bet · G801KU35 · 1984-12-31 00:00:00 — : Finns det enligt statsministernsuppfattning ingen risk för att bedömningen av vad som är gravt kan leda tillatt det blir en osäkerhet om vad som är regeringens inställning? : Inte alls, inte mellan och oss. : Men kanske mellan å ena sidan ochregeringen och å andra sidan den svenska allmänheten och massmedia? : Det skulle vara om det på ett felaktigt sättutnyttjades av vissa politiker. I övrigt tror jag allmänheten är på det klaramed att vi och säkerhetspolisen efter bästa förmåga värnar om rikets säkerhet. : Så risken är att vissa politiker utnyttjardetta - inte att massmedia presenterar material som allmänheten själv kanbedöma? : Jag förstår inte frågan. ansvarar för sinverksamhet, som i vissa frågor måste drivas i nära samarbete medregeringskansliet. Men ärenden som berör utvisning av utländska medborgarehandläggs av regeringen. : Har det hänt under senare år- under denmandatperiod som vi nu är inne på - att regeringen har sagt nej till att utvisapersoner från den sovjetiska ambassaden, om detta har begärts av ? : Alla beslut har fattats i nära samråd med SÄPOoch med den pohtiska oppositionen. Någon oenighet har inte förelegat, i varjefall inte på den politiska sidan. : Men kanske vis-å-vis ? : Jag kommer inte ihåg om det funnits någotformellt förslag som inte har gått igenom. I allmänhet har det varit ett gottsamarbete med . Jag vill avslutningsvis säga att jag tillmäter den härfrågan utomordentligt stor vikt. Den gäller i grunden hur en regering skallhandha för landet vitala säkerhetsintressen. Jag anser att detta framför allt,från min synpunkt sett, har lett till en nödvändig granskning av moderatasamlingspartiets agerande i den här typen av frågor. : Vi tackar för statsministerns intresse. : Vi har två frågor kvar. Den första gällerinformationen om kränkning av svenskt luftrum, - Kan vi lämna den? Då har vikvar fråga om uttalande från regeringshåll om ubåtskränkningar. KU1984/85:35 233 : Jag är ledsen att frågan rörutrikespoHtikens område, men jag skall inte föra någon utrikespolitisk debatt utan försöka vara så preciserad som möjligt. ' Min första fråga är: anser statsministern att det efterutrikesminister uttalande vid middagen på råderklarhet om den inställning i frågan om ubåtskränkningar? AndersBjörck: Det behövs alltså inte några ytterligare klarlägganden? OlofPalme: ej. : Anser inte statsministern att oklarheten omutrikesministerns uttalande har lett till att det råder en konflikt på dettaområde med massmedia, som kan skada den svenska trovärdigheten? : Det beror i så fall på vissa massmedia.Regeringens ståndpunkt är fullkomligt klar. : Så skulden är inte regeringens eller någotenskilt statsråds, utan massmedias? : Vår ståndpunkt är fullständigt kristallklar. : Om det föreligger några problem, är det dåmassmedias fel? : Jag vill inte uttala mig om huruvida detföreligger problem. Jag säger bara att regeringens ståndpunkt är kristallklar. : Gäller det också utrikesministernsståndpunkt? Jag träffade ett stortantal ambassadörer som sade att de alla hade rapporterat hem positivt påutrikesministerns linje. De hade haft tillfälle att tillsammans med sinaministrar diskutera frågorna. De kände väl inställningen, och den stämde medhans version. Det gav mig ett belägg för att främmande makters representanterinte tvekar om vilken den svenska ståndpunkten är. : Jag måste ändå fråga generellt, omstatsministern vill svara på om inte en konflikt av den här typen mellan enframträdande regeringsrepresentant och massmedia kan leda till att det bhrförvirring och oklarhet. : Det var ganska många representanter för främmandemakter jag träffade, och inte en enda av dem hade missuppfattat detta. : Var det statsministern som tog upp fråganmed representanterna för de främmande makterna, eller kom de själva fram ochberättade? : Det var en lång utfrågning av mig med ettstort antal ambassadörer. De kom in på detta ämne, och flera av dem sade att dehade haft ministrar här som hade varit närvarande när han hade diskuterat med KU 1984/85:35 234 sinakolleger om ubåtskränkningarna, varvid han hade sagt att kränkningarnafortsätter men att nationaliteten inte kunnat bestämmas. För dem var debatteninte alls svår. De hade hört utrikesministern säga precis det han själv påstårsig ha sagt vid mötet med journalisterna, och därför hade utrikesministernsversion full trovärdighet för dem. Jag tycker det var intressant. KarinAhrland: Kan statsministern erinra sig vilka länder- åtminstone några - som deambassadörerna representerade? OlofPalme: Samtliga var västländer. : Därmed är frågestunden avslutad. Det återstår för mig bara att riktaett tack till statsministern för att han med sina muntliga svar kompletteratvår skriftliga dokumentation. KU1984/85:35 235 Utfrågning av presschefen vid den 28 mars1985 angående sekretesslagens tillämpning vid UD allmänt och förhållandet tillmassmedia (punkt 12 a) Ordföranden: Jag ber att få hälsa UD: s presschef välkommen hit. Vår särskilda föredragningslista upptar bl, a, en punktsom rör sekretesslagens tillämpning vid UD allmänt och förhållandet tillmassmedia. När jag nu till Dig, , ger ordet vill jag gärna att duförst allmänt kommenterar UD:s relationer till massmedia, : jag inledningsvis säga att jag skallgöra mitt allra bästa för att ge utskottet alla de fakta som jag kan från mittarbete och att jag naturligtvis skall svara på alla de frågor om mitt arbetesom ni vill ställa. Däremot anser jag att jag som tjänsteman inte skallinveckla mig i åsikter eller bedömningar av det som ni som politiker kanintressera er för. I sådana frågor kommer jag att hänvisa tillutrikesministern, som är min chef, och hans redogörelse införutskottet. Pressarbetet på är organiserat på enenhet som har två grenar, nämligen presstjänst och allmän information. Jag ärchef för denna enhet. Den allmänna informationen berör till en liten delutrikespolitisk information. Inom vår informationsbyrå utger vi broschyrer omutrikespolitik. Denna verksamhet ligger nära utrikespolitiska institutetsverksamhet. Den har kommit att växa något. Vi ger ut allmänna texter om t. ex.mänskliga rättigheter eller krigets lagar. Vi kan också ge ut viktiga tal somhållits, integrala texter av tal och anföranden. Vidare har vi en liten seriesom behandlar vissa specifika områden, t. ex. . - Detta var alltsåinformationssidan. Den viktigaste delen, den som jag väsenthgen har sysslatmed , är presstjänsten. Pressbyrån är en avdelning som har funnits i 75år och har till uppgift att ge service till huvudsakligen svensk press. Gradvishar presstjänsten utvecklats till en starktförbättrad service till utländsk press- det är UD:s pressrum. Servicen tillutländska korrespondenter är ganska viktig för vår utrikespolitik, men dentäcker också hela det svenska samhället. Vi försöker att till utländskakorrespondenter på bästa sätt ge information om hela det svenska samhället somde kan önska bevaka vare sig de kommer hit som besökare eller är faststationerade här. - Detta var alltså pressrummet. återgår jag till det som jag förmodar är det centrala idetta sammanhang, nämligen presstjänsten. Där har vi en hten krets av redaktörer,dit jag själv hör. Jag deltar också i det arbetet ganska aktivt varje dag.Redaktörerna har till uppgift att hålla reda på den faktiska utvecklingen inomvår utrikespolitik. De försöker också specialisera sig, så att de skall kunna KU1984/85:35 236 följa utvecklingen väl. Syftet är att dels ge ut sådantskriftligt material som kan ges ut, dels - och det är mycket väsentiigt ochibland grannlaga - att ge svar på muntliga frågor från pressen. Vi har enganska ambitiös service på det området. Även om man inte riktigt kan tro dethar vi en jour dygnet runt, där mina medarbetare - redaktörerna - är ständigttillgängliga per telefon. Denna service har inte så mycket med utrikespolitikenatt göra, utan den är vanligtvis föranledd av konsulära frågor om t. ex.svenskar i nöd i utlandet. Det blir ständigt stora pådrag när sådana händelserutspelar sig. Som en konsekvens av att vi har den faciliteten att vi kan svarapå journalisternas frågor dygnet runt har denna service blivit ganska mycketanlitad, inte bara när det gäller konsulära frågor, t. ex. att någon svensk hardrunknat under semestern i eller blivit fast någonstans ute i världen,utan också när det gäller ganska besvärliga frågor om rent politiska saker ävenpå udda tider. När jag ändå talar om den muntliga servicen kan jag sägaatt syftet helt enkelt är att redaktörerna skall hålla sig väl informerade, såatt de - möjligen utan kontakt med departementets ledning och de högretjänstemännen -skall kunna svara på frågor. Vanligtvis går det till så att mantar en fråga och vänder sig till en tjänsteman som är specialist på just detområdet. Man diskuterar då hur man skall svara på frågan, och därefter ger mansvaret till journalisten så utförligt som man kan. Därvid måste man väga inolika skäl, och då kommer man in på sekretessfrågor, som vi kanåterkomma till. Basen för informationsverksamheten är naturligtvis denskriftliga information som vi ger ut från pressbyrån. Det är en ganska hårdoch enahanda rutin att nästan ta fram de texter som är viktiga, somantingen innehåller rena nyheter eller också är allmänt nödvändiga förredovisning av vad som händer inom utrikesförvaltningen. Vi är självfalletålagda att på det sättet löpande informera om vad som sker. Vi ger ut s. k.pressmeddelanden, som ni kanske har sett . Detta är intemärkvärdigare med vårt departement än med andra departement. Vi ger naturligtvis också ut grundtexter. Det är ofta ettomfattande arbete med dem. När utrikesministern har hållit ett anförande iriksdagen - som i går i utrikesdebatten - är underlaget för det anförandet ettdokument som det har arbetats med . Pressbyrån är inblandad i att"processa" det tekniskt, att ordna alla översättningar o. d. Det ärju det centrala dokumentet, och vi fäster stor vikt vid att få en braspridning på detta både inom och utom landet. Sedan har vi alla möjliga andra tal som kan hållas avnågon regeringsmedlem eller av regeringens företrädare. Många anföranden inomutrikespolitiken som hålls av statsministern eller eventuellt av någon annanregeringsmedlem utöver utrikesministern kan det finnas anledning för UD:spressbyrå att ta vara på och distribuera på sedvanligt sätt. Också när detgäller viktiga inlägg av våra tjänstemän eller företrädare, förhandlare ellerså -vare sig det är här i vid , i inedrustningssam- KU1984/85:35 237 manhang eller i FN, där det löpande hålls anföranden somär centrala för vår utrikespolitik - samlar vi ihop dokumenten och redovisardem på riktigaste möjliga sätt. Därmed har jag nämnt den muntliga service, som är ständigtåterkommande för oss redaktörer på . Jag har också nämntutgivandet av texter, dit man - som jag antydde - kan räkna UD:sinformationsbyrås broschyrer. Övrig kontakt mellan UD och pressen sker naturligtvis iform av presskonferenser eller liknande, som anordnas på olika sätt.Självfallet är det väsentiigen utrikesministern som är talesman förutrikespolitiken, och han håller då och då presskonferenser. Vid enstakaspeciella händelser, typ start, eller inför någon viktighändelse av annat slag, kan utrikesministern ge en presskonferens. Han kanockså ge en presskonferens allmänt där han bara säger att nu kallar jag till enpresskonferens för att diskutera aktuella utrikespolitiska frågor. På sammasätt brukar kabinettssekreteraren ge presskonferenser eller mindre formella sittningarmed journalister. När kabinettssekreteraren för två veT;kor sedan hade varit iAmerika bjöd han journalister till sig för att berätta om vad som hadeförevarit under den resan. I detta sammanhang kan jag nämna attutrikeskorrespondenterna, som givetvis får allt vårt skriftiiga material i formav pressmeddelanden eller broschyrer, ofta arbetar på svenska. De tar alltsåtill sig detta material ganska lätt, men de får också en service av UD:spressrum, dit vi ofta inbjuder talesmän för regeringen när det gällerutrikespolitikens bedrivande. Som exempel kan jag nämna attkabinettssekreteraren alldeles givit en sammanfattning av denutrikespolitiska diskussionen just . Utrikesministern har också med jämna mellanrum, kanske engång , uppträtt inför utrikeskorrespondenterna och svarat på derasfrågor. På samma sätt har statsministern varit i UD:s pressrum och talat omutrikespolitik men också om andra frågor. Eftersom valkampanjen börjat tidigt , inbjuds allapartiledarna endera veckan till pressrummet för att där uppträda förutrikeskorrespondenterna i en serie partiledarintervjuer under våren.Utrikeskorrespondenterna får naturligtvis också en allmän service när vi kommernärmare valkampanjen. Jag hoppas att jag givit en logisk framställning av vad viarbetar med. Det är ungefär så här arbetet ser ut. Ordföranden: Jag tackar för denna redogörelse. Jag harerfarenheter från pressbyrån - från överSven till , och en del andra - ochskulle vilja ställa en allmän fråga. Har Du en känsla av att policyn förändratsfrån pressbyråns sida i relationen till massmedia? Det har judiskuterats litet grand om förekomsten av s. k. briefing med vissa speciellagp")per, tidningsmän t. ex. Har det skett någon förändring i arbetssättet? KU1984/85:35 238 : har varierat något. Historisktsett var pressbyrån möjligen en del av den sekretessfunktion som fanns underkriget. Men genom hela historien har servicetanken varit den vägledande. Detarbete som jag beskrivit nu har förekommit . Vi som är tjänstemän påpressbyrån har haft ambitionen att hjälpa journalister så att de kanfå ett gott begrepp om vad som händer, även om vi har vissa sekretesshänsyn attta. Det är klart att arbetet har varierat något i form av olika aktivitetsgrader.Jag kan illustrera med att , då vi hade en mycket rörligoch aktiv kabinettssekreterare, , inleddes en form av briefingför journalister av ungefär samma slag som vid många andra utrikesdepartement,t. ex. i , och , där man briefar journalister. Dessa briefingsvar öppna för alla, men det blev ändå så att det framför allt var en delspecialister som kom dit. Det var inte vanliga presskonferenser - vi kalladedem briefings. Tanken med briefing är att allt material och allt som sägsdär skall användas men inte så att man citerar den som talar. Det skulle blisvårare att informera på ett öppet och riktigt sätt om vederbörande omedelbartdärefter i tidningen skulle se sig citerad. Den beskrivning som jag nu givit avbriefing är väl den allmänt rådande. Sådan briefing har förekommit tidigare,arrangerad av . Denna typ av briefing förekommer inte . Detär utrikesledningen, dvs. utrikesministern och kabinettssekreteraren, som gerdirekta presskonferenser till journalisterna, men man kan naturligtvis sägaatt de pressamtal som särskilt vi presstjänstemän för med journalister ständigtär en sorts briefing, som aldrig avspeglar sig i form av intervjuer. Det ärändå viktig information som kommer ut den vägen. Svaret på frågan är att praxishar varierat något. : Du sade att man numera har träffar medjournalister rätt regelbundet. Har det framförts speciella önskemål frånjournalisternas sida om ytterligare öppenhet? Över huvud taget förstår jag attdet uppkommer önskemål till följd av den nyfikenhet som journalister skall varautrustade med. Har de önskemålen varit av den arten att de har kunnattillgodoses? : önskar alltid maximal öppenhetför att kunna beskriva vad som sker. Det är alldeles klart att vi inte helt kantillmötesgå dem - sekretessregler i det svenska samhället hindrar att man gerut allt material. Det är emellertid en huvudregel att vi trotssekretessbestämmelserna skall kunna ge journalisterna en total och sann bildav utrikespolitikens bedrivande. Men journalister kräver hög grad avinformation - det är naturligtvis legitimt. Om jag skall försöka karakteriserautvecklingen inom pressen vill jag säga att det helt klart är så att dels harintresset för utrikespolitik stigit, dels har utrymmet i pressen förutrikespolitiska reportage, bedömning o. d. ökat. Fler radiokanaler hartillkommit, och det finns över huvud taget ett ökat utrymme för utrikespolitik.Slutligen och viktigast: specialister på utrikespolitisk journalistik hartillkommit i under de KU1984/85:35 , 239 i en grad som inte förekom . Jagtänker på sådana som på heltid arbetar inom utrikespolitiken, som läser på ochkan frågorna mycket väl. De ställer mycket höga krav på information - krav somkanske inte alltid kan tillgodoses, framför allt av sekretesskäl men ocksågenom att det blir en mer intensiv debatt med tanke på dessa journalisters högakunskapsnivå. : Är nyfikenheten mest märkbar åt någotspeciellt håll? Något speciellt område i förhållande till andra länder? : Jag kan bara säga att nyfikenheten följtden utrikespolitiska debattnivån och intensiteten. Självfallet är det deutrikespolitiska konfliktområden som är aktuella som är mest brännande -allmänna säkerhet, relationer med och sådant. : Jag skulle gärna vilja ha till vad som hände vid middagen hos . Det har juförekommit olika versioner av händelseförloppet, och det skulle vara bra om jagtill en början kunde få höra vad som enligt uppfattningegentligen hände. : Det har ju sagts så mycket om denna middagatt det kanske är väldigt svårt att ytterligare lägga till något. Jag var medvid middagen, och min uppfattning är att på den viktiga första punkten, somockså har blivit en politisk kontrovers, har journalisterna fel. I en meningsom återfinns i heter det: "Utrikesminister tror inte på att utsatts för ubåtskränkningar efterHårsfjärden ." Så sade inte utrikesministern, och han menadeheller inte det. Han menade och sade, och diskussionen handlade om"nationalitetsbestämda kränkningar". Diskussionen handladeväsentligen om hur på något sätt hade låtit bli attframföra en diplomatisk protest, som kanske var befogad. Utrikesministernslinje var genomgående att en sådan diplomatisk protest inte hade framförtsefter , eftersom inga bevis fanns. Den argumentering somutrikesministern då förde har missför-ståtts av journalisterna som att hanskulle ha sagt att det inte fanns några kränkningar efter . Vadutrikesministern sade var att det inte fanns några nationalitetsbestämdakränkningar efter . : säger att detta harmissförståtts av journalisterna. Vad kan ett sådant missförstånd bero på?Uttrycktes det hela oklart? : Jag kan inte ge någon mening om detta. Det finnsinga bandupptagningar. Det finns inte någonting som kan hjälpa oss på den härpunkten, men min bestämda minnesbild är att utrikesministern talade omnationalitetsbestämda kränkningar och att man av den anledningen inte hadekunnat avge några protester i en viss riktning. : säger att på den förstapunkten har journalisterna fel. Finns det någon annan punkt där journalisternahar rätt? KU1984/85:35 240 : Jag vill sammanfatta min allmännauppfattning om resten av tidningsartiklarna på följande sätt. Även om det intefinns några bandupptagningar och jag inte heller kan verifiera någon endaformulering hit eller dit, ger ändå de journalistiska redovisningar av samtaletsom finns en rimligt sann bild av hur samtalet förflöt. : säger att han inte kanverifiera något enda uttryck, men åtminstone i och finns det vissa uttryck som återkommer, och jag undrar om LarsLönnback kommer ihåg ifall de orden fälldes - ord som "hysteri" och"historien om skidspåren". Är de uttrycken rätt eller inte? : om skidspåren fanns med, men jagkan inte verifiera i vilket sammanhang - inte heller om ordet hysteri användesoch vem som i så fall använde det. : Vem skulle det kunna vara? : Det har naturligtvis kunnat vara en ledandefråga från en journalist. : Deltog i samtalet, ellerlyssnade Ni bara? : Jag deltog inte i samtalet utan lyssnadeendast. : Detta gäller möjligen en värdering, men jaghoppas kunna få ett svar ändå: Om man är rutinerad journalist och presschef vetman att journalister ställer uppföljningsfrågor. Kunde inte de frågor som kom iflera sammanhang uppfattas som uppföljningsfrågor? : Jag förstår inte riktigt frågan. Det ärklart att det var uppföljningsfrågor. Om jag utan att bli långrandig fårkarakterisera hela middagen, så att man får sammanhanget klart för sig, villjag säga att meningen var denna: tillsammans med av honom utvaldajournalister bjöd utrikesministern och hans medarbetare på en middag. Middagenssyfte var att diskutera förbättrade arbetsformer mellan journalister iallmänhet och . Eftersom jag som presschef har det arbetesom jag har och som jag försökt beskriva, menade jag att det kunde vara bra attdiskutera detta. Därför förordade jag att vi skulle gå dit och attarbetsformerna skulle diskuteras väl och sakligt. En diskussion fördes underungefär . Den ledde egentligen inte till någonting nytt. Efter dettillkom på slutet av middagen en diskussion om utrikespolitik, och då utspannsig ett sedvanligt middagssamtal omkring denna fråga. Man ställde frågor frånflera håll som besvarades, och det var uppföljningsfrågor. Den utrikespolitiskadiskussionen pågick . : Det påstås både i och iSvenska att utrikesministern har sagt att han inte vet om detförekommit några KU1984/85:35 241 Är det möjligt att hananvänt uttrycket "inte några kränkningar" och själv utelämnatadjektivet "nationalitetsbestämda"? : Ja, det är min bestämda uppfattning. Journalisterna frågade om pånågot sätt -orättmätigt eller på annat sätt - hade avstått från diplomatiskaprotester, och utrikesministern svarade: Det finns inga bevis så att vi kanprecisera vilket land kränkningarna kommer ifrån. Kränkningar känner alla till.Utrikesministern sade aldrig att det inte hade förekommit kränkningar, men välatt vi inte kan precisera nationalitetsbestämda kränkningar. : Det är kanske litet underligt attjournalister inte uppfattat det på det sättet, särskilt när det har förekommituppföljningsfrågor. Utrikesministern har också enligt de här uppgifterna sagt:Det finns ju inget efter . : När utrikesministern säger att det finnsinget efter , är det en stark förkortning av att det inte finnsnågon nationalitetsbestämd kränkning efter . : Det står också i rapporterna att det vartal om att skärgårdarna över huvud taget är fulla med segelbåtar om somrarnaoch att många människor rapporterar. Hade ni den diskussionen uppe? : Ja, det fanns den typen av diskussion. KarinAhrland: Kan jag förstå svaret så, att den diskussionen var med? : Det förekommer också ett påstående om attutrikesministern skulle ha sagt någonting om att det är väl ingen som tror vill försöka göra en invasion med ubåtar. Är det riktigt? : Som jag sade tidigare kan jag inteprecisera några meningar eller formuleringar. : Det är ett rätt drastiskt uttryck som manmöjligen kan använda, att det är väl ingen som tror att man kan genomföra eninvasion med ubåtar. : Jag är inte säker på att den formuleringenfinns någonstans i någon artikel, och jag kan inte verifiera den typen avresonemang. Man diskuterade något om de rationella skälen för kränkningar, omdet finns sådana skäl från den som kränker oss. Det diskuterade man något framoch tillbaka i allmänna termer. KarinAhrland: lär också ha sagt att ubåtsskyddskommis-16 1984/85. KU1984/85:35 242 sionen från början hade varit osäker på slutsatsen, om detvar sovjetiska båtar eller inte. : Jag kan inte verifiera det resonemanget.Jag kan inte minnas hur orden föll, och jag kan inte precisera det. : Betyder det att inte kan sägavare sig att utrikesministern sade det eller att han inte sade det? : Jag kan inte säga det. Mitt allmännaintryck är att utrikesministern icke på något sätt kastade tveksamhet överubåtsskydds-kommissionens arbete. Mitt intryck är att utrikesministern integjorde det. : Det händer oss alla ibland i politiken attvi skämtar, ironiserar eller raljerar. Brukar göra det ofta? : Det förekommer. : Kan det ha förekommit på denna middag? : Jag tror att det förekom också , men att det skulle ha varit något allvarligt som kunde ha fört någottill eller från det politiska budskapet har jag svårt att se. : deltog tydligen inte isamtalet, men det måste Wretborn ha gjort i någon mån, eller hur? : Ja, han deltog något. : Är det rätt att han talade om en eventuellMoskvaresa?