bet · G801SkU2 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 detta betänkande behandlarutskottet 36 motionsyrkanden som alla avser förelagsskaltefrågor. Bland de ämnen som motionärerna behandlar kan nämnasaktieköp mellan företag, gotlgörelse ur pensionsstiftelse, villkoralaktieägartillskolt, lagervärderingsregler, bolagsskatt, fondavsättning,egenföretagares avdrag för pensiorisförsäkringspremier, forskningsavdrag,beskattningsort saml kapitalbeskattning av företagsförmögenhel. Tillbetänkandet har fogals 14 reservationer och 5 särskilda yttranden. Avreservationerna är 9 undertecknade av m, c och fp gemensamt. En reservationstöds av rn och c, 3 av c och 1 av ensamt. 1983/84:301 av () 1 motionen yrkas alt hos regeringen begärförslag om avskaffande av förmögenhetsskatten på arbetande kapital. 1983/84:305 av () och (c) 1 motionen yrkas att hos regeringen begär ensnabbutredning för att skapa möjlighet för idrottsmän och andra s. k. friayrkesutövare med mycket ojämna inkomster att vid beskattningen göra skattefriaavsättningar till s. k. trygghetsfonder i syfte att tillämpa reglerna fr. o. . 1983/84:390 av () och () I motionen yrkas alt beslutar attinvesteringsfonderna får ianspråklas för marknadsföring och utlandselableringar. 1983/84:477 av () och () 1 motionen yrkas all som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen sägs om möjligheten all kombineraavskrivningslån från överstyrelsen för ekonomiskt försvar med lanspråktagandeav investeringsfond. 1983/84:480 av () 1 motionen yrkas att hos regeringen begärförslag om ändring i kapitalbeskattningen innebärande alt skatten på det iföretaget arbetande kapitalet slopas. 1 1984/85. SkU1984/85:2 2 1983/84:559 av () och () 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad sorn i motionen anförts om skattefritt sparande för förelagsetablering. 1983/84:594 av () I motionen yrkas all antar följande ändradelydelse av 19 S första stycket KL: Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas ickesådan gotlgörelse för utgift" eller kostnad som arbetsgivare uppburit frånpensionsstiftelse ur medel, för vilka avdrag icke medgivits vid taxering, vidförsta tillfälle dylika medel finnes i stiftelsen: Kompensationav staten för bensinskatt på bensin . 1983/84:754 av () 1 motionen yrkas att hos regeringen anhåller attföretagsskatte-kommitlén får i uppdrag all utreda den i motionen aktualiseradefrågan om underskoilsavdrag i vissa fall. 1983/84:755 av () och Hans Petterssoni (s). I motionen yrkas att hos regeringen begär sådanlagändring alt den generella skattefriheten för utdelningsinkomsler på s. k.organisations-aktier slopas. 1983/84:909 av m.fl. (fp) I motionen yrkas med hänvisning till motion 908 1. all riksdagenhos regeringen begär förslag om en successiv elirninering av bolagsskatten, 2. all riksdagenavslår förslaget i proposition 1983/84:100 att slopa det s. k. FoU-avdraget. 1983/84:944 av () 1. all som sin mening ger regeringen till kännavad sorn i motionen anförts om skattelättnader för småföretagare ochegenföretagare. 1983/84:1081 av m. fl. I motionen yrkas - med hänvisning till motion 1079 - attriksdagen beslutar avskaffa förmögenhetsskatten på del arbetande kapitalet i demindre och medelstora företagen. 1983/84:1090 av () och PerWesterberg (m) I motiorien yrkas - med hänvisning till motion 1089 - attriksdagen hos regeringen begär förslag på begränsningar i skattefriheten förorganisations-aktier i enlighet med vad som i motionen anförts. 1983/84:1129 (hänv. 1363) avThorbjörn m. fl. (c) såvitt avser yrkandena SkU1984/85:2 3 1 b) att som sin mening,ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om altföretagsskattekommitténs arbete bör bedrivas skyndsamt, 1 c) alt som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om att något förslag om införandet av ettbreddat underlag för produktionsfaklorsskallen inte bör framläggas, 1 e) alt som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om att betänkandet Kreativ finansiering (SOU1983:59) bör beredas med skyndsamhet så all en proposition senast under hösten1984 kan föreläggas , 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om borttagande av förmögenhetsskatten påarbetande kapital, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om införande av ett avgiftsfritt belopp i bottenav egenföretagarinkomst, 4. att riksdagenbeslutar alt lagernedskrivning åter skall kunna ske avlagrets värde, 5. att riksdagenbeslutar all den"statliga bolagsskatten åter skall utgå , 6. att riksdagenbeslutar alt återinföra del särskilda forskningsavdraget, 7. att riksdagenbeslutar all upphäva lagen (1982:1185) om inbetalning på särskiltinvesteringskonto, 8. alt riksdagenhos regeringen begär förslag om införande ay avdragsrätt för pensions- ochkompanjonsförsäkringspremier i förvärvskällan, 9. all riksdagenhos regeringen begär en översyn av de särskilda beskattningsreglerna förfåmansföretag och de skattemässiga reglerna avseende kapitalförluster. 1983/84:1133 av () och () 1 motionen yrkas all hos regeringen begärförslag till lagstiftning i syfte att åstadkomma likformig beskattning avbosladsräntor mellan dem som driver rörelse i annan kommun än hemortskommunenoch övriga skattskyldiga. 1983/84:1142 av m. (vpk) såvitt avser yrkandena 8. all riksdagenbeslutar att som sin menirig ge regeringen till känna vad som i motionenanförts om företagsbeskattningen, 9. all riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom representationsavdraget. 1983/84:1440 av m. fl. (m, c, fp) I motionen yrkas all hos regeringen anhåller omändring av reglerna för kapitalbeskattningen av familjeföretag i syfte att iföretag arbetande kapital helt undantas från beskattning. SkU1984/85:2 4 1983/84:1446 av m. fl. I motionen yrkas alt hos regeringen begär enskärpning av skattereglerna vid köp av aktier mellan företagen. 1983/84:1457 av m. fl. 1 b) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts orn att riågol förslag orn införandet av ettbreddal underlag för produktionsfaklorsskallen inte bör framläggas, 2. alf riksdagenhos regeringen begär förslag om borttagande av förmögenhetsskatten påarbetande kapital, 3. alt riksdagenhos regeringen begär förslag om införande av ett avgiftsfritt belopp i bollenav egenföretagarinkomst, 4. all riksdagenbeslutar all lagernedskrivning åter skall kunna ske avlagrets värde, 5. alt riksdageribeslutar alt deri statliga bolagsskatten åter skall utgå rned , 6. att riksdagenhos regeringen begär förslag om införande av avdragsrält förpensionsförsäkringspremier i förvärvskällan. 1983/84:1462 av m. fl. (fp, m, c) 1 motionen yrkas all som sin mening gerregeringen till känna vad sorn i motionen anförts angående villkoralaktieägartillskolt. 1983/84:1465 av () och () 1 motionen yrkas att hos regeringen begärförslag orn att egenföretagares pensionspremie skall betraktas somrörelsekostnad. 1983/84:1470 av (rn) och (rn) 1 motionen yrkas alt hos regeringen anhåller ornen utredning med syfte alt utreda ett införande av s. k. nyetableringskonton ienlighet med vad som i motionen anförts. 1983/84:1478 av Hans Nyhage m. fl. (m. c, fp) 1 motionen yrkas all hos regeringen anhåller omatt regeringen utreder frågan om möjligheterna att medge avdragsrält förpremier till s. k. kompanjonsförsäkringar. 1983/84:1485 av m, fl. (fp, rn, c) I motionen yrkas alt hos regeringen anhåller omförslag till sådana förändringar i komnurnalskaltelagen att avdrag till egenfrivillig pensionsförsäkring betraktas som avdragsgill kostnad i rörelsen ochinte sorn eget uttag. 1983/84:1488 av () 1 motionen yrkas all som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om stimulans av enskilt stödtill kulturlivet. SkU1984/85:2 5 1983/84:1489 av m. fl. (m, c, fp) 1 motionen yrkas att hos regeringen anhåller omförslag i enlighet med vad som i motionen anförts angående avsevärt reduceradförmögenhetsskatt på kapital som arbetar i familjeföretag alternativt ettavskaffande av förmögenhetsskatt på kapital som arbetar i familjeföretag. 1983/84:1497 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att högstatillåtna lagerreserven skall bestämmas till . 1983/84:1502 av () 1 motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående likställighet mellanegenföretagare och aktiebolag vad gäller avdragsregler förpensionsförsäkringar. 1983/84:2032 (hänv. 2031) av UlfAdelsohn m. fl. (m) såvitt avser yrkandena 10. att hos regeringen begärförslag om att förmögenhetsskatten för arbetande kapital i mindre ochmedelstora förelag avskaffas fr. o. m. , 11. all beslutar alt deregler för forsknings- och utvecklingsavdrag som gällde skallåterinföras fr. o. m. 1983/84:2089 (hänv. 2088) av m. fl. I motionen yrkas all hos regeringeri begärförslag i fråga om avdragsrälten för arbetsgivares avgifter tillintresseförening. 1983/84:2154 av () I motionen yrkas att hos iegeringen begär enöversyn av reglerna för avdrag för underskott som uppstått i en kommun motöverskott i annan kommun i enlighet med vad som anförts i motionen. 1983/84:2155 av () och (c) I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omändring av reglerna för kapitalbeskattningen av familjeföretag i syfte att iföretag arbetande kapital helt undantas från beskattning. 1983/84:2169 av () och () I motionen yrkas att hos regeringen begär enöversyn av reglerna om beskattning i annan kommun än hemortskommunen syftandetill ett slopande av dessa regler. 1983/84:2456 (hänv. 2455) av m. fl. (vpk) ' 3. att beslutar att godkänna vad som i motionenanförts om en höjning av bolagsvinsibeskattningen och hos regeringen anhålla omförslag i enlighet därmed. SkU1984/85:2 6 1983/84:2525 (hänv. 2524) av m. fl. 7. all begär alt regeringen gör en översyn överreglerna för arbetsgivares avdragsrält för medlemsavgifter tillarbetsgivarorganisation. 1983/84:2736 av () 3. all beslutar alt som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om förkortning av avskrivningstiden förbyggnader m.m. Gällande rätt, frågornas tidigare behandling, m. m. Aktieköp mellan företag m.m. Olika regler gäller för aktier sominnehafts mindre än (nya aktier) och för aktier som innehafts två åreller mera (äldre aktier). För aktier innehavda mindre än gäller att helavinslen skall tas till beskattning. För aktier som innehafts eller mergäller att av vinsten tas till beskattning (35 § 3 mom. 1 och 2 st.kommunalskattelagen, KL). Från sammanlagda beloppet av skattepliktigrealisationsvinst pä äldre aktier under ett beskattningsår minskat med förlustsamma år på sådana aktier får skatlskyldig göra avdrag med . Avdragetfår dock inte överstiga beloppet av skattepliktig realisationsvinst minskal medeventuell realisationsförlust (35 § 3 mom. 1 och 2 st. KL). Om tillämpningen av dessa regler kan antas hindrastrukturrationalisering som är önskvärd från allmän synpunkt, kan regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer medge befrielse från skatt helt ellerdelvis. Framställning härom"skall göras av företag, som berörs avstrukturrationaliseringen, senast den dag avyttringen sker (35 § 3 mom. 3 st.KL). Vinst, som uppkommer när aktie i aktiebolag eller andel ihandelsbolag, ekonomisk förening eller utländskt bolag överlåts mellan sådanaförelag inom samma koncern, är undantagen från skatteplikt, om moderförelaget ikoncernen är aktiebolag eller ekonomisk förening och om den överlåtna aktieneller andelen innehas som ell led i annan verksamhet inom koncernen änförvaltning av fastighet, värdepapper eller annan därmed likartad lös egendom.I dessa fall skall den överlåtna aktien eller andelen anses förvärvad av delövertagande företagel och för den anskaffningskostnad somgällt för del överlåtande företaget (35 § 3 mom. 6 st. KL). Med anledning av ett motionsyrkandeom skärpning av de skatteregler som gäller köp av aktier mellan förelagframhöll skatteutskottet i sitt enhälliga, av godkända betänkande1982/83:35 all kapitalvinstbe-skaltningen var föremål för överväganden inomkapitalvinslkommittén och alt utskottet därför inte var berett medverka tilländringar i de regler som gällde i fråga om beskattning av bolags aktieinnehav. SkU1984/85:2 7 Vid förra beslutaderiksdagen i enlighet med ett regeringsförslag i proposition 1983/84:64 vissaändringar i företagsbeskattningen. Sålunda begränsades förelagens möjlighetertill lagernedskrivning från till eller - om den skattskyldigeutnyttjat rätten till avsättning till resullatutjämningsfond - från tidigare till . sänktes bolagsskallen från till , dvs. till dennivå som gäller för flertalet ekonomiska föreningar. Som skäl för förslaget i propositionen anfördefinansministern att förelagsbeskattningen hade en hög nominell skattesats -för aktiebolag av vinslen - men ell lågt faktiskt skatteuttag,vilket bl. a. sammanhängde med alt förelagen genom bokslutsdispositioner kundeskjuta upp beskattningen för en betydande del av den verkliga vinsten.Finansministern, ansåg den stora skillnaden mellan nominellt och faktisktskatteuttag olycklig och menade att förslaget utgjorde ett steg i riktning motell stabilare skatteunderlag. instämde i departementschefens uppfattningatt det var angeläget all begränsa den alltför stora skillnaden mellannominellt och faktiskt skatteuttag inom företagsbeskattningen och konstateradeatt de begränsade avskrivningsmöjligheterna innebar en viss begränsning av deutomordentliga konsolideringsmöjligheter som företagsbeskattningen erbjöd,som sänkningen av bolagsskatten kunde påverka företagensinvesteringskalkyler positivt. Även om de nya reglerna på sina håll kundemedföra vissa omställningsproblem borde dessa enligt utskottet inte överdrivas. Många aktiebolag erhöll full kompensation genom den samtidiga sänkningenav bolagsskatlesatsen och för de enskilda näringsidkarna kom skärpningen ifråga om lagernedskrivningarna samfidigt som sänkningen av skatteultaget enligt1982 års reform. Mot.skatleutskotlels beslut reserverade sig de borgerligarepresentanterna i utskottet. Aktieägartillskott lämnas frånaktieägarna i ett bolag för all t. ex. fylla ul en brist i bolagets egnakapital. Om tillskott inte lämnas kan i vissa fall aktiebolaget tvingas gå ilikvidation. I regel lämnas tillskollel av samtliga aktieägare. lämnasdock tillskott endast av den eller de största aktieägarna. Om samtligaaktieägare lämnar tillskott brukar detta ske i förhållande till vars och ensaktieinnehav. Två skilda typer av aktieägartillskolt förekommer - ovillkorligaoch villkorliga. De ovillkorliga aklieägartill-skoilen lämnas utan någraförbehåll om återbetalning annat än möjligen i samband med bolagets upplösning.Sådana insatser kan alltså jämställas med rena kapitalinsatser frånaktieägarnas sida. Villkorliga aklieägarlillskotl lämnas däremot normall medkrav på att tillskottet skall återbetalas när SkU1984/85:2 8 bolaget tjänat in tillräckliga vinstmedel. De villkorligatillskotten kan därigenom ses närmast som ett slags lån utan säkerhet. Hur aktieägartillskotten skall behandlas har varkenreglerats i den skatterätlsliga eller civilrätlsliga lagstiftningen. Denskatterältsliga frågan har endast varit föremål för ett fåtal avgöranden iregeringsrätten. I ell äldre rättsfall har regeringsrätten förklarat alt ettaklieägarlillskotl inte utgjorde skattepliktig intäkt for det mottagandebolaget. En återbetalning av redovisade vinstmedel av villkorligtaktieägartillskolt från dotterbolag till moderbolag har dock i ellförhandsbesked ansetts utgöra skattepliktig utdelning för moderbolaget (RSV/FBDt 1983:10). års taxering gällde attgotlgörelse för utgift eller kostnad som en arbetsgivare uppburit frånpensions- eller personalstiftelse ur medel för vilka avdrag icke medgivits vidtaxeringen skulle räknas till icke skattepliktig intäkt. Analogi med attarbetsgivaren inte medgetts avdrag vid avsättnings-tillfället blev därmed gollgjordamedel icke skattepliktig intäkt vid första gottgörelselillfälle. I enlighet med ett regeringsförslag i proposition1975/76:31 ändrades bestämmelserna i fråga om gotlgörelse ur pensionsstiftelse.Sådan gotlgörelse räknas numera (19 § KL) som icke skattepliktig intäkt endasttill den del stiftelsen saknat andra medel för alt lämna gotlgörelse än sådanaför vilka avdrag icke åtnjutits vid avsättning till stiftelsen. Innebörden avbestämmelsen är att gotlgörelse först tas ur medel för vilka avdrag medgivitsvid avsällningstillfällel, dvs. tidigare obeskattade medel. Först då sådanamedel inte längre finns anses gotlgörelse ha tagils ur medel för vilka avdraginte medgivits, dvs. Avgiftsfritt belopp för egenföretagare I samband med skattereforminfördes i inkomstslaget tjänst ett schablonavdrag. Avdraget, som gäller fr. o.m. taxering, är maximerat till , dock högst avijänsteintäklen. Två avdragspos-ler ligger utanför schablonen, nämligenkostnader för resor till och från arbetet saml resekostnader och ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa eller vid dubbel bosättning. Rätt tillschablonavdrag föreligger i princip bara då inkomsten härrör från utförtarbete. Från rätlen till schablonavdrag har sålunda undantagils skallskyldigavilkas inkomst av tjänst härrör helt från t. ex. folkpension eller periodisktunderstöd. Del betyder all de inkomster som berättigar till avdrag är kontantabruttolöner och sådana intäkter som enligt 11 kap. 2 § lagen (1962:381) omallmäri försäkring är all jämställa med inkomst av anställning. SkU1984/85:2 9 Frågan om ett fribelopp föregenföretagare prövades av . Då väckte enpartimolion med yrkande om införande av ett mot schablonavdraget i tjänstsvarande fribelopp vid beräkning av egenföretagares egenavgifter. Beloppetborde enligt motionärerna motsvara av ett avgiftsunderlag om högst 50 000kr. Skalteulskoltet erinrade (SkU 1983/84:17) med anledninghärav alt företagsskaltekommiltén ämnade presentera en principskiss tillbeskattning av egenföretagare enligt en s. k. slakelmodell innebärande allegenföretaga-ren skulle beskattas för samtliga privata uttag ur verksamheten.Med hänsyn till att en företagare genom en sådan beskattning skulle komma all iprincip jämställas med en löntagare måste enligt utskottets mening frågan omett schablonavdrag komma all aktualiseras också när det gälldeegenföretaga-rens inkomst. Utskottet avstyrkte därför motionen, och biföllutskottets hemställan. Mot beslutet reserverade sig ledamöter iutskottet och begärde förslag om ett fribelopp i enlighet med yrkandet icenterns partimolion. Med anledning av en motion avseendemöjlighet för löntagare, som siktade på att bli egenföretagare, att avsättaviss del av lönen till ell särskilt etableringskonlo framhöll skalteutskollel isitt betänkande SkU 1980/81:25 (s. 130) att sådana konton kunde länkasunderlätta en strukturomvandling i näringslivet och åstadkommaattitydförändringar till företagandet. Utskottet förordade därför att motionenöverlämnades till företagsskallekommitlén för en allsidig och förutsättningslösprövning. Nuvarande regler i fråga om egenföretagarenspensionsförsäkringspremier innebär all den som driver rörelse eller jordbrukutan förmedling av aktiebolag eller ekonomisk förening (egenföretagare) fårgöra avdrag för pensionsförsäkringspremier i form av allmänt avdrag. Härigenomkommer hela inkomsten av förvärvskällan, även den del som används för attbetala för egenföretagarens pensionering, att utgöra underlag föregenavgifter. Om verksamheten däremot bedrivs genom aktiebolag eller ekonomiskförening, utgör bolagels kostnader för pensioneririg av en anställd -även enanställd som är huvudaklieägare - inte underlag för arbetsgivaravgifter. Dessaskillnader medför - vid lika förhållanden i övrigt - att underlaget försocialförsäkringsavgifter blir högre för egenföretagare än för den som bedriversin verksamhet genom t. ex. ett aktiebolag. Frågan om egenföretagares avdrag förpensionsförsäkringspremier behandlades av utredningen om beskattning avtjänstepensioner i dess betan- SkU1984/85:2 10 kände (Ds B 1978:13) Avdragsrätt för utländskapensionsförsäkringspremier m. m. Ulredningerr konstaterade därvid alt delförhållandet att en egenföretagare får göra avdrag för premie förpensionsförsäkring avseende sin egen pensionering som allmänt avdrag, medariarbetsgivare i övrigt skall göra avdraget i förvärvskälla, i allmänhet medförall avgifterna blir högre för egenföretagaren än för den som exempelvis driververksamheten i aktiebolagsform och att skillnaderna ökar med stigande inkomst.En ändring av nuvarande regler skulle - menade utredningen - bidra till att ökaneutraliteten i beskattningshänseende mellan verksamheter som bidrivs i skildaförelagsformer. Med anledning av en motion i ämnetvid /83 framhöll skalleutskottet (SkU 35) alt frågan omegenföretagares avdrag för pensionsförsäkringspremier numera fick anses hakommit i ett delvis annat läge sedan den övre gränsen vid beräkning avATP-avgifl slopats. Utskottet erinrade också om att' hösten 1981beslutat ersätta egenföretagarens schablonavdrag för egenavgifter iförvärvskällorna jordbruksfastighet och rörelse med en rätt till avdrag förbelopp som i den skatlskyldiges bokföring avsatts för alt läcka de påbeskattningsåret belöpande egenavgifterna. De skäl av stalsfinansiell ochadministrativ art som tidigare åberopats mot alt omkonstruera avdraget förpensionsförsäkringspremier till ett avdrag i ' förvärvskällan hade enligtutskottet genom dessa riksdagsbeslut - i vart fall delvis - bortfallit. Detfanns alltså enligt utskottets mening skäl alt ompröva frågan omegenföretagares avdrag för kostnader för pensionsförsäkring. Målet borde varaalt samma regler skulle gälla för egenföretagare som för anställda. - Riksdagengav regeringen till känna vad utskottet anfört. Frågan ärnumera föremål för företagsskallekommitténs prövning. Även frågan om avdrag för för s. k.kompanjonsförsäkringar -dvs. försäkringar som delägare i ett företag i vissafall tecknar för varandra i syfte att exempelvis undvika ekonomiska svårigheteri samband med delägares dödsfall - prövades av vid förra riksmötet.Riksdagen avvisade då på skatteutskottets hemställan (SkU 1982/83:35) en motioni ämnet med hänvisning till alt frågor som hade samband med den skattemässigabehandlingen av kompanjonsförsäkringar låg inom ramen för företagsskallekommitténsarbete. Med anledning av motionsyrkandenavseende bl. a. likvärdig behandling i skallehänseende av medlemsavgifter tillarbetsgivarorganisation och fackförening begärde - ienlighet med skatteutskottets hemställan (SkU 1981/82:2) - av regeringen enfullständig redovisning och kartläggning av bl. a. de konfliklbidrag sombetalades ut av fackföreningar och arbetsgivarorganisationer och storleken avdessa i förhållande till de SkU1984/85:2 11 Målet borde enligtriksdagen vara att åstadkomma ett så neutralt system som möjligt. Någon sådan karlläggning och redovisning skedde inte. 1stället föreslog regeringen i en proposition (1982/83:50 bilaga 2.1) till1982/införande av en särskild lag om en begränsadskattereduktion för fackföreningsavgifter. Propositionen bifölls av . framhöll i sammanhanget (SkU 1982/83:15)all lagstiftningen borde utformas så all den tillgodosåg rimliga krav påenkelhet i den praktiska tillämpningen och all den enskildes integritet intekränktes. Utskottet uriderströk också angelägenheten av att fackföreningsavgiftengenom organisationernas försorg renodlades så att den omfattade uteslutandeutgifter för facklig verksamhet. Riksdagensborgerliga ledamöter yrkade avslag på propositionen. De nya bestämmelserna, som tillämpats första gången vid1984 års taxering, innebär att skattereduktion medges av den medlemsavgiftsom erlagls till fackföreningen. Underlaget är dock maximerat till ,varför reduktiouen kan uppgå till högst . I samband med behandlirig våreri 1983 av borgerligamotioner med yrkanden om upphävande av lagen om skattereduktion förfackföreningsavgift anförde skatteutskottet (SkU 1982/83:50) alt den tidigarekritiserade olikheten i beskattningshänseende mellan arbetsgivarnas ocharbetslagarnas medlemsavgifter fick anses ha i huvudsak undanröjts genom dennya lagstiftningen.