdomar som har gått i gymnasieskolan i stället för att arbeta på enungdomsplats. Med hänsyn ' härtill föreslås i propositionen att det görs denytterligare ändringen av 7 § att arbetet på ungdomsplatserna för16-17-åringarna inte skall kvalificera för heltidsarbete i ungdomslag. Slutligen föreslås i propositionen en ändring i 2 § attkommunerna i speciella fall skall anses som arbetsgivare för ungdomar placeradei kommunala företag. Med nuvarande regler räknas det kommunala företaget somarbetsgivare, vilket i vissa fall kan vara förenat med olägenheter. Moderata samlingspartiet ochcenterpartiet anser att regeringens förslag till lagändringar bör avslås. Imotion 900 avvisar moderata samlingspartiet förslaget om jobbsökarakliviteteroch i konsekvens därmed också förslaget om utökning med avtiden i ungdomslag. Denna ståndpunkt följs upp i motion 2664 av . (m) med att regeringens lagförslag skall avslås i dess helhet. yrkar i motion 647 att med avslagpå regeringens , förslag till ändrade regler för ungdomslagen skall ansluta sigtill vad som i övrigt anförts i motionen i motsvarande del. I den åsyftadedelen av motionen anförs att målsättningen bör vara att hälften av allaungdomslagsplatser tillskapas inom den privata sektorn. Lönen vid arbete i ungdomslagskall utgå med . Som huvudregel skall arbetet i ungdomslagbedrivas på heltid. Att skall fatta beslut om heltidsarbete begärs ien särskild hemställanpunkt i motionen. Ersättningen till ungdomarna kommerdärmed att som regel utgå med . Om arbetet är förlagt tillprivata sektorn bör enligt motionärerna arbetsgivaren stå för . Slutligen anser centerpiartiet som viktigt att minimera denenskildes behov av en ungdomsplals. I det syftet förordas att ungdomarna inteskall anvisas arbete i ungdomslag i taget om intesärskilda skäl föreligger för placering utan sådan tidsbegränsning. I motionen sägs att dessa förslag kommer att innebära att18-19-åringar får bättre möjligheter till arbete utan stöd av ungdomslagen ochatt förslagen AU1984/85:11 47 utgör ell sådant exempel på besparingar inom.arbetsmarknadsverkels område som har förordat i samma motion. I förra åretsarbetsmarknadsbelänkande (AU 1983/84:21 s. 50-51) underströk utskottetungdomslagens karaktär av en övergångsanordning eller sluss till arbeten på denöppna arbetsmarknaden samt konstaterade att en bred enighet råder om attinlåsningseffekter skall undvikas. Utskottet uttalade vidare alt ungdomslagenskall utgöra ett temporärt stöd åt de ungdomar som av olika skäl har särskildaproblem att klara övergångeii mellan skola och arbetsliv. 1 de av riksdagenbegärda utvärderingarna av verksamheten med ungdomslag har uppstått delademeningar om utslussningen från ungdomslagen lill anställningar på öppnamarknaden har fungerat tillfredsställande. Oavsett hur det förhåller sig härmedär del i linje med utskottets redovisade uttalanden att åtgärder vidtasför att främja denna utslussning och att betydelsen av dessa åtgärderunderstryks genom att de skrivs in i lagstiftningen. knyter samman sitt avslagsyrkande med enbegäran om att skall ansluta sig till de konkreta förslag somcenterpartiet för fram beträffande arbetstidens längd, ersättningen tillungdomarna m. m. Dessa önskemål om förändringar av verksamheten är enligtutskottets mening inte argument för att avvisa tanken på åtgärder för att ökarörligheten bland de ungdomar som sysselsätts i ungdomslagen. Alt ,såsom följer av motionens yrkande, skall skrida till förändringar ilagstiftningen av det genomgripande slag som aktualiserats av ,kan utskottet inte tillstyrka. Utskottet ser alltså positivt på regeringens förslag om deändringar i lagstiftningen som syftar till alt främja utslussningen av ungdomaroch biträder sålunda regeringens förslag till motsvarande lagändringar. Enligt lagförslaget skall förlängningen av arbetstidenutgöra "i genomsnitt ". 1 motiveringen (prop.s. 110) anförs att det kan vara lämpligt att förlägga till fyratimmar som en form av utbildning. Utskottet anser att det börvara möjligt alt koncentrera jobbsökaraktiviteterna starkare än så, t. ex. tiUen vecka om det anses vara ändamålsenligt. Man bör alltså kunna se den angivnagenomsnittstiden över än som har angetts i propositionen. Även övriga lagändringar bör genomföras. Utskottet syftarpå skyldigheten för arbetsförmedlingen att upprätta individuella planer förvissa ungdomar i ungdomslag, slopande av möjligheten till heltidsarbete förungdomar som har arbetat på ungdomsplatser och det kommunalaarbetsgivarbegreppet i vissa fall. På en punkt vill utskottet förorda en jämkning. Somredovisats i det föregående är det avsett att ungdomarna skall uppbärautbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen när de deltar ijobbsökarkurserna. Detta innebär bl. a. att försäkringskassorna kopplas in påverksamheten, eftersom de är utbetalande myndigheter beträffandeutbildningsbidragen. AU 1984/85:11 48 opraktiskt.Det är smidigare att föreskriva att ungdomarna vid deltagande i kurserna - iden mån de inte är berättigade till lön - har rätt till ersättning med beloppmotsvarande utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning. Ersättningenutbetalas av resp. arbetsgivare som står som anordnare av ungdomslagen med rättför arbetsgivaren att få redovisade kostnader för ersättningarna i sin helhettäckta av statsbidrag. Utskottet redovisar på grundval av det anförda ihemställan ett förslag till ändring av 9 § i det till propositionen fogadelagförslaget. Vid bifall till utskottets förslag ankommer det på regeringen attgöra härav föranledda ändringar i förordningen om statsbidrag till verksamhetenmed ungdomslag. Idetta sammanhang bör slutligen redovisas vad som förordats i propositionen omrekryteringsstöd vid utslussning från ungdomslag. Som redan anmärkts (s. 40)beslöt statsmakterna som rikflinje för stödgivningen att stödet ifortsättningen skall förbehållas långtidsarbetslösa. Arbetsmarknadsministernuttalar i propositionen (s. 111) att ungdomar i ungdomslag bör kunna placeras iarbete på den ordinarie arbetsmarknaden utan ekonomiskt stöd men att det börvara möjligt att i enskilda fall kunna utnyttja rekryteringsstöd exempelvis förungdomar som närmar sig 20-årsåldern och har varit i ungdomslag . propositionen förordade användningen av rekryteringsstödet beträffandeungdomar i ungdomslag godtas av utskottet. Framtidaförändringar av verksamheten med ungdomslag Begäran om förslag från regeringen om förändringarav verksamheten med ungdomslag framställs i fem motioner. Moderatasamlingspartiet anser att eftersom ungdomslagen skall vara en sista åtgärd förungdomar som trots egna ansträngningar och andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder inte har fått fotfäste på arbetsmarknaden så bör anvisningstidernaförlängas. Vidare bör placering i ungdomslag ske på ett mera selektivt sätt änhittills. a. bör förhindras att ungdomar kan avbryta gymnasiestudier föratt övergå till arbete i ungdomslag. Ersättningen till ungdomar som arbetar iungdomslag bör fastställas i lag. Dessutombör enligt samma motion den privata sektorn få en reell möjlighet att ta emotungdomar i ungdomslag. En liknande uppfattning kommer till uttryck ifolkpartiets motion 2127, i vilken begärs att skall uttala attplatser hos enskilda arbetsgivare inte bör omgärdas med så många restriktioneratt de i praktiken inte kommer till stånd. Medmoderata samlingspartiets krav på förlängda anvisningstider åsyftasbestämmelsen i lagens 14 § att arbetsförmedlingen skall anvisa arbete iungdomslag senast från det att den unge har anmält sig som sökandehos förmedlingen. Med anledning av vad som sägs i motionen om avbrott igymnasiestudierna för övergång till arbete i ungdomslag skall tillfogas atttreveckorsregeln kompletteras av en annan regel i samma lagrum AU1984/85:11 49 som föreskriver att om den unge har anmält sig efter attha slutat skolan eller annan utbildning som inte har varit helt kortvarig skallanvisningen i stället ske senast . Anvisningstidens längd övervägs i propositionen (s. 111).Såsom arbetsmarknadsministern där anför är det väsentliga inte hur lång tidsom förflyter innan placering sker i ungdomslag ulan att arbetsförmedlingenhela tiden aktivt arbetar med de unga. Meningen är att dessa insatser skallutökas genom att de förut beskrivna jobbsökaraktiviteterna skall kunna påbörjasredan före anvisningen till ungdomslag. Och efter det att anvisning har skettskall ansträngningarna att finna annan anställning fortsätta och pågå hela dentid den unge har plats i ungdomslag. Det är redan fastslaget i lagen. Mot dennu angivna bakgrunden synes det inte påkallat att ändra den nuvarandetreveckorsregeln, och utskottet är liksom arbetsmarknadsministern i vart fallinte berett att nu förorda en förlängd anvisningstid. Verksamheten med ungdomslag har inneburit att man i svenskarbetsmarknadspolitik för en viss grupp arbetssökande, ungdomar ,införde en genom lag garanterad rätt till betalt arbete. Denna rätt inträdernär den unge inte kan finna annan lämplig anställning eller utbildning och inteheller någon annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd är aktuell. Det moderataförslaget innebär att man bryter denna anställningsgaranti. Det kanifrågasättas om inte en möjlighet för arbetsförmedlingen till en mer selektivplacering i praktiken innebär en ytterligare möjlighet att förlängaanvisningstiden. Utskottet har i det föregående avsnittet motsatt sig attden nuvarande lagregeln om att ungdomars löner bestäms genom kollektivavtal ersättsmed ett i lagen fastställt timbelopp (. Med denna inställningkan utskottet inte tillstyrka att det uppdras åt regeringen atl lägga fram ettförslag med liknande inriktning. Sammanfattningsvisanser utskottet att inte bör ge den begärda anslutningen till vad somanförs i motion 900 i de nu redovisade delarna. Lagstiftningen om ungdomslagföregicks av en överenskommelse i mellan socialdemokraterna,moderata samlingspartiet, och omverksamhetens inriktning och utformning. Däri ingick att ungdomar i ungdomslagäven skulle kunna placeras på enskilda arbetsplatser. Denna överenskommelseinnebar, som tidigare nämnts, att kommunerna får låta ungdomar utföra arbete åtenskilda arbetsgivare. Det bör observeras att ungdomarna även i sådana fall harkommunen som arbetsgivare. Denna del av överenskommelsen har senare bekräftatsgenom den förut nämnda ändringen av 2 § lagen om arbete i ungdomslag somgjordes . Placeringen på enskilda arbetsplatser fick särskilt undervintern/en mycket blygsam omfattning. var 215 av 29 200ungdomar placerade på det sättet. hade siffran stigit tillca 850. Arbetsmarknadsministern uttalar i budgetpropositionen (s. 108-109) att 4 1984/85. AU1984/85:11 50 "även om det aldrig har varit meningen att dennamöjlighet skall kunna få en vidsträckt omfattning står det lågautnyttjandet enligt min mening inte i överensstämmelse med riksdagensintentioner". När det gäller den kritik som moderata samlingspartiet ochfolkpartiet riktar mot alltför stränga restriktioner för placeringen avungdomar hos enskilda arbetsgivare bör erinras om alt detta var en möjlighetsom tillkom på utskottets initiativ. Det är sålunda på förslag av en bredmajoritet inom utskottet som placeringarna skall ske efter en särskildprövning. Genom denna skall fastställas alt det gäller avgränsade arbetsuppgifter,au dessa är lämpliga för ungdomarna i ungdomslag, att arbetsuppgifterna intekommer att utföras utan ungdomslagens medverkan saml au andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder inte är lämpliga. 1 betänkandet AU 1983/84:24 (s. 23-24) anmälde utskottet isamband med att utskottet redovisade sin syn på hithörande frågor att"utskottet med tillfredsställelse tagit del av AMS rekommendation förplacering av ungdomar i enskilda sektorn". 1 rekommendationen somutfärdades angavs som kriterier för placeringarna påenskilda sektorn dels ungdomarnas eget behov av att skaffa sig speciellaarbetslivserfarenheter, exempelvis uppgifter som ligger i linje med en nyssavslutad utbildning, dels svårigheter för kommunen att ta fram lämpliga arbetsuppgifter. 1 årets budgetproposition säger arbetsmarknadsministernalt det är angeläget att ungdomar i ungdomslag skall kunna placeras hosenskilda arbetsgivare om den unges behov är sådana alt en placering hos enskildarbetsgivare är överlägsen. Kommunernas eventuella önskemål alt utnyttja egnaungdomsplatser får inte tillåtas gå i första hand. Detta överensstämmer med denuppfattning utskottet har uttryckt. Den undanskymda roll som placeringarna på den enskildasektorn spelade /kan, som arbetsmarknadsministernkonstaterat, knappast sägas överensstämma med intentioner. Underhösten har placeringsmöjligheterna tydligen kommit till ökad användning. Enligtvad utskottet inhämtat från AMS har det träffats överenskommelser med företagoch fackliga organisationer om arbete i ungdomslag som innefattarindustriutbildning och praktikplatser hos olika företag i ochVästerås. Ett alternativ är att ungdomar i ungdomslag övergår tillföretags-förlagd utbildning med sikte på anställning, såsom skett iTrollhättan enligt avtal om s. k. industriintroduktion (jfr prop. s. 114). Detär önskvärt att denna utveckling fortsätter. I likhet med vad som anförs ipropositionen måste man säga sig att den enskilda sektorn i förstahand bör utnyttjas för att där bereda reguljära anställningar åt ungdomar somär placerade i ungdomslag. Detta är en förutsättning för att man skall kunna fåutslussningen från ungdomslagen att öka i den takt alla anser vara önskvärd. Medhänsyn till det anförda är utskottet inte berett att föreslå en ändring avriktlinjerna för placering av ungdomar i ungdomslag på den enskilda sektorn,vilka - som redan sagts - utskottet har godtagit eller direkt AU1984/85:11 51 Utskottet anser följaktligen att riksdageninte bör ge sin anslutning till vad som anförs i motionerna 900 och 2127 omungdomslag på den privata sektorn. Ungdomslagen föreslås i folkpartiels motion 2760 blikompletterad på så sätt att ungdomsplatser för 16-17-åringar utvidgas altomfatta även 18-19-åringar, varvid arbetsmarknadens parter förutsätts förhandlaom de lönevillkor som skall gälla. Samordningen av ungdomsplatserna och ungdomslagen hör tillde problem som återstår att lösa. Stora och för ungdomarna svårförståeligaskillnader råder i arbetstid och ersättningsnivåer. Ungdomsplatserna tillkomgenom avtal mellan parterna på arbetsmarknaden. Man får därför räkna med att enmotsvarande anordning för 18-19-åringar behöver föregås av förhandlingar inteenbart om lönevillkoren som tänker sig utan även om uppläggningen istort! När begärde en utvärdering avverksamheten i ungdomslag aktualiserades samordningen av ungdomslagoch ungdomsplatser. Enligt uttalanden i budgetpropositionen (s. 114) beredsdenna fråga nu inom arbetsmarknads- och utbildningsdepartementen.