bet · G801KU6 · 1984-12-31 00:00:00 — (c) föreslås att möjligheterna att införa debattregler i kommunallagenbör utredas. Debatterna i kommuner och landsting tenderar, enligtmotionärerna, att bli allt längre. Vissa debattrestriktioner borde därför kunnainföras som ett led i strävandena att förbättra villkoren för detkommunalpolitiska arbetet. Enligt motion 1983/84:934 av HansNyhage (m) bör de regler om handläggning av ärenden som gäller förkommunfullmäktige även gälla för bordläggning av ärenden i kommunala nämnderoch styrelser. Enligt nu gällande bestämmelser skall ärende bordläggas ifullmäktige om det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. KU1984/85:6 32 krävs däremot endast vanlig majoritet för beslut ombordläggning. Förslaget i kommunisternas motion1983/84:1412 syftar till att skapa garantier för de små partierna till insyn ikommunala styrelsers och nämnders verksamhet. Som utskottet redovisat i det föregående har 1983 årsdemokratiberedning till uppgift att bl. a. följa utvecklingen av de åtgärdersom har vidtagits för att förbättra de förtroendevaldas arbetsförutsättningarsamt vid behov lämna förslag till ytterligare åtgärder. Beredningen skallenligt tilläggsdirektiv (Dir 1984:1) göra en översyn av lagstiftningen omkommuner och landstingskommuner. Ett övergripande mål för beredningen ärhärvid att stärka de förtroendevaldas ställning i kommuner och landsting. Förslagen i samtliga här aktuella motioner har till syfteatt på olika sätt förbättra arbetsförutsättningarna för de förtroendevalda.Utskottet konstaterar att de frågor som motionärerna tagit upp ligger inomramen för demokratiberedningens uppdrag och räknar därmed med att de kommer attbehandlas av beredningen. Mot denna bakgrund anser utskottet inte påkallat attnu föreslå att ta ytterligare initiativ med anledning av motionerna.Motionerna 1983/84:929, 932, 934 och 1412 får anses besvarade med vad utskottetanfört. förordar i motion 1983/84:1353 ettriksdagsuttalande av innebörd att alla förtroendevalda bör erhålla arvodeenligt enhetliga regler. Utskottet vill erinra om att våren 1983beslöt (prop. 1983/84:97, KU 1983/84:28, rskr 347) att kommuner och landstingskulle få möjligheter att besluta om ersättning till förtroendevalda förförlorad arbetsförtjänst vid fullgörande av kommunala och landstingskommunalauppdrag. Det bör tilläggas att de nya bestämmelserna om rätt tillersättning för förlorad arbetsförtjänst trädde i kraft så sent som . Detta innebär att det gått alltför för att manskall ha en bestämd uppfattning om hur de nya bestämmelserna verkar.Utvecklingen på området följs av demokratiberedningen. Utskottet är medhänvisning till det anförda inte berett att föreslå att göra enframställning till regeringen enligt yrkande 4 i motion 1983/84:1353. Enligt samma motion samt motion 1983/84:2129 av OlovJohansson (c) och () bör regeringen lägga fram förslag som gördet möjligt att inrätta direkt valda lokala organ. har i betänkandet (DsKn1981:8) redovisat vilka principer som kan läggas till grund för direktval avlokala organ. En omfattande försöksverksamhet pågår f. n. i kommunerna. Kommunernahar genom lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna fått störrefrihet att decentralisera sin verksamhet. Med stöd av denna lag pågår ellerplaneras försök med lokala organ. beslöt (prop.1983/84:152, KU 1983/84:32, rskr 368) aU en försöksverksamhet med ökatkommunalt självstyre skall genomföras i högst nio kommuner och trelandstingskommuner av . KU1984/85:6 33 Enligt demokratiberedningensdirektiv är det angeläget att försöksverksamheten med lokala organ fullföljsoch vidareutvecklas. Beredningens arbete bör inriktas bl. a. på att genomförsöksverksamhet i kommuner och landstingskommuner stimulera och utvärdera nyverksamhet. Utskottet anser att det är av största vikt att olikaformer prövas i syfte att öka medborgarnas aktiva medverkan, delaktighet ochansvar i den kommunala verksamheten för att på det sättet stärka den kommunalademokratin. När det gäller införande av direktval till de lokala organen bördock enligt utskottets mening ytterligare erfarenheter av den nu pågåendeförsöksverksamheten erhållas innan definitiv ställning till denna fråga tas.Utskottet avstyrker alltså motion 1983/84:1353 yrkande 2 och motion1983/84:2129 yrkande 1. I partimotion framhålls vidare att ytterligarekommundelningar är ett led i att stärka den kommunala demokratin. Motionärernahävdar att regeringen har en alltför negativ inställning i denna fråga. Denna fråga har behandlats av vid åtskilligatillfällen tidigare. budgetproposifion (prop. 1982/83:100, bilaga15) uttalas att gjorda utvärderingar visar att kommundelningar bl. a. ledertill ekonomiska påfrestningar för berörda kommuner. Framställningar om delningav kommuner bör därför prövas restriktivt. Detta gäller särskilt i fall då denberörda kommunen motsätter sig en delning. Civilministern erinrade i dettasammanhang om att enligt 1 kap. 1 § lagen (1979:411) om ändring i riketsindelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar, får beslut omindelningsändring mot en berörd kommuns vilja meddelas endast om det finnssynnerliga skäl. framhöll (KU 1982/8321) medanledning av motionsyrkanden med i huvudsak samma syfte som det nu föreliggandeatt kommundemokratiska skäl kan mofivera att en kommun delas.Utskottet förordade emellertid att problemen med den kommunala demokratin iförsta hand bör lösas på annat sätt än genom ytterligare kommundelningar.Utskottet har inte funnit anledning att frångå denna ståndpunkt. Motion 1983/84:1353yrkande 1 avstyrks alltså, I motion 1983/84:2129 av () och KarinAndersson (c) pekas på en rad frågor som de anser bör ingå idemokratiberedningens utredningsuppdrag. Olika former av kooperativ verksamhetbör utvecklas som alternativ till en utbyggnad av den offentliga sektorn ellertill privatisering och avgiftsfinansiering. Motionärerna önskar vidare attdemokratiberedningen skall närmare analysera och utreda vilka åtgärder somkrävs för att fungerande lokalsamhällen skall kunna utvecklas. Initiativ till ett särskilt försöks- och utvecklingsprojekt om möjligheterna attutnyttja datateknikens och mikroelektronikens utveckling för att stärkanärmiljöns servicestruktur. Hemställan i motionen går ut på att skallgöra ett uttalande enligt vad som anförts i motionen. uppfattning är det stora och viktiga problem som 3 1984/85. KU1984/85:6 34 motionärerna har aktualiserat. Det bör nämnas att undersenare år har kooperativ verksamhet behandlats i det översynsarbete omrelationerna mellan samhället och folkrörelserna som pågår inomcivildepartementet. Inom ramen för detta arbete har två rapporter som berörkooperativ verksamhet utarbetats. Utskottet konstaterar att motionärernas frågeställningarligger väl i linje med demokratiberedningens uppdrag. Beredningen skall bl. a.belysa de nya kooperativa verksamhetsformer som utvecklats för skötseln avvissa gemensamma angelägenheter. Vidare har beredningen att studera olikaaspekter på det s. k. brukarinflytandet och brukarmedverkan. I fråga om serviceoch information anges i direktiven att beredningen bör studera hur informationsteknologinoch de nya medierna kan utnyttjas för att vidga och fördjupa den kommunalademokratin. Med hänsyn till vad som anförts anser utskottet att det inte f. n.finns anledning för att ta något initiativ med anledning av mofioneni här berörd del. Motion 1983/84:2129 yrkande 3 avstyrks följaktligen. Förslag som rör partistöd läggs fram i tre motioner. Avdessa tar en upp det kommunala partistödet medan två behandlar detkyrkokommunala. () kritiserar i mofion 1983/84:1408 dennuvarande utformningen av det kommunala partistödet. Han anser att det börgöras en översyn av stödet varvid man bör överväga att det får samma utformningsom partistödet på statlig nivå. Utskottet har vid sin behandling åren 1981, 1982 och 1983av förslag med samma syfte som det nu föreliggande hänvisat till den kopplingmellan partistödet på statlig och nivå som gjordes i 1972 årspartistödsbeslut. Frågan om det kommunala partistödets konstruktion har därföransetts endast böra prövas inom ramen för en allmän översyn av partistödet,vilken bör föregås av förhandlingar mellan de politiska partierna. Som tidigareredovisats ingår en undersökning av det kommunala partistödet idemokratiberedningens arbetsuppgift. Beredningen skall ta fram uppgifter omstödåtgärdernas omfattning på nationell, regional och lokal nivå, i vilkenutsträckning medel omfördelas mellan olika nivåer inom de politiska partiernaoch vilka modeller för beräkning av det kommunala partistödet som i praktikentillämpas i kommuner och landstingskommuner. Enligt utskottets mening kan det uppkomma behov avpartiledaröverläggningar om formerna för det nuvarande partistödet såsom ettresultat av den kartläggning som sker inom demokråtiberedningen. Dennaberäknas enligt vad utskottet erfarit vara avslutad . Förslagen i motionerna 1983/84:294 av ()och () samt 1983/84:745 av () och ThureJadestig (s) syftar till att kyrkokommunalt partistöd skall införas. Härigenomskulle, enligt motionärerna, möjligheterna öka till information om de kyrkligafrågorna och intresset stimuleras för kyrkofullmäktigevalen. Förslag isamma syfte har på utskottets förslag KU1984/85:6 35 Utskottet har därvid erinrat om attde kyrkliga kommunerna är långt mindre enhetliga än de borgerliga kommunerna. Iett stort antal kommuner finns över huvud inte kyrkofullmäktige. Vidarevarierar församlingarna starkt när det gäller partiförhållandena. Vid kyrkomöte behandlades en motion (1984:24) ominförande av ett kyrkokommunalt partistöd. 1 sitt av kyrkomötet godkändabetänkande LU 1984:15 anslöt sig kyrkolagsutskottet till motionärernasuppfattning om att möjligheterna till ett partistöd bör införas. hävdade att förhållandena nu ändrats då1982 års lag om församlingar och kyrkliga samfälligheter medför attkyrkofullmäktige kommer att inrättas i långt fler församlingar än tidigare.Vidare har ansvaret för informationsverksamheten lyfts fram och preciserats. I folkstyrelsekommitténs (Ju 1984:05) uppdrag ingår bl. a.att överväga på vilket sätt man kan främja ett ökat deltagande i valen tillkyrkofullmäktige. Utskottet har som framgått i fråga om det kommunalapartistödet uttalat att det kan bli aktuellt med partiledaröverläggningar ompartistöds-frågor. Enligt utskottets mening är det i så fall lämpligt attfrågan om ett kyrkokommunalt partistöd behandlas i detta sammanhang. anfört med anledning av motionerna 1983/84:1408, 1983/84:294 och1983/ 1983/84:745 bör ges regeringen till känna som mening. Den grundläggande kompetensregelnfinns i 1 kap. 4 § kommunallagen (1977:179) . Enligt denna får kommun ochlandstingskommun själva vårda sina angelägenheter. Denna bestämmelse har i sakoförändrad överflyttats från tidigare kommunallagar. Utskottet har i det föregående redovisat regler ochrättspraxis beträffande kommunalbesvär. I korthet gäller att beslut avkommunfullmäktige och får överklagas av den som är medlem avkommunen resp. landstingskommunen. Besvären får grundas endast påomständigheter som innebär att beslutet ej har tillkommit i laga ordning, ståri strid mot lag eller annan författning, på annat sätt överskrider kommunfullmäkfigeseller befogenheter, kränker klagandens enskilda rätt eller annarsvilar på orättvis grund. Med ledning av en lång fids praxis har ett antal konkretaprinciper för den kommunala kompetensen utformats. Lokaliseringsprincipeninnebär att som en angelägenhet ej anses uppgift som saknar anknytningtill kommunens område eller dess medlemmar. Likställighetsprincipen kräver attkommunens medlemmar behandlas lika så att inte vissa medlemmar obehörigengynnas eller missgynnas i förhållande till andra. Vid avgiftsfinansieradverksamhet gäller en självkostnadsprincip som innebär att kommunala avgifterskall bestämmas så att de ej överskrider självkostnaden. Vidare gäller att enkommun ej får lämna ekonomiskt stöd åt enskild eller driva KU1984/85:6 36 näringsverksamhet i annat fall än då det på särskild grundär tillåtet. I motion 1983/84:1405 av () och Ann-CathrineHaglund (m) föreslås att möjligheterna att införa vårdnadsersättningtill föräldrar för vård av eget barn skall utredas. Motionärerna föreslår attfamiljeekonomiska kommittén (S. 1979:06) bör få detta utredningsuppdrag. Utskottet vill erinra om att denna kommitté avgett sittslutbetänkande (SOU 1983:14) Barn kostar och alltså slutfört sitt arbete. Utskottet har avvisat motionsförslagom lagstiftning i syfte att införa vårdnadsersättning. Utskottet harinte funnit anledning att frångå sin tidigare ståndpunkt och avstyrker alltsåmotionen. Den kommunala kompetensen i näringspolitiska frågorbehandlas i tre motioner. Med hänvisning till ett speciellt fall begär () i motion 1983/84:381 att frågan om kofnmunernas kompetens att ingå avtal isamband med köp och försäljning av fast egendom bör klarläggas. Motionärenanser att detta lämpligen kan ske genom att stat-kommunberedningen (C 1983:03)får tilläggsdirektiv. Hemställan i motion 1983/84:1399 av () ochRosa Östh (c) syftar till en ändring i kommunallagen innebärande förbud förkommunerna att ingå i handelsbolag. Denna bolagsform kan, säger motionärerna,medföra ekonomiska risker, då kommunerna inom ramen för det solidariskaansvaret kan få ta på sig hela betalningsansvaret. Ett yrkande i motion 1983/84:1387av () går ut på att regeringen skall lägga fram förslag om enbättre reglering av den kommunala kompetensen. Utskottet har i det föregående ingående redogjort förstat-kommuhbered-ningens utredningsuppdrag. I direktiven påpekas att samhälletsinsatser inom dessa områden ofta aren fråga om samverkan mellan stat ochkommun. Kommuner och landstingskommuner har i ökad utsträckning kommit att ägnasig åt närings- och sysselsättningspolitiska frågor. Detta har lett till endiskussion om kommunernas och landstingskommunernas lagenliga kompetens närdet gäller dessa frågor. Det finns, sägs det i direktiven, starka skäl att nu taupp frågan om kommunernas och landstingskommunernas roll i närings- ochsysselsättningspolitiken. Beträffande beredningens arbete anges bl. a. att enutgångspunkt bör vara att analysera erfarenheterna av de kommunalanäringslivsinsatserna samt belysa konsekvenserna av olika kommunalakompetensgränser inom näringslivsområdet. uttalade sig utskottet för att en översyn avden kommunala kompetensen på det näringspolitiska området borde komma tillstånd. Utskottet finner det därför tillfredsställande att denna fråga nu blirutredd. Vad avser förslagen i motionerna torde dessa ligga inom ramen förstat-kommunberedningens arbete. Mot bakgrund av vad som anförts finnerutskottet inte att har anledning att göra någon framställning tillregeringen enligt här aktuella yrkanden i motionerna 1983/84:381, 1983/ 84:1387yrkande 2 och 1983/84:1399. KU1984/85:6 37 I motion 1983/84:2129 av OlofJohansson (c) och () begärs att regeringen skall lämnaredovisning och förslag om den statliga förhyrningen av lokaler inomStorstockholms kärnområde. Motionärerna hänvisar till ett regeringsbeslut frånår 1981 enligt vilken i planeringen för den statligalokalförsörjningen skall beakta möjligheterna att begränsa totalkostnadernasamt att förbättra den bristande balansen i relationen mellan arbetsplatser ochbostäder inom olika delar. har lokalansvaret för största delen avden stafliga civila verksamheten bl. a. i . I sinaanslagsframställningar för varje nytt budgetår redovisar bl.a. lokalhållningen, i vilken ingår förvaltning av befintligt fastighetskapitalsamt anskaffning av lokaler. På detta område gäller vissa riktlinjer som bl. a.bygger på ett stort antal regeringsbeslut. Syftet med det här aktuella förslaget är i första hand attfå till stånd en bättre balans mellan arbetsplat.ser och bostäder i olika delarav , Enligt vad utskottet inhämtat undersöker byggnadsstyrelsenkontinuerligt om det finns möjligheter att flytta myndigheter till lokalerutanför de centrala delarna av . Utskottet hänvisar till det i detföregående redovisade uttalandet av arbetsmarknadsutskottet (AU 1981/82:23) ochanser för sin del icke påkallat att i detta sammanhang föreslå attgöra den i motionen föreslagna framställningen till regeringen. Motionen i häraktuell del (yrkande 4) avstyrks följaktligen. En översyn av den kotninunalarevisionen föreslås i motion 1983/84:1387 (yrkande 4) av ().Syftet med denna översyn bör, säger motionären, vara att utveckla revisionentill ett mer effektivt kontrollinstrument, som kompletterar denlaglighetskontroll som sker genom besvärsreglerna. Då utskottet avvisade förslag med i huvudsak sammasyfte som det nu föreliggande hänvisade utskottet bl. a. till den verksamhet pårevisionsområdet som bedrivs av och Landstingsförbundet.Enligt vad utskottet erfarit anlitar det övervägande flertalet kommuner någonform av fackrevision, i huvudsak då genom revisionskontor knutna tillKommunförbundets länsavdelningar. Utskottet finner inte anledning att frångå sitt tidigareställningstagande. Motionen i här aktuell del avstyrks sålunda. Ytterligare ett förslag (yrkande 1) i samma motion går utpå att statligt styrd planering bör avvecklas. Motionären önskar attregeringen skall lägga fram förslag härom. Hon åberopar en sammanställning avolika kommunala planeringsformer som lämnas i betänkandet (SOU 1982:37) 4 1984/85. KU1984/85:6 38 planering i förändring och hävdar att flertaletplaneringsformer kan avvecklas. Utskottet har i det föregående översiktligt redovisatförslagen i betänkandet samt det svar på en interpellation i denna fråga avMargit som civilminister lämnade (RD1983/84:18). Av svaret framgår att stat-kommunberedningen har i uppdrag attgöra en översyn av de planeringsformer som tillskapades under 1960- och1970-talen. Med hänsyn till vad som anförts avstyrker utskottetyrkande 1 i motion 1983/84:1387. Bestämmelserna om kommunatbesvärtas upp i två motioner. I motion 1983/84:470 av () föreslås attkommunallagen skall ändras så att kommunalt organ inte skall ha rätt att sättasig över domstols utslag genom att fatta beslut i samma sak. Motionärenhänvisar till ett fall då kommunfullmäktige i en sydsvensk kommun kringgåttregeringsrättens dom genom att fatta nytt beslut i samma ärende. Reglerna för kommunalbesvär är föråldrade och avspeglarinte klart rättsläget hävdas i motion 1983/84:1387 (yrkande 3) av MargitGennser (m). Motionären önskar att regeringen skall lägga fram förslag somgrundar sig på kommunalbesvärskommitténs betänkande. Detta bör dockkompletteras med överväganden av gränsdragningen mellan kommunalbesvär ochförvaltningsbesvär. Fall av i princip samma karaktär som det i motion1983/84:470 redovisade har föranlett frågor i . Civilministernunderströk i sitt svar att det är oacceptabelt attkommunala organ eller förtroendevalda sätter sig över givna regler för denkommunala verksamheten eller trotsar domstolarnas avgöranden ikommunalbesvärsmål. Civilministern anförde vidare bl. a. följande. 1 första hand har beslutsfattarnaatt ta sitt politiska ansvar inför väljarna. Låt mig tillägga att deförtroendevalda) kommuner och landstingskommuner också har ett ansvar för denkommunala självstyrelsen som sådan. Den långtgående frihet som kommunerna har isvenskt samhällsskick förutsätter att man från sida följer de lagersom har stiftat. Rättsordningen tillhandahåller dessutom ett system medsanktioner mot oriktiga kommunala förfaranden. Utskottet vill understryka viktenav vad civilministern uttalar. En grundläggande förutsättning är attkommunerna uppträder lojalt mot de rättsliga avgöranden som träffas i kommunalbesvärsväg. Så sker också i det helt övervägande antalet fall. I detta sammanhang bör, som kommunalrättskommittén påpekar,även beaktas att i vissa lägen vid upphävande av ett kommunalt beslut hindermot återgång kan möta i form av civilrättsliga bindningar eller andra omständighetersom gör en ändring praktiskt omöjlig eller oförsvarlig med hänsyn till värdenav ekonomiskt slag som står på spel. Därvid har kommunen att ta hänsyn tillsådana omständigheter som gör en rättelse ogenomförbar i KU1984/85:6 39 Med hänsyn till vad som anförts avstyrkerutskottet motion 1983/84:470. Vad beträffar förslaget i motion 1983/84:1387 villutskottet hänvisa till att demokratiberedningen genom tilläggsdirektiv (Dir.1984:1) har fått i uppdrag att studera kommunallagens förhållande till denallmänna offentligrättsliga lagstiftningen, t. ex. förvaltningslagen(1971:290). Beredningen skall därvid ta upp frågorna om förhållandet mellankommunallagen och förvaltningslagen med utgångspunkt i vadförvaltningsrättsutredningen förordat i betänkandet (SOU 1983:73) Nyförvaltningslag. Mot denna bakgrund anser utskottet att syftet med nuifrågavarande motionsyrkande är tillgodosett. Det finns alltså inte anledningför att göra någon framställning till regeringen med anledning avmofion 1983/84:1387 yrkande 3, En översyn av reglerna för jävbegärs i motion 1983/84:471 av (). Motionären hänvisar till attförvaltningsrättsutredningen i betänkandet (SOU 1983:73) Ny förvaltningslag bl,a, uttalat att en förutsättningslös översyn av jävsfrågan i allmänhet kan varaav värde. Frågan om kommunallagens förhållande till den allmännaoffentligrättsliga lagstiftningen skall, som utskottet påpekat i detföregående, studeras av demokratiberedningen, I detta sammanhang skallberedningen ta upp de i betänkandet berörda frågorna om förhållandet tillförvaltningslagen. Beredningens överväganden i denna fråga kommer attredovisas i ett särskilt principbetänkande . Utskottet anser attresultatet av pågående arbete bör avvaktas. Motionen får anses besvarad med detanförda. 1. beträffande arbetsformeri kommunala församlingar att a) avslår motion1983/84:929 (interpellation och frågor), b) avslår motion 1983/84:932(debattregler), c) avslår motion1983/84:934 (bordläggning), d) avslårmotion 1983/84:1412 (insyn i styrelser och nämnder), attriksdagen avslår motion 1983/84:1353 yrkande 4, 3. beträffandedirekt valda lokala organ attriksdagen avslår motion 1983/84:1353 yrkande 2 och motion 1983/84:2129 yrkande1, attriksdagen avslår motion 1983/84:1353 yrkande 1, 5. beträffandedemokratiberedningens uppdrag attriksdagen avslår motion 1983/84:2129 yrkande 3, 6. beträffande partistöd påkommunal och kyrkokommunal nivå att med anledning av motion 1983/84:1408 samt motio- KU1984/85:6 40 nerna 1983/84:294 och 1983/84:745 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 7. beträffande komtnunalvårdnadsersättning att avslår motion 1983/84:1405, 8. beträffande näringspolitiska frågoratt a) avslår motion1983/84:381, b) avslår motion 1983/84:1387 yrkande2, c) avslår motion1983/84:1399, 9. beträffande avvecklingav viss komtnunal planering att avslår motion 1983/84:1387 yrkande 1, 10. beträffande redovisningav stadig förhyrning av lokaler i Storstock- holmso/nrädet attriksdagen avslår motion 1983/84:2129 yrkande 4, 11. beträffandekommunal revision attriksdagen avslår motion 1983/84:1387 yrkande 4, 12. beträffandekotnmunalbesvär att a) avslår motion1983/84:470. b) avslår motion1983/84:1387 yrkande 3, 13. beträffandeöversyn av jävsregler attriksdagen avslår motion 1983/84:471. Närvarande: (). (), BertilFiskesjö (c), (), (), iVärmdö (m), (), (), (),(vpk), (). (), (), OveKarlsson (s) och (). 1.Arvodesersättning (mom. 2) BertilFiskesjö och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 32 sombörjar "Det bör" och slutar "motion 1983/84:1353" bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att de nu gällandereglerna för KU 1984/85:6 41 ersättning till förtroendeman för förlorad arbetsförtjänstbör omprövas. Arvodena bör självfallet utgå efter en enhetlig princip men detmåste åligga kommunerna att tillse att arvodesnivån är sådan att flertaletinkomsttagare kan åta sig kommunala uppdrag utan att förlora ekonomiskt pådessa.