bet · G801KU35 · 1984-12-31 00:00:00 — I granskningsärendet har ifrågasatts om regeringsbeslutetden inte innebär en tvångsmässig avstängning från tjänsten somstrider mot gällande lagregler. I 4 kap. 6§ regeringsformen föreskrivs att riksdagsledamot och ersättare KU1984/85:35 55 får fullgöra uppdraget som ledamot utan hinder avtjänsteuppgift eller annan sådan förpliktelse som åligger honom. Dettastadgande innebär att skyldigheten att fullgöra en tjänst som inte låter sigförenas med ledamotsuppdraget rättsligt sett skall vika för ledamotsuppdraget.Däremot utgör stadgandet inget skydd mot entledigande eller tvångsmässigledighet från tjänsten i den mån detta är medgivet enligt de rättsregler elleravtal som gäller för anställningsförhållandet. Tjänst som hovrättsråd är en ordinarie domartjänst. Förordinarie domare gäller enligt 11 kap. 5 § regeringsformen ett särskiltanställningsskydd. Således får den som innehar en ordinarie domartjänst skiljasfrån tjänsten endast om han genom brott eller grovt eller upprepatåsidosättande av tjänsteåliggande har visat sig uppenbart olämplig att innehatjänsten. Vidare får han skiljas från tjänsten om han uppnått gällandepensionsålder eller annars enligt lag är skyldig att avgå med pension. Avsiktenmed regeln är att skapa garanti för självständighet i dömandet. Mer detaljeraderegler angående i vilka fall en statstjänsteman får skiljas eller avstängasfrån sitt arbete ges i lagen (1976:600) om offentlig anställning (). Dessaregler gäller med vissa undantag som här inte är aktuella även för ordinariedomare. Enligt (13 kap. 1 och 2 §§) kan en arbetstagare ivissa fall avstängas från arbetet antingen om förfarande inleds som syftar tillatt ålägga arbetstagare disciplinpåföljd eller till att avskeda honom, ellerdet vidtas åtgärder för att anställa åtal mot honom eller arbetstagaren ejfullgör sina arbetsuppgifter tillfredsställande och den bristandetjänstdugligheten beror av sjukdom eller därmed jämförligt förhållande. Några andragrunder för avstängning anges inte i . Dessutom kan en arbetstagareavstängas, när det har uppkommit tvist om uppsägning av honom, nämligen i vissafall som framgår bl. a. av 34 § andra stycket lagen (1982:80) omanställningsskydd (jfr prop. 1984/85:117 s. 24). De aktuella reglerna i är tvingande, vilket innebäratt det inte är möjligt att träffa bindande avtal om från avvikande regleri dessa delar. Utskottet gör följande bedömning. Regeringsbeslutet harformulerats så, att arbetstagaren meddelats tjänstledighet änvad han själv begärt. Oavsett ordalydelsen måste emellertid med hänsyn fill vadsom anges i motiveringen till beslutet han anses ha fått rätt att i enlighetmed avtalet återinträda i tjänsten senast efter det att hanunderrättat arbetsgivaren om att han tänker avbryta tjänstledigheten. I detaktuella fallet har han således enligt utskottets bedömning möjlighet att ienlighet med vad han har begärt påbörja sin tjänstgöring den 1 juU 1985. Enligtvad utskottet inhämtat har avsikten med beslutet inte varit att meddelatjänstledighet för längre fid än innevarande mandatperiod. Mot bakgrund avnämnda förhållande kan utskottet inte finna att regeringsbeslutet skulleinnebära en tvångsmässig avstängning från tjänsten. Enligt utskottets meningborde emellerfid regeringen i beslutet ha framhållit möjligheten attåterinträda i tjänst enligt avtalets bestämmelser. Beslutet har i dettaavseende fått en KU1984/85:35 56 mindre lämplig utformning. Utskottet vill härutöver framhålla att det kanifrågasättas om de kollekfiv-avtalsbestämmelser som reglerar statligtanställdas rätt till tjänstledighet för uppdrag som riksdagsledamot i vissaavseenden är förenliga med de tidigare nämnda lagreglerna. Särskilt kan påpekasatt avtalet helt synes utesluta möjligheten att tjänstgöra under pågåenderiksmöte. Utskottet förutsätter att regeringen uppmärksammar dennafråga och vidtar omedelbara åtgärder. a) Kartläggning av ombudsmannainstitutioner underregeringen Utskottet har vid årets granskningföretagit en genomgång av de av regeringen utfärdade förordningarna medinstruktioner för justitiekanslern, ,konsumentombudsmannen och jämställdhetsombudsmannen och därvid studerat hurdessa instruktioner förhåller sig till de lagbestämmelser som reglerarombudsmännens verksamhet. Vidare har utskottet studerat formerna förregeringens kontroll och uppföljning av ombudsmännens verksamhet. Till grundför granskningen har legat bl. a. en inom utskottets kansli upprättadpromemoria (bilaga B 25). Utskottet har inte funnit anledning att göra någotuttalande i anledning av kartläggningen i fråga. b) Utredning rörande val till löntagarfondernas styrelser Som närmare framgår av en inomregeringskansliet upprättad promemoria (bilaga B 26 till detta betänkande)aviserades i propositionen om löntagarfonder (1983/84:50) enutredning om hur AP-fondernas styrelser borde utses. Sedan direktivför en utredning utarbetats behandlades frågan på regeringssammanträdet den 24maj 1984. Enligt ett utfärdat pressmeddelande skulle utredningenshuvuduppgift bli att överväga ett system med direktval av samfiigafondstyrelser. Kommittén skulle vara parlamentariskt sammansatt. Efter kontakter med centerparfiet och somavvisade förslaget ansåg regeringen att tanken att få fill stånd enutredningskommitté som var parlamentariskt sammansatt måste överges. I ställetgavs utredningsuppdraget till en särskild utredare. Denne utsågs av regeringenden . härmed offentliggjordes utredningsdirektiven. Utöver denna redovisning föranleder ärendet inte någotuttalande från utskottets sida. c) Tillsättning av tjänster inom postverket Utskottet har till granskning tagitupp ett beslut av regeringen rörande besvär överpostverkets beslut i ett tjänstetillsättningsärende. Till grund förgranskningen har legat kommunikationsdeparte- KU1984/85:35 57 mentets akt i ärendet samt en promemoria från nämndadepartement. Vidare har en promemoria upprättats inom utskottets kansli (bilagaB 27). Ärendet har även varit föremål för en interpellation i (1984/85:34). Granskningen föranleder inget uttalande från utskottets sida. d) Regeringens beslut i visst ärende enligtkreditupplysningslagen Utskottet har till granskning tagitupp ett beslut av regeringen , varigenom regeringenupphävde föreskrifter som datainspektionen utfärdat rörande denkreditupplysningsverksamhet som bedrevs av ett visst företag. I ärendet var bl.a. fråga om gränsdragningen mellan företags- och personalupplysningar. Tillgrund för granskningen har legat bl. a. en inom utskottets kansli upprättadpromemoria (bilaga B 28). Granskningen har inte föranlett något yttrande frånutskottets sida. e) Entledigande av högre tjänsteman i Utskottet har granskat ettregeringsbeslut , vari regeringen dels entledigadeexpeditionschefen/rättschefen i från visstutredningsuppdrag, dels föreskrev att vederbörande under sin fortsattatjänstgöring i skulle vara befriad från de göromål somankom på honom som innehavare av tjänst som expeditionschef/rättschef idepartementet för att biträda med de uppgifter som departementschefen bestämde. Tjänstemannen ansökte vid om stämningpå staten genom och yrkade att nyssnämnda regeringsbeslutskulle upphävas och att han skulle få tillbaka sina arbetsuppgifter somexpeditionschef/rättschef. Han yrkade dessutom skadestånd. Målet fördes vidare till arbetsdomstolen, som i dom den 6 juli 1983konstaterade att staten inte haft rätt att mot arbetstagarens vilja ändradennes arbetsuppgifter på sätt som skett. Regeringens beslut förklaradesdärför sakna verkan för tjänstemannen. Arbetsdomstolen fann dock regeringensåtgärd försvarlig, och staten ålades följaktligen inte något skadestånd. Beträffande de närmare omständigheterna i ärendet kannämnas att tjänstemannen förordnades att fr. o. m. den 1augusti vara expeditionschef/rättschef i . Sedanden fullgjorde han inte de arbetsuppgifter som ankom påifrågavarande tjänst utan hade förordnande att utföra skilda utredningsuppdrag.När han fullgjort det senaste av dessa uppdrag, som rörde tullagstiftning,begärde han att få återgå till sin tjänst men förvägrades detta. I ställeterbjöds han förtidspension, eventuellt i kombination med utredningsuppdrag i ensådan omfattning att han inte skulle förlora ekonomiskt på förändringen. Hanavböjde det erbjudandet och i den situationen tillkom det aktuella regeringsbeslutet. KU1984/85:35 58 Enligt vad som inhämtats fråncivildepartementet övervägs som ett led i en inom pågåendeöversyn av personalbehovet bl. a. att förändra chefstjänstemännens förordnandenfrån fills vidare-förordnanden fill tidsbegränsade förordnanden. Det bör i sammanhanget vidare nämnas att motsvaranderättsliga problem som uppkommit i förevarande fall omfattas när det gällerverkschefernas ställning av direktiven fill utredningen om statligamyndigheters ledning, den s. k. verksledningskomfnittén. I kommitténs uppdragingår således bl. a. överväganden om hur man skall tillgodose kraven på en ökadpersonalrörlighet på verkschefsnivåer. I övrigtföranleder granskningen inte något utskottets yttrande. Resultatet av den granskning avstatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning som redovisatsi det föregående får utskottet härmed för Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), i (m),(), (), (), (),() och (vpk). punkt 4har () ersatt Ehsabeth () punkt 4 har ()ersatt i (m) punkt 13 b har () ersattKarin Ahrland (fp) punkt 13 c har Öve () ersatt () punkt 13 e och 17 har () ersatt () och AxelWennerholm (m) ersatt (). KU1984/85:35 59 Remisser till lagrådet m. m. (punkt 4) (), (), Hans Nyhage (m), i (m), (), KarinAhrland (fp) och () anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 11 börjar "Utskottet har" och på s. 12 slutar "årsgranskning" bort ha följande lydelse: Utskottet har vid sin granskning av regeringens remisserkonstaterat att lagrådet vid upprepade tillfällen anmärktatt de remitterade förslagen inte varit föremål för sådan remissbehandling somavses i 7 kap. 2 § RF. Ytterligare uppgifter om dessa ärenden redovisas ibilaga B 4. Lagrådet har därvid anfört att man i avsaknad av remissmaterialhaft begränsade möjligheter att bedöma frågor om lagstiftningens praktiskakonsekvenser och tillämpning som avses i 8 kap. 18 § RF och som det sålundaenligt grundlag åligger lagrådet att särskilt beakta. Mot denna bakgrund finnerutskottet att det i de granskade fallen förelegat allvariiga brister iberedningen av ärendena. Till frågan om lagrådsgranskningen och för övrigtberedningen av regeringsärenden vad gäller remissförfarande m.m. avserutskottet att återkomma mer ingående vid nästa års granskning. Vad utskottet idenna del anfört ges fill känna. Diarieföringen inom av visst brev(punkt 8) (), Berfil Fiskesjö(c), Hans Nyhage (m), (), (), KarinAhrland (fp) och () anser att den del av utskottets yttrande pås. 15 som börjar "Enligt utskottet" och slutar "utskottetssida" bort ha följande lydelse: Brevet ingick som ett led i överläggningar mellanregeringen och kommunisterna i syfte att få till stånd enuppgörelse om vissa ekonomisk-poHtiska åtgärder. Som ett resultat av bl. a.dessa överläggningar presenterade regeringen i proposition1984/85:45 förslag om vissa ekonomisk-politiska åtgärder. Enligt utskottets mening var statsrådet ställningsom finansminister av avgörande betydelse i förhandlingarna med vänsterparfietkommunisterna. Utskottet anser därför att brevet har avsänts i Kjell-OlofFeldts egenskap av finansminister och var alltså allmän handling. Det bordedärför ha diarieförts på sedvanligt sätt. Detta ges fill känna. Utlänningsärenden (punkt 9) (vpk) anser att dendel av utskottets yttrande på s. 19 som börjar "Utskottetkonstaterar" och slutar "från utskottet" bort ha följandelydelse: Utskottetkonstaterar att det i ärenden av förevarande karaktär inte sällan KU1984/85:35 60 måste uppkomma svåra intressekonflikter mellan å ena sidanpartens rättmäfiga krav på att få ta del av allt som kan åberopas emot honomoch å andra sidan uppgiftslämnares krav att inte utsättas för risken avallvarliga övergrepp. I de aktuella ärendena har de utvisningshotades ombud bl.a. klagat på att de hos regeringen inte fått ta del av allt det material somåberopats mot deras huvudmän. De har därigenom inte ansett sig kunna tillvaratasina huvudmäns intressen. Enligt utskottet är detta allvarligt urrättssäkerhetssynpunkt. Av största vikt är sålunda att regeringen och berördamyndigheter inte alltför lättvindigt åberopar sekretessmöjligheterna i fall somde förevarande. Av handlingarna i ett av målen framgår att betydelsefullavittnesförhör hemlighållits för parten. Det kan enligt utskottet på godagrunder hävdas att regeringen, även om förhörsprotokollen inte lämnats ut, ivart fall bort informera ombuden om innehållet i handhngarna. Vad utskottetanfört ges till känna. rutiner för kontakterna medmassmedierna (punkt 12 b) (), (),Hans Nyhage (m), i (m), (), Sven-ErikNordin (c) och () anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 29 börjar "Granskningen visar" och på s. 30 slutar"meddelarfrihet åsidosätts" bort ha följande lydelse: Utskottet har vid behandlingen av detta ärendeuppmärksammat den restrikfiva syn som enligt utrikesministern skall prägladepartementets kontakter med massmedierna. Enligt utskottets mening är det fråninformationssynpunkt viktigt med ett förtroendefullt förhållande mellanansvariga tjänstemän i och företrädare för massmedierna.Utskottet vill också erinra om den meddelarfrihet och det meddelarskydd somgäller enligt tryckfrihetslagstiftningen. Detanförda ges till känna. Visst uttalande av statsrådsberedningen (punkt 12 c) (), (), Hans Nyhage (m), i (m), (),() och (), anser att den del av utskottets yttrandepå s. 31 som börjar "Utskottet konstaterar" och slutar "atterinra" bort ha följande lydelse: Tryckfriheten garanterar en rätt för var och en att utaninblandning från det allmänna utge böcker och andra skrifter och att endastangripas för innehållet inför domstol. Tryckfriheten har i vårt land genom enlångvarig tradition kommit att innebära att man från statsmakternas sida inteheller ger sådana kommentarer till innehållet i tryckta skrifter som skullekunna uppfattas som ett försök från de styrande att lägga en hämsko på dettryckta ordet. KU1984/85:35 61 Utskottet finner att får ses som ett beklagligt och obetänksamt avsteg från den praxis somsåledes iakttagits på ifrågavarande område. Även om syftet medkommunikén i första hand varit att vederlägga ett offentligt uttalande från entjänsteman inom säkerhetspolisen, hade man bort inse effekten av att på dettasätt angripa en tryckt skrifts innehåll. Utskottet noterar särskilt attintervjuuttalandet inte alls nämndes i kommunikén som således enligt sinordalydelse endast tog sikte på uppgifterna i boken. Kommunikén utfärdadesefter samråd med statsministern, som inte kan undgå kritik med anledning av detinträffade. Det anförda ges fill känna. Utrikesministerns beslut beträffande ledamotskap iutrikesdepartementets antagningsnämnd (punkt 12 d) (), (), Hans Nyhage (m), i (m), (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande på s. 32 som börjar "Utrikesministern kom" och slutar"utskottets sida" bort ha följande lydelse: Rätten att i tal och skrift fritt få framföra åsikter hörtill de grundläggande värdena i en demokrati. I vårt land är dessa rättigheterförankrade i såväl regeringsformen som i tryckfrihetsförordningen. Givetvisförekommer det när bedömningar skall göras om en persons lämplighet för visstuppdrag att också de åsikter personen i fråga företräder vägs in. För politiskauppdrag .hör detta till spelets regler. Att så undantagsvis kan ske också vidde överväganden som görs när icke-politiska förtroendeuppdrag skall tillsättasskulle vara orealistiskt att förneka. Däremot vill utskottet med skärpaframhålla att det är helt främmande för vår förvaltningstradition och stridermot våra grundlagars anda att skilja en person från ett förtroendeuppdragdärför att han deltagit i den allmänna debatten. Detta är vad som i realitetenskett i förevarande fall. har gett uttryck för eller snarare återgettåsikter som innebar kritik mot regeringens utrikespolitik. Han har på grundhärav av utrikesministern blivit tillfrågad om han skulle kunna acceptera attlämna ifrågavarande förtroendeuppdrag, som han erhållit på grund av sinasärskilda kunskaper och erfarenheter. Detta är anmärkningsvärt. Med det anförda anser utskottet att kritik bör riktas motutrikesminister , vilket ges till känna. Viss kreditutfästelse m. m. avseende (punkt 13b) (), (), Hans Nyhage (m), i (m), (), OveEriksson (m) och () anser att den del av utskottets yttrande pås. 42 som börjar "Som tidigare" och slutar "i frågan" bortha följande lydelse: Till enbörjan vill utskottet framhålla att det självfallet i och för sig är av KU1984/85:35 62 största vikt att regeringen på olika sätt stödjer svenskexportindustri. Lltvecklingen visar i hög grad behovet avsådana exportfrämjande insatser inte minst i de s.k. statshandelsländerna. Detsagda gäller naturligtvis även i sådana fall då ett exportföretag råkat itrångmål i sina utlandsengagemang. Utskottets granskning av regeringens handläggning av de nuaktuella kreditfrågorna och i samband därmed åtgärder från regeringens sida attlösa den tvist som det folkrörelseägda entreprenadföretaget befinner sig imed den algeriska staten har gett vid handen bl. a. följande. Sedan BPA:s ledning tagit kontakt med statsminister den ekonomiska situation BPA befann sig i på grund av bl. a.engagemanget i förekom en rad aktiviteter i frågan. Utan stöd avregeringsbeslut eller förankring på annat sätt i regeringen i dess helhetinstruerades den svenske ambassadören i att på den svenska statens vägnarutfästa en kreditram på inte samt därutöver ett s.k. gåvoelement om 250 milj. kr. till , vilket senare belopp har en vissstorleksmässig överensstämmelse med BPA:s fordran mot den algeriska staten.Utskottet har vidare noterat att kreditutfästelserna gjordes innan berördasvenska myndigheter - i första hand BITS - beretts tillfälle att behandla saken.En anmärkningsvärd omständighet i sammanhanget är att den första instruktionensom gavs den svenske ambassadören i om villkoren för kreditutfästelsernavar missvisande, vilket fick till följd att ambassadören måste instrueras atttillställa Oubouzar en ny skrivelse där de svenska åtagandena klargjordes.Uppenbarligen föreligger brister i såväl kommunikafionerna inomregeringskansliet som i förhållandet till svenska utlandsmyndigheter. bör regeringen se över rutinerna härvidlag. Som fidigare nämnts ledde förhandlingarna beträffandeBPA:s tvist till att företaget återupptog de fidigare avbrutna arbetena iAlgeriet. Enligt uppgift kvarstår BPA:s fordran oreglerad. Sammanfattningsvis har utskottet kommit fill denslutsatsen att regeringen och i första hand statsministern inte kan undgåkrifik för handläggningen av de nämnda kreditfrågorna. Det är ur allmänsynpunkt av utomordentlig vikt att inga missförstånd uppstår beträffanderegeringens avsikter i en fråga som den förevarande. anfört ges till känna. Vissa krediter till (punkt 13 c) , Hans Nyhage, GunnarBiörck i och (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 43 som börjar "Utskottets granskning" och slutar"till erinran" bort ha följande lydelse: Enligt utskottet kan vissa betänkligheter anförasbeträffande den form av kreditgivning som skett i nu ifrågavarande fall.Beträffande handläggningen KU1984/85:35 63 av ärendet vill utskottet understryka vikten av attföreträdare för regeringen inte uttalar sig i en fråga som den förevarande påett sätt som kan vålla missförstånd om innebörden i de svenskabiståndsåtagandena. Vad utskottet anfört ges till känna. Fråga om oljeupphandling i (punkt 13 e) (), Hans Nyhage(m), i (m), (), (), OveEriksson (m) och Axel () anser att den del av utskottets yttrandepå s, 48 som börjar "Mot angiven" och slutar "av frågan"bort ha följande lydelse: Som framgått av den lämnade redovisningen beslöt riksdagenvåren 1983 och sedermera 1984 med anledning av proposition 1983/84:110 att denstatliga råoljelagringen skulle minskas, vilket bl. innebar att vissakvantiteter olja måste utförsäljas. anmälde ÖEF tveksamhetom huruvida den kvantitet råolja - 600 000 m' - som regeringen genom enstatssekreterare tidigare hade anmodat ÖEF att upphandla i bl. a. Iranborde fullföljas. Anledningen till ÖEF:s tveksamhet var bl. a. att någotlagringsbehov inte förelåg och att priset för oljan framstod som ofördelaktigt. a. med hänvisning till beslut omoljelagringens omfattning finns det enligt utskottets mening anledning attrikta kritik mot regeringens handläggning av denna fråga. anfört ges till känna. Beslut om laddning av kärnkraftsreaktorer (punkt 15) (vpk) anser att dendel av utskottets yttrande på s. 52 som börjar "Utskottet har" ochslutar "av ärendena" bort ha följande lydelse: Den granskning utskottet företagit visar att regeringenalltför lätt avfärdat sådana krifiska påpekanden som förts fram av t. ex.naturvårdsverket och . Då det här gäller synnerligenviktiga avvägningar borde regeringen ha föranstaltat om ytterligare utredninginnan beslut fattades. anfört ges fill känna. Viss personkontrollfråga (punkt 16) (vpk) anser att dendel av utskottets yttrande på s. 52 som börjar "Utskottet har" ochslutar "utskottets sida" bort ha följande lydelse: Under utskottets granskning har framkommit att regeringenunder sin prövning av besvär i tillsättningsärendet haft tillgång tillpåminnelser från klaganden i vilka denne öppet redovisar relevanta fakta ochlämnar en ingående förklaring till bl. a. sådana förhållanden som får anses hautgjort grund för anteckningar i säkerhetspolisens register. Regeringen har isitt beslut inte lämnat någon motivering och av handlingarna i övrigt framgårej KU1984/85:35 64 heller på vilket sätt lämnade upplysningar vägts mot denoteringar säkerhetspolisen gjort. Det är enligt utskottet intetillfredsställande att regeringens prövning kan befaras vara fiktiv och närmastett okritiskt godkännande av tillsättningsmyndighetens, på grundval avsäkerhetspolisens uppgifter, gjorda ställningstagande. Det är synnerligenangeläget att respekten för förbudet om politisk åsiktsregistreringvidmakthålls. Detta ges till känna. Regeringens beslut angående vissa kollektivaförsäkringar (punkt 17) (), Hans Nyhage(m), i (m), (),(), OveEriksson (m) och Axel () anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 53 börjar "Beträffande regeringens" och på s. 54 slutar"ytterligare uttalande" bort ha följande lydelse: Granskningenföranleder följande uttalande från utskottets sida. Det framgår av regeringens beslut attregeringens principiella inställning varit densamma somförsäkringsinspektionens nämligen att avtal om kollekfiva sakförsäkringar inteborde godtas förrän pågående utredningsarbete avlämnats och utvärderats. Trotsdetta har regeringen fattat ett beslut som innebär att ytterligare en sådanförsäkring godtagits. En vikfig del av det pågående utredningsarbetet rörandekollektiva sakförsäkringar kunde enligt regeringsbeslutet väntas bli redovisadunder . Vidare var vissa föreningsrättsliga aspekter på obligatoriskkollektiv försäkring föremål för domstolsprövning. Enligt utskottets meninghade det varit naturligt att avvakta utredningsarbetet och domstolsprövningen.Då så inte skett har regeringen inte haft något underlag för att undanröjaförsäkringsinspektionens beslut. anfört ges fill känna. rutiner vid kontakterna med massmedierna(punkt 12 a) (), (), Hans Nyhage (m), i (m), (),() och () anför: I en skrivelse som kom till den 28mars 1985 anförde journalisterna . Vid konstitutionsutskottetsutfrågning av uppgav utrikesministern attLars vid ett samtal med och en tredje journalistskulle ha sagt: "Det här vinner de borgerliga inte med mindre än attdet skapas affärer av något slag." Närutrikesministern fick följdfrågor om han verkligen menade att KU1984/85:35 65 journalister skulle skapa någon affär i syfte att hjälpanågot parti att vinna valet svarade bl. "Jag anser att utskottet för sin bedömning bör hakännedom om alla relevanta fakta och här har jag nämnt ett faktum."