bet · G801JoU25 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligtjordbruksministern behöver det fortsatta statliga stödet inom det miljötekniskaområdet samordnas på ett så effektivt sätt som möjligt. Han förordar därför,efter samråd med chefen för industridepartementet, att styrelsen för tekniskutveckling (STU) nu ges det samlade ansvaret för detta stöd. Det förutsätts attett nära samarbete äger rum i dessa frågor mellan STU och . I motionerna 370 av m.fl. (fp) och 2604av m. fl. (c) anförs att regeringens förslag i praktiken tordeinnebära att anslaget fill stöd till miljöskyddsteknik avvecklas.Medelstilldelningen till STU är sådan att det knappast finns något störreutrymme för nya satsningar. Motionärerna föreslår att stödet tillmiljöskyddsteknik bibehålls oförändrat i huvudtitel ochatt anvisar 20 milj. kr. för detta ändamål. Utskottet får i likhet med jordbruksministern erinra omatt stöd till industriellt utvecklingsarbete i första hand utgår genom STU. Detär i rådande statsfinansiella läge vikfigt att de samlade resurserna samordnaspå ett så effektivt sätt som möjligt. Det ligger väl i linje med STU:s allmännauppgift att med hjälp av tillgänglig eller ny teknik främja utvecklingen inomviktiga samhällssektorer, bl. a. miljövårdssektorn. Utskottet utgår från attSTU inom ramen för sitt utvidgade ansvarsområde ägnar stor uppmärksamhet åtden fortsatta utvecklingen av nya tekniska metoder m.m. på miljövårdsområdet.Som jordbruksministern anfört är det viktigt att ett nära samarbete mednaturvårdsverket äger rum i hithörande frågor. Med det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag rörande det fortsatta stödet tillmiljöskyddsteknik m.m. samt avstyrker motionerna 370 och 2604 i berörda delar.- Regeringens förslag i övrigt under detta avsnittföranleder ingen erinran från utskottets sida. 1. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag pä motion I984/85:370yrkande 8 och motion1984/85:2604 yrkande 5 i motsvarande del godkänner vad i propositionen anförtsom det fortsatta statliga stödet till miljöskyddsteknik, m.m,, 2. beträffande särskilda medel tillstöd till miljöskyddsteknik, m. m. att avslår motion 1984/85:370yrkande 9 och motion 1984/85:2604 yrkande 5 i motsvarande del, 3. att bemyndigar regeringenatt ikläda sig de ekonomiska förpliktelser som följer av det avtal angåendestöd till kollektiv forskning inom miljövårdsområdet som nämnts ipropositionen, 4. att tillMiljövårdsforskning för /86 anvisar ett reservationsanslag av . JoU1984/85:25 62 Övervakning av miljöförändringar, m.m. Regeringen harunder punkt H 8 (s. 100-101) föreslagit att till,Övervakning avmiljöförändringar, m.m. för /86 anvisa ett reservationsanslagav . I motion 1984/85:370 av BengtWesterberg m. fl. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 6), att riksdagentill Övervakning av miljöförändringar, m. m. för /86 anvisar ettmed . ökat reservationsanslag av . Regeringen föreslår under dennapunkt att anslagen Särskilda undersökningar på miljövårdsområdet, m.m. ochProgram för övervakning av miljökvalitet förs samman till ett anslag benämnt Övervakningav miljöförändringar, m. m. Därmed bör enligt jordbruksministern möjligheternaöka för en samlad bedömning av hur resurserna för undersöknings- ochövervakningsverksamhet på miljövårdsområdet bäst skall användas. Anslaget börför nästa budgetår föras upp med 27 milj. kr. I motion 370 av m. fl. (fp) yrkas attanslaget förs upp med 30 milj. kr. Motionärerna hänvisar bl. a. tillnaturvårdsverkets anslagsframställning och understryker behovet av ytterligareinventeringar på miljövårdens område. Utskottet delar jordbruksministerns bedömning rörandefördelarna med en sammanslagning av de båda anslagen Särskilda undersökningarpå miljövårdsområdet, m.m. och Program för övervakning av miljökvalitet. Medhänsyn till det statsfinansiella läget är utskottet inte berett att förordanågon anslagsuppräkning utöver den regeringen föreslagit. Motion 370 yrkande 6avstyrks således. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:370 yrkande 6 tillÖvervakning av miljöförändringar, m. m. för /86 anvisar ettreservationsanslag av . Bidrag till miljöfond ochRestaurering av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag underpunkterna H 10-H 11 (s. 102-103) och hemställer l.attriksdagen till Bidrag till miljöfond för budgetåret1985/86 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att tillRestaurering av för /86 anvisar ettreservationsanslag av . JoU1984/85:25 63 : Uppdragsverksamhet ochBidrag fill . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna H 13-H 14 (s. 103-105) och hemställer l.att till : Uppdragsverksamhet för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 2. att till Bidrag tillstatens strålskyddsinstitut för /86 anvisar ettreservation.sanslag av . Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.och Ersättningar för vissa köttbesiktningar och syneförrättningar. Utskottet tillstyrker regering ens förslag under punkterna J 1-J 2 (s. 113-114) och hemställer l.att till Bidrag tillvissa internationella organisationer m. m. för /86 anvisar etfförslagsanslag av , 2. att till Ersättningarför vissa besiktningar och syneförrättningar för /86 anvisarett förslagsanslag av . Ersättning för vissa skador förorsakade av vilt, m.m.Regeringen har under punkt J 3 (s, 114-115) föreslagit att till Ersättning för vissa skador förorsakade av vilt, m. m. för /86 anvisa ett förslags anslag av . I motion 1984/85:327 av AgneHansson och (båda c) yrkas att hos regeringen begärförslag om en ändring av viltskadeförordningen så att möjligheterna tillersättning för älgskador utökas. I motion 1984/85:370 av BengtWesterberg m. fl. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 7), att riksdagentill Flora- och faunavård för /86 anvisar ett reservationsanslagav . I motion 1984/85:631 av () yrkas 1. att beslutar attersättning för återställande av skogsmark som skadats av vilt skall utgå ur delänsvisa viltskadefonderna, 2. att beslutar att hälftenav influtna licensmedel .skall avsäxxas för ersättning av viltskador inom detegna länet. Från anslaget utbetalas ersättningför förluster som uppkommer till följd av angrepp av vissa rovdjur på renar,får och andra tamdjur. Bestämmelser om ersättning finns i 16 § jaktstadgan(1938:279, omtryckt 1981:678) och JoU1984/85:25 64 förordningen (1976:430) om ersättning vid vissa skador avrovdjur (ändrad 1980:374). Från anslaget utgår vidare viss ersättning enligtförordningen (1980:400) om ersättning vid vissa viltskador, m.m. (ändrad senast1982:980). Dessutom bekostas frän anslaget vissa åtgärder för att förebyggaskador av vilt m. m. Enligt motion 370 av m.fl. (fp) behövsökade insatser till skydd för flora och fauna. För detta ändamål bör ettsärskilt anslag inrättas. Motionärerna föreslär att 2 milj. kr. anvisas förflora- och faunavård. 1 motionerna 327 av och (bådac) och 631 av () behandlas de ökande skogsskadorna på grund avälgbetning. Enligt den förra motionen har t. ex. i län beräknats attkostnaderna för omplantering m. m. på grund av älgskador uppgår till 20 milj.kr. Trots att medgivit en generös älgtilldelning har mankonstaterat en markant ökning av älgskadorna, 1 motion 631 hänvisas tillmotsvarande missförhållanden i norra . Båda motionerna utmynnar iförslag om ändringar i ersättningssystemet sä att möjligheterna tillskadeersättning i nu åsyftade fall förbättras. Enligt motion 631 bör vidareutgångspunkten vara att åtminstone hälften av influtna fällavgifter i ett länreserveras för skadereglering inom det länet. Utskottet har senast vid föregående års budgetberedningavstyrkt ett motionsyrkande (fp) om särskilda medel till flora- och faunavård(JoU 1983/84:25 p. I sammanhanget hänvisades bl. a. till att jakt- ochviltvårdsberedningens förslag ännu inte slutbehandlats i jordbruksdepartementet.Utskottet är inte heller detta år berett föreslå särskilda medel för flora- ochfaunavård och avstyrker således motion 370 yrkande 7, Vad beträffar ersättning för älgskador på skog m. m. fårutskottet erinra om att hithörande frågor författningsreglerats i förordningen(1980:400) om ersättning vid vissa viltskador, m. m. För varje län finns enviltskadefond som bildas av vissa fällavgifter enligt 9 §viltskadeförordningen. För länen finns en gemensam regleringsfond som förvaltasav kammarkollegiet. Regeringen beslutar om överföring av medel från länsfondernatill regleringsfonden samt om överföring frän sistnämnda fond till länsfond sombehöver tillskott (12 och 13 §§), När det gäller sådana skador som anges imotionerna 327 och 631 gäller särskilda ersättningsregler enligt 17 §viltskadeförordningen. I stadgandet anges bl. a. att ersättning får försärskilt fall lämnas av statsmedel eller ur jaktvårdsfonden om det är uppenbartoskäligt att den skadelidande själv svarar för de kostnader som skadanföranleder. Till varje länsstyrelse är knuten en länsälgnämnd meduppgift att vara rådgivande organ ät i frågor om älgvård och iärenden om åtgärder för att motverka älgskador. I anslutning till motionskraven pä ett mera generöstersättningssystem får utskottet framhålla att en av grundtankarna bakomviltskadeförordningen är att viltskador i första hand skall förebyggas ellerbegränsas genom jakt på den JoU1984/85:25 65 Betningsskador av älg skall såledesmotverkas i huvudsak genom en älgtilldelning som innebär att stammen hälls påen från nu aktuella synpunkter lämplig nivå. Det kan tilläggas att jakt- ochviltvårdsberedningen i sitt slutbetänkande (SOU 1983:21) Vilt och jaktbehandlat såväl viltskadeproblemen som systemet med länsvisa viltskadefonder.I ett avsnitt rörande vården av älgstammen anför beredningen (s. 262) attuppgifterna om skador på skog tyder på en markant skadeökning de senaste åren.Otvivelaktigt beror en del av dessa skador på områdesvis alltför tätaälgstammar. Även säsongsvandringar påverkar dock skadesituationen. Som framgår av motionerna kan det givetvis förekomma falldå det med beaktande av samtliga omständigheter framstår som oskäligt att denskadelidande själv svarar för de kostnader som skadan föranleder. I dessa fallger 17 § viltskadeförordningen en - visserligen restriktivt utformad -möjlighet till ersättning av statsmedel eller ur jaktvärdsfonden. Med hänsyntill det anförda och till det förhållandet att jakt- och viltvårdsberedningensslutbetänkande-innefattande bl, a. förslagom den framtida älgjakten-f. n.bereds i anser utskottet att motionerna 327 och 631 inte f.n, påkallar någon särskild åtgärd från sida. l.att till Ersättning förvissa skador förorsakade av vilt, m. m. för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 2. beträffande särskilda medel tillflora- och faunavård m, m, att avslår motion 1984/85:370 yrkande 7, 3. beträffande ändrade regler omviltskadeersättning m. m. attriksdagen lämnar motionerna 1984/85:327 och 1984/85:631 utan vidare åtgärd. Närvarande: (), (), GretheLundblad (s), (), (), (), SvenEric Lorentzon (m), (), (), (), (), (), () och PaulLestander (vpk), dock attvid behandlingen av punkterna 1-30 och punkterna 10 och 17, såvitt avser mom. 5 iutskottets hemställan, () deltagit i stället för MargaretaWinberg (s), samt vid behandlingen av de tvä sistnämnda punkterna dessutomdeltagit (). 5 1984/85. JoU1984/85:25 66 Lantbruksstyrelsen(punkt 2 mom. 1) () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 5 som börjar med "Utskottet har" och slutar med "del(yrkande 9)" bort ha följande lydelse: Det samhällsekonomiska och statsfinansiella lägetmotiverar stor restriktivitet vid budgetprövningen. Utskottet anser för sindel att anslagsanvisningen under denna punkt bör minskas med 3 milj. kr. iförhållande till regeringens förslag. Detta kräver fortsatta rationaliseringari lantbruksstyrelsens verksamhet. Förenklingar av jordförvärvslagen ochupphävande av investeringsförbudet inom animalieproduktionen är exempel påytterligare åtgärder som kan nedbringa utgifterna inom verksamheten. Dettainnebär att utskottet biträder det i motion 2168 av m.fl. (fp)framlagda förslaget (yrkande 9) om en medelsanvisning med . under anslaget för nästa budgetår. Motionen tillstyrksalltså i denna del. delsutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att medanledning av regeringens förslag och med bifall till motion 1984/85:2168 yrkande 9 till Lantbruksstyrelsen för /86 anvisar ett förslagsanslag av , Lantbruksstyrélsen (punkt 2 mom. 2) och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 5 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "motion361 (c)" bort ha följande lydelse: LItskottetvill---- (= utskottet)-- för djuren. Som anförs i motion 361 (c) ärbehovet av välutbildade klövvårdare mycket stort. Tyvärr är antalet verksammaklövvårdare litet, vilket medför att många kor får en bristfällig klövvård. Ettuppdämt utbildningsbehov föreligger därför inom detta verksamhetsområde.Motionärerna pekar på vissa vägar att lösa utbildningsfrågan, bl. a. genom attutnyttja kompetensen och utrustningen vid veterinärinrättningen i Skara.Utskottet vill med hänvisning till vad i motionen anförs framhållaangelägenheten av att erforderliga åtgärder vidtas i syfte att åstadkomma enändamålsenlig utbildning i klövvård. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffandeutbildning av klövvårdare attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1984/85:361, JoU1984/85:25 67 Lantbruksstyrelsen (punkt 2 mom. 5) och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 8 som börjar med "budget" och slutarmed "del (yrkande 3)" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i motion 2604 av m. (c) uttryckta uppfattningen att det är felaktigt att, som under senare tidskett på en rad punkter, överföra kostnader från staten till den enskildejordbrukaren. Exempel på sådana åtgärder är som nämnts avgiftsbeläggningen avlantbruksnämndernas rådgivningsverksamhet, veterinärbesök och lån. Följden avdessa åtgärder blir att en hårt pressad jordbruksnäring blir ännu mera pressad.Enligt utskottets mening bör uttala att regeringen bör söka andravägar för finansiering av ifrågavarande åtgärder på jordbrukets område. dels hemställan under 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande avgiftsfinansiering att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1984/85:2604 yrkande 3, Markförvärv för jordbrukets rationalisering (punkt 3mom. och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 9 som börjar med "Härutöver har" och slutar med "del(yrkande 1)" bort ha följande lydelse: Härutöverhar------- (= utskottet)----- /85. utskottetsmening är regeringens förslag ägnat att tvinga fram en snabb och illa övervägdutförsäljning av ifrågavarande mark. Syftet med verksamheten skulle härigenomförfelas. Utskottet anser i likhet med m. fl. (c) i motion 2604att den rörliga krediten bör få uppgå till högst 100 milj. kr.och till högst 50 milj. kr. Därvid kan också en vissinköpsverksamhet bibehållas. Detta innebär att utskottet ställer sig bakom deti motionen framförda yrkandet härom (yrkande 1). dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. att med anledning avregeringens förslag och med bifall fill motion 1984/85:2604 yrkande 1 medgeratt lantbruksstyrelsen för får disponera en rörlig kredit av . i och en rörlig kredit av 50 000 000kr.. Rättelse: S. 67, rad 1, 3. Står: (punkt 1 Rättat till:(punkt 2 JoU1984/85:25 68 Markförvärv för jordbrukels rationalisering (punkt 3mom. () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s, 9 som börjar med "Som framhålls" och slutar med "avstyrks(yrkande 8)" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i motion 2168 av . (fp) framförda åsikten att det bör vara möjligt att under vissa imotionen närmare angivna omständigheter sälja ut drygt en tiondel av det underjordfonden redovisade markinnehavet. Utskottet tillstyrker därför motionärernasförslag att uttalar sig för att jordfondehs tillgångar minskas medca 50 milj, kr. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse: 2. beträffande utförsäljning av mark att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtmed anledning av motion 1984/85:2168 yrkande 8. Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti(punkt 4 mom. 1 och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrandesom pä s. 11 börjar med "Utskottet kan" och pä s, 12 slutar med'"sida" bort.ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning finns det fortfarande motivför att bibehålla stödformen lån med uppskjuten ränta. Lånet syftar till attminska behovet av eget kapital så att personer med i övrigt godaförutsättningar skall kunna etablera sig som jordbrukare. Innan det visats attandra stödåtgärder, som är ägnade att bättre tillgodose angivna syfteföreligger, bör stödformen lån med uppskjuten ränta finnas kvar. Vad nu anförtsinnebär att utskottet biträder motion 2604 av m.fl. (c) i dennadel (yrkande 4), Yrkande 2 i sistnämnda motion och yrkande 1 i motion 2033av m.fl. (c) innebär att den fr. o.m. föregående budgetår infördakreditgarantiavgiften av pä utestående lånebelopp på jordbrukets,trädgårdsnäringens och fiskets områden bör avvecklas.' Utskottet anser för sin del att det är olyckligtatt en särskild kreditgarantiavgift läggs till de kostnader som redan myckethårt drabbar framför allt dem som startat företag eller som avser attnyetablera sig inom vederbörande näring. På skäl som motionärerna anför börriksdagen bestämt uttala sig för att den enprocentiga avgift som utgår påutestående lånebelopp för lan till jordbrukets, trädgårdsnäringens och fisketsrationalisering möjligt avvecklas. Vad utskottet nu anfört med anledning av motionerna 2033(c) och 2604 (c) i förevarande delar bör som sin mening ge regeringentill känna. JoU1984/85:25 69 dels utskottets hemställan under 1 och 4 bort ha följandelydelse: 1. attriksdagen med anledning av regeringens förslag och motion 1984/85:2604 yrkande4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om bibehållandeav stödformen lån med uppskjuten ränta, 4. beträffande kreditgarantiavgift attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1984/85:2033 yrkande 1 och motion 1984/85:2604 yrkande 2, Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering (punkt 5mom. (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 13 börjar med "Stödområdes-indelningen har" och på s. 14slutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Utskottet anser för sin del att förutsättningarna förträdgårdsnäringen i är så likartade inom området att regionaltrationaliseringsstöd bör utgå i hela denna del av och inte somför närvarande endast i . Detta innebär att utskottet delar deni motionerna 1078 (c) och 2041 (vpk) framförda uppfattningen i frågan. anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3.beträffande stöd till trädgårdsnäringen i attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motionerna 1984/85:1078 och 1984/85:2041. Främjande av trädgårdsnäringen (punkt 6) och (båda c) anser att utskottets yttrande på s. 14 fr. o. m. den del som börjarmed "Som redovisas" och utskottets hemställan bort ha följandelydelse: Somredovisas---- (= utskottet)---- denna uppfattning. I propositionen redovisas att efterfrågan på bidrag /84 var dubbelt så stor som tillgången på medel. Lantbruksstyrelsenvar därför tvungen att prioritera kraftigt bland objekten. Trots dettaföreslår, regeringen inte någon ökning av anslaget. Även om det i och för sigär angeläget att iaktta stor restriktivitet vid anslagstilldelningen villutskottet dock hålla före att en väsentligt generösare inställning här ärstarkt motiverad. Utskottet vill erinra om att trädgårdsnäringen är ennäringsgren med små företag och begränsade möjligheter till marknadsföring ikonkurrens med import och jordbruksreglerade livsmedel. JoU1984/85:25 70 bör anslaget för nästa budgetår räknas upp till 3 milj.kr. eller 2,1 milj. kr. mer än vad regeringen föreslagit. Utskottet tillstyrkeralltså motion 2033 av m. fl. (c) i denna del (yrkande 2).Utskottet hemställer att med anledning avregeringens förslag och med bifall till motion 1984/85:2033 yrkande 2 tillFrämjande av trädgårdsnäringen för /86 anvisar ettreservationsanslag av . Främjande av husdjursaveln m.m. (punkt 8) och (båda c) anser att utskottets yttrande fr. o.m. den del som på s, 17 börjar med"Utskottet, som" och utskottets hemställan bort ha följande lydelse: Utskottet vill starkt understryka att återgivnauttalanden från föregående alltjämt äger full giltighet. Särskilt villutskottet därvid trycka på uttalande att avvecklingen av detstatliga stödet till hästaveln bör ske i en takt som ej försvårar förhästavelsorganisationerna att vidmakthålla ett avelsarbete av minst sammakvalitet som och på ett sätt som medger vederbörligthänsynstagande till samtliga deltagande avelsföreningars intressen, alltsåsåväl varmblods- som kallblodsavelns. Vidare krävs att verksamheten iövergångsskedet inte ges alltför snäva ramar. Enligt utskottets mening kanregeringens nu framlagda förslag inte anses motsvara vad man mot bakgrund avriksdagens sålunda uttalade mening kunde ha anledning att vänta sig. Som anförsi motion 2056 av och andre vice talman (båda c)står den nya huvudmannaorganisationen för hästavelsarbetet inför ett mycketstort, tidsödande och kostnadskrävande program som successivt skall genomföras.Vidare kommer den nya att i starten för sin verksamhetmöta både större investerings- och driftkostnader än man tidigare räknat med.Allt detta talar för att den av regeringen förordade anslagstilldelningen förnästa budgetår är otillräcklig. Utskottet vill för sin del ansluta sig till deti motion 2056 (c) framlagda förslaget att anslaget för nästa budgetår förs uppmed 1 milj. kr,, varav kallblodsuppfödarnas organisationer bör tilldelas . Hingstuppfödningsanstalten bör av anslaget tilldelas 300 000 kr.Utskottet tillstyrker således motionen. att med anledning avregeringens förslag och med bifall till motion 1984/85:2056 till Främjande avhusdjursaveln m. m. för /86 anvisar ett reservationsanslag av . JoU1984/85:25 71 Främjande av rennäringen (punkt 10 mom. 3) , ,, , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s, 20 börjar med "Utskottet vill" och på s. 21 slutar med"ytterligare åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet--- (= utskottet)--- inte avsedd.Jordbruksnämnden hand lägger på rennäringens område i huvudsak endast de frågor som har med prisstödet att göra. Utskottet finner för sin del övervägande skäl för att statens företrädare i de årliga överläggningarna blir lantbruksstyrélsen, såsom regeringen föreslagit. Givetvis bör jordbruksnämndens sakkunskap i marknads- och prisfrågor utnyttjas vid dessa överläggningar. Därför är det naturligt att, såsom anförs i propositionen, samråd sker med jordbruksnämn den i sådana frågor.' Utskottet ansluter sig alltså till regeringens uppfattningnär det gäller formerna för de årliga överläggningarna mellan staten ochrennäringen och avstyrker i överensstämmelse härmed motion 756 (c) yrkande 2. dels utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande överläggningarmellan staten och företrädare för rennäringen att avslår motion1984/85:756 yrkande 2, Främjande av rennäringen (punkt 10 mom. 4) (), () och BörjeStensson (fp) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 21 som börjar med "Likaledes föreslår" och slutar med"sitt betänkande" bort ha följande lydelse: Däremot anser utskottet att , som föreslås iyrkande 1 i motion 756 av m. fl. (c), i detta sammanhang börställa sig bakom de målformuleringar som rennäringskommittén avgav i sitt våren1984 avlämnade betänkande (SOU 1983:67) Rennäringen i . Kommitténpresenterade den programmatiska grundvalen för sina förslag i följande fyradelmål: - Minoritetspolitisktmål, som innebär att rennäringen är en förutsättning för den samiska kulturen och därför måste förbli en samisk näring.