bet · G801NU32 · 1984-12-31 00:00:00 — dels att den del av utskottelsyttrande pä s. 39 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till den allmänna syn påsjöfartspolitiken som ligger till grund för motion 1984/85:928 (vpk). mening är den defensiva strategi som Zenit har ålagts direktfelaktig och en starkt bidragande orsak till bolagets nuvarande situation.Möjligheterna att på NU 1984/85:32 49 grundval av bolagets fartygsinnehav bygga upp ensamhällsägd rederirörelse under svensk flagg och med svensk bemanning har intetagits till vara. Zenits verksamhet, som finansieras med allmänna medel, harhittills varit till gagn främst för utländska rederiintressen. Som föreslås imotionen bör Zenit ges en ny verksamhetsinriktning. bör anmodaregeringen att lägga fram förslag härom på grundval av vad som här anförts.Utskottet tillstyrker alltså motionen. dels att utskottet under 9 bort hemställa9. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:928 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Strategi för de statligaföretagen i (mom. 11) (vpk) anser delsatt den del av utskottetsyttrande pä s. 41 som börjar med "Utskottet avstår" och slutar med"utskottet motionen" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att det saknas en statlig strategiför industriell utveckling i , baserad bl. a. pä resurserna hos detre stora statliga företagen , , och . Utskottet instämmer i kraveti motion 1984/85:1098 (vpk) på en offensiv målsättning för den statligaföretags- och industripolitiken i regionen. En möjlighet är direktinsatser vianågon eller några av löntagarfonderna. En annan möjlighet är insatser genomregionala samhällsfonder med uppgift att återföra övervinster fränvattenkraften till regionen för investeringar. Förslag om inrättande av sådanafonder har framlagts av kommunisterna, senast i motion1984/85:458. Medel från fonderna skulle kunna satsas i utvecklingsprojekt somt. ex. vidareförädling vid sågverken och konstgödseltillverkning. Dessafolkägda fonder skulle också inom rarrien för ovannämnda statsägda företagkijnna satsa på ett brett komponentprogram i syfte att minska importberoendetför vissa delar av den svenska industrin. Utöver här nämnda välbehövligaindustrisatsningar i behövs omfattande insatser för att höjastandarden på länets infrastruktur. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vadsom föreslås i nämnda motion. Utskottet förordar att i ett uttalandetill regeringen ställer sig bakom detta krav. Med det sagda tillstyrksmotionen. delsalt utskottet under I 1 bort hemställa 1 I.beträffande strategiför de statliga företagen i attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1098 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 4 1984/85. NU1984/85:32 50 Försäljning av tillgångar hos (mom. 5) (), (), Per (), () och ()anför: Vi har i en reservation som avgetts tillsammans medcenterpartiets företrädare (res. 5) tagit ställning för en försäljning avbetydande delar av tillgångar, framför allt av vattenkraft. Ianslutning härtill vill vi något konkretisera vad som anförs i reservationen ommetoder för avyttring av tillgångarna. En sådan metod är direkt försäljning avanläggningar eller andelar i kraftproduktion till andra kraftföretag. En annanväg är att sammanföra olika krafttillgångar i ett eller flera kraftproducerandebolag. Aktier i sådana bolag skulle antingen efter börsintroduklion bjudas utpå aktiemarknaden eller placeras hos vissa kapitalmarknadsinstitutioner. Aktierna,som till följd av säker avkastning i praktiken skulle vara likvärdiga medobligationer, bör vara attraktiva för köpare som önskar en värdebeständig ochriskfri långsiktig placering. De regler som gäller för vissa störreinstitutionella placerare kan behöva ändras för att medge innehav av sädanavärdepapper. Även andra finansiella arrangemang bör kunna övervägas. Försäljning av tillgångar hos (mom. 5) () och () anför: förslag i motion 1984/85:2070 omförsäljning av statens vattenkraftstillgångar har som primärt syfte att enbetydande del av statens korta dyra upplåning skall ersättas genom emission avvattenkraftsaktier, i första hand för hushållens sparande. Därigenom kommerbudgetunderskottet pä att reduceras genom minskadestatsskuldsräntor. Därtill kommer andra positiva effekter som kan medverka tilllägre inflation och lägre räntenivå till fördel för såväl den enskilde som förlandet. Flera olika vägar utöver traditionell introduktion påbörsen bör användas vid försäljningen av vattenkraftsaktier. Det är av storbetydelse att vattenkraftsaktierna kan få en speciell ställning som folkaktiermed ett mycket brett ägande och att de kan betraktas som ett realistisktplaceringsalternativ för köpare av statsobligationer. En organisatorisk uppdelning av verksamhetenligt förslag kan rätt utnyttjat medföra betydandeeffektivitetsvinster och ett långsiktigt bättre utnyttjande av skildaenergiresurser. Den nödvändiga samordningen av elproduktion och elanvändning iSverige och i anser vi kunna ske genom KÄRNSTAM-bolaget enligt centerpartietsförslag. Vattenfallhävdar i den promemoria som redovisas i detta betänkande NU1984/85:32 51 att har övervärderat vattenkraften och attbetydande elprishöjningar blir nödvändiga om förslaget i motionen genomförs.Det är anmärkningsvärt hur olika beräkningar och värderingar utfalleri olika situationer. När begärde ersättning för sin medverkan iuppgörelsen om utebliven ersättning för utbyggnad av Sölvbacka strömmar (se NU1981/82:39) redovisades beräkningar som i dagens penningvärde skulle ge etttotalt värde på statens vattenkraft av ca . hävdarVattenfall att fjärdedelen av detta belopp är ett högt värde. Lika motsägelsefulla är påståenden om attForsmark 3 är en lönsam investering utan kostnadshöjande effekt pä elpriset ochatt ett vattenkraftspris på ca 1 ;. per kWh/år skulle vara prishöjande.Orimligheten i resonemang framgår tydligt av alt harkostat mer än , per kWh/är att bygga och därtill har fem sex gånger sähöga driftskostnader som vattenkraft. Sammanfattningsvis hävdar vi att förslag intebehöver innebära en högre elprisnivå än om nuvarande ägande och organisationför bibehålls. Tvärtom föreligger goda förutsättningar för totaltsett betydligt lägre energikostnader för konsumenterna i ett längre perspektivvid en uppdelning av enligt förslaget. Översyn av statens vattenfallsverks organisation (mom.6) () och () anför: Vi har i likhet med utskottsmajoriteten tagit avstånd (rånde tankegångar om organisation som kommer till uttryck i motion1984/ 85:2088 (vpk). Detta bör emellertid inte tolkas som all vi skulle ansenuvarande organisation tillfredsställande. Enligt vår uppfattning bör Vattenfallsverksamhet inom värmesektorn bedrivas i ett fristående bolag så att arbetet medutveckling av de alternativa energislagen inte får stå tillbaka förelkraftsintresset. synpunkter på denna fråga har redovisatsnärmare i reservation nr 14 till utskottets betänkande NU 1983/84:30, tillvilken vi hänvisar (mom. 9) (), (), (), Per (), (),() och () anför: Vi saknar anledning att reserveraoss beträffande ställningstagandet till förslaget i motion 1984/85:928 (vpk) omZenit . Emellertid vill vi peka på atl regeringen har handlagtfrågor rörande detta bolag på ett anmärkningsvärt sätt. 1proposition 1982/83:147 redovisades del bokförda värdet av Zenits 39 NU1984/85:32 52 fartyg vid utgången av till ca 3 600 milj. kr.Dagsvärdet bedömdes av Zenit till ca I 200 milj. kr., vilket alltså innebar attförluster av ca 2 400 milj. kr. skulle ha realiserats vid en omedelbaravveckling. 1 propositionen godtogs Zenits bedömning att andrahandsmarknadenför fartyg skulle återhämtas och att det vid periodensslut skulle vara möjligt att avyttra fartygen till del bokförda värdet. Meddenna förutsättning kunde det visas atl ett uppskov med avvecklingen under treår, trots betydande kostnader för räntor och täckande av driftsunderskott,skulle ge ett bättre ekonomiskt resultat än en snabbare avveckling. Förgenomförande av en sådan strategi begärde regeringen tillskott till Zenit medsammanlagt 3 000 milj. kr., fördelat pä 1 610 milj. kr. för täckning avförluster t. o. m. är 1982, 350 milj. kr. för höjning av eget kapital och 1 040milj. för täckning av kommande förluster. Sistnämnda belopp skulle stå tillregeringens förfogande för att utbetalas vid behov. Vid behandlingen av frågani näringsutskottet motsatte sig såväl moderata samlingspartiets somcenterpartiets och företrädare att medel skulle anvisas för ännuej uppkomna förluster. Moderata samlingspartiet avvisade även förslaget omaktiekapitalhöjning med hänvisning till att verksamheten var under avveckling(NU 1982/83:55 res. 9 och 10). Vi kan konstalera att "avvecklingsstrategi" var en felspekulation. Marknaden har, efter enkortvarig uppgång , försämrats ytterligare. Endastnågra få fartyg har sålts. Att Zenits fartygsinnehav skulle kunna avyttras tillbokförda värden framstår som mycket osannolikt. Denlöpande verksamheten i Zenit ger stora förluster. Hela det av riksdagenanvisade beloppet för täckning av kommande förluster har betalats ut tillZenit. Allt tyder på att förlusterna under är 1985 kommer att fortsätta i sammatakt. Därtill kommer att Zenits fartygsinnehav, som framgått, är kraftigtövervärderat i bolagets balansräkning. Skillnaden mellan bokfört värde ochinarknads-värde torde uppgå till . Att de av angivna ekonomiska ramarna föravvecklingen av Zenit i realiteten redan har överskridits är uppenbart. 1stället för att redovisa detta förhållande för och lägga fram förslagtill åtgärder har regeringen valt alt ytterligare skjuta på ett avgörande. Päansökan av Zenit har fullmäktige i övertagit betalningsansvaretför vissa av Zenits lån till ett belopp av 1 100 milj. kr. Beslutet fattades avden socialdemokratiska majoriteten i fullmäktige trots att frågan enligtminoritetens uppfattning borde ha underställts . Från de synpunkter som näringsutskottet har att beakta ärdet särskilt allvarligt att regeringen inte synes beredd att ta konsekvensernaav att den hittillsvarande politiken har misslyckats. Enligt vår uppfattningkommer varje ytterligare uppskov endast att leda till ökade kostnader förstaten. NU1984/85:32 53 Finansutskottetsyttrande /85:2 y över vissa motioner om försäljning av statliga företag har den 12februari 1985 berett finansutskottet tillfälle ätt yUra sig över motionerna1984/85:559 (yrkande 9), 1984/85:1426, 1984/ 85:1434, 1984/85:2070,1984/85:2303, 1984/85:2623 (yrkande 21) och 1984/ 85:2805 (yrkande 4) omförsäljning av statliga företag i vad avser statsfinansiella ochsamhällsekonomiska aspekter på frågan. I två av motionerna - 1426 och 2070- föreslås att krafttillgångar skall säljas ut helt eller delvisför att man på så sätt skall kunna begränsa budgetunderskottet. Genom attupplåningsbehovet tillfälligt avtar erhåller man enligt motionärerna också envaraktig minskning av utgifterna för räntor på statsskulden. Övriga motioner tar upp frågan om en mer generellutförsäljning av statliga företag. Gemensamt för dessa motioner är atl dentilltänkta avyttringen skall genomföras och vara av sådanomfattning att den inbringar . Som motiv förutförsäljningen anges i första hand att staten av olika skäl är mjndre lämpad attsköta företag. Liksom i fråga om utförsäljningen av har dock dessamotioner också ett direkt budgetpolitiskt syfte. I motioner om den ekonomiskapolitiken har sålunda moderata samlingspartiet (1984/85:2343), (1984/85:2301) och folkparfiet (1984/85:2295) tillgodoräknat sig budgetförstärkningarpå netto ca , varav ca 1/3 hänför sig till utförsäljningenav statliga företag. har i sitt av godkändabetänkande om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetregleringen(FiU 1984/85:10) berört frågan om en utförsäljning av statliga företag.Utskottet framhöll då att det är önskvärt att man i budgetarbetet tar till varaolika möjligheter att uppnå engångsvisa förstärkningar, eftersom man därigenombegränsar budgetunderskottet och dessutom ofta får en bestående effekt i formav minskade årliga utgifter för statsskuldsräntor. Utskottet kan dock inte godta att staten enbart för attförbättra budgetsaldot skall genomföra en omfattande och systematiskutförsäljning av företag och andra tillgångar. Det är, som utskottet ser det,en direkt felaktig politik att sälja ut reala tillgångar för att täcka ettunderskott i statens löpande verksamhet. Även statliga företag bör kunnaavyttras om det i del enskilda fallet bedöms motiverat. Men sådana affärer börsältas in i ett näringspolitiskt sammanhang och inte utnyttjas för att uppnåkortsiktiga budgeipolitiska förbättringar. 5 1984/85. NU 1984/85:32 (FiU1984/85:2 y) 54 Det förtjänar att understrykas attmot varje sådan kortsiktig förstärkning av budgeten svarar en lika storbestående minskning av den statliga förmögenheten. Försäljningsinkomsternabegränsar visserligen statens upplåningsbehov det aktuella året och ger på såsätt en varaktig besparing i form av minskade ränteutgifter. Besparingseffektenförtas emellertid helt eller delvis av att staten går miste om denavkastning som den försålda tillgången skulle ha givit. Den bestående effekten av en utförsäljning är alltsåberoende av i vilken utsträckning marknadsvärdet av den avyttrade tillgångenöverstiger det bokförda värdet av statskapitalet, på vilket det statligaavkastningskravet beräknas. Beträffande torde marknadsvärdet klartöverstiga det bokförda värdet. F. n. uppgår det förräntningspliktigastatskapitalet i kraftverksrörelse till . Denavkastning verket lämnar statskassan beräknas för innevarande budgetår kommaatt uppgå till . Ett sätt att öka avkastningen är attskriva upp statskapitalet såsom har gjorts för . Ett skäl för atl minska budgetunderskottet kan vara vill begränsa den statliga upplåningen på kreditmarknaden. Det kan nämligenhävdas att den statliga upplåningen tränger undan andra angelägna kreditbehov,exempelvis näringslivels investeringar. Upplåningen kan också innebära en pressuppåt på räntan. En minskning av underskottet genom en utförsäljning avstatliga företag saknar i detta avseende betydelse. Så länge utförsäljningenbegränsas till den inhemska marknaden påverkar den inte tillgången på kapital.Köparna av företagen kan utnyttja antingen egna eller upplånade medel för att finansieraköpet. I det förstnämnda fallet minskar deras förmåga att försekredilmark-naden med kapital. I det andra fallet bidrar deras upplåning tillatt begränsa kapitalmarknadens möjligheter att finansiera andrarealinvesteringar. Utförsäljningens effekter på likviditeten är såledesneutrala. Det bör också framhållas att investeringar i nyttrealkapital kommer att minska i samma utsträckning som köparna av de statligaföretagen ser placeringarna som ett alternativ till andra realinvesteringar. Ett annat skäl för att minska underskottet kan vara vill öka utrymmet för skattesänkningar eller utgiftsökningar. Enförsäljning av statlig egendom på den inhemska marknaden leder emellertidendast till en finansiell omfördelning av tillgångar. Realt sett skapas inlenågot utrymme vare sig för skattesänkningar eller för utgiftsökningar.Utförsäljningen har inte några neddragande effekter på efterfrågan,bytesbalans, produktion eller sysselsättning, som kan ge ett utrymme för denkonsumtionsökning som en skattesänkning eller utgiftsökning indirekt ledertill. Annorlunda ställer det sig om försäljningen riktar sigtill utländska intressenter, eftersom intäkterna då bidrar till att stärkabetalningsbalansen. Enligt finansutskottets mening utgör emellertid en sådanlösning ett helt oacceptabelt alternativ. Problemet med det statligabudgetunderskottet NU 1984/85:32 (FiU1984/85:2 y) 55 måste, som utskottet ser det, lösas genom realabesparingar inom landet och inte genom en omfattande utförsäljning avnationella tillgångar till utländska intressenter. Det ligger dessutom en storfara i att skenbara saidoförbättringar, som har sin grund i upprepadeengångsvisa budgetförstärkningar, kan komma att minska kraven på reala besparingar. Utskottet ifrågasätter också om inte en utförsäljning avföretag i den omfattning det här är fråga om skulle få mycket negativaåterverkningar på den svenska aktiemarknaden. uppgicknyemissionerna i genomsnitt till inte fullt . Deökade kraftigt i omfattning under de tre därpå följande åren. Mennyemissionerna till svenska ägare kom inte ens under det för aktiemarknadenmycket gynnsamma att överstiga . Andra mått som man kan peka på i detta sammanhang är attomsättningen av aktier och obligationer på uppgicktill 75,8 resp. . Vid utgången av 1983 och 1984 utgjordedet samlade börsvärdet 242,0 resp. . Mot bakgrund härav framstår det som mindre troligt attbörsen i nuvarande läge skulle kunna suga upp ett nytillskott av aktier på 3miljarder kronor utan att detta skulle inverka menligt på övrigbörshandel. De negativa återverkningarna skulle självfallet bli än merlångtgående om man på detta sätt emitterar aktier i ettnybildat kraftbolag till ett sammanlagt värde av . Utskottet vill slutligen också peka på att staten genomvissa företag och myndigheter styr utvecklingen inom olika verksamhetsfält. ex. har staten genom i praktiken en monopolställning med varshjälp staten kan påverka den allmänna prissättningen på elektrisk kraft. Dettahar bidragit till att vi i har internationellt sett mycket lågaeltaxor, som är i stort sett enhetliga över hela landet. Förhållandena ärsnarlika inom andra områden. och postverket betjänar alla delar avlandet och deras taxor är satta i direkt utjämnande syfte. villgenom sina taxor göra "rundare" och brevportots storlek ärinte avhängigt av vart i försändelsen skickas. En avyttring av statligakraftverk eller uppdelning och försäljning av delar av skulleförsvaga statens möjligheter att påverka taxesättning och utöva kontroll och fåinsyn i verksamheten. Möjligheterna att ge alla delar av landet en likartadservice skulle också försvåras. Med hänvisning till det anförda vill utskottet, från sinautgångspunkter, avstyrka motionerna 559 yrkande 9,1426,1434, 2070,2303,2623yrkande 21 och 2805 yrkande 4. NU1984/85:32 (FiU 1984/85:2 y) 56 Närvarande: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (c), TorstenKarlsson (s), (), (), (vpk) och (). (), (), (), (), (c), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s.1 börjar med "Utskottet kan" och på s. 3 slutar med "2805yrkande 4" bort ha följande lydelse: Som ett led i detta arbete börockså statliga företag och andra statliga tillgångar kunna säljas ut. Statenhar en självklar roll när det gäller ansvaret för viss grundläggande samhällsservice.Detta ansvar innefattar emellertid inte all den verksamhet som bedrivsinom den statliga företagssektorn. Enligt utskottets mening bör statligföretagsamhet begränsas till sådana områden där staten har särskilda skäl attbedriva verksamhet. Erfarenheterna har visat alt det finns speciella problemförknippade med statliga företag. Statens roll som ägare till företag kommerlätt i konflikt med statens huvudsakliga roll i övrigt i samhället. Det har isjälva verket blivit en sammanblandning mellan statens båda roller, ensammanblandning som är till nackdel för de statliga företagens möjlighet attutvecklas. Staten har inte kunnat fungera som enbart ägare. Den egentligaägarfunktionen har därför inte blivit tillgodosedd. Statligt ägande får inte bli ett självändamål. Lika välsom det är naturligt att förvärva företag bör det för staten vara naturligt attsälja ut företag som strukturerats om och fått nödvändig stabilitet ochlönsamhet. Staten bör kunna försälja statliga företag med en verksamhetsom är väsensfrämmande för det offentliga - företag som kan drivas lika braeller rent utav bättre om de överlåts i privat regi. En utförsäljning av sådanastatliga företag kan i betydande utsträckning bidra till att bromsa upp denårliga ökningen av statsskulden. Konsekvenserna för aktiemarknaden och eneventuell press nedåt på aktiekurserna till följd av det ökade utbudet skallinte överdrivas, eftersom det statliga upplåningsbehovet minskar i motsvarandeutsträckning. Försäljningen av statliga företag behöver således inte i sigkräva ytterligare utrymme på kredit- och aktiemarknaden. Enligt utskottets mening bör man inte heller varafrämmande för att pröva nya grepp. I nuvarande statsfinansiella läge bör mandärför ta till vara möjligheten att sälja ut vissa reala tillgångar som f. n.har en låg direkt avkastning men som har en betydande real värdestegring.Tillgångar av detta slag kan som utskottet ser det vara kraftverk ochskogsmark. NU 1984/85:32 (FiU1984/85:2 y) 57 ut sådana tillgångar till ägare som har bättreförutsättningar att uppnå högre direktavkastning tillgodogör sig staten med engång det kapitaliserade värdet av den framtida avkastningen, vilket ytterligarekan bidra till att hålla igen ökningen av statsskulden. Sammantaget torde detta kunna ge avsevärda ekonomiskaförstärkningar . bedömer att en utförsäljning av hela,eller delar av, statliga företag och affärsdrivande verk under budgetåret1985/86 kan ge en budgetförstärkning av ca . Med hänvisning fill det anförda tillstyrker utskottet frånsina utgångspunkter motionerna 559 yrkande 9, 1426, 1434, 2070, 2303, 2623yrkande 21 och 2805 yrkande 4. NU1984/85:32 58 Affärsverken.................................................................. ........ 4 Destatliga bolagen........................................................ ........ 7 Principerför statlig affärsverksamhet............................. ...... 10 Motiveringi motionerna................................................... 10 Konkurrensutsattverksamhet i verks- eller bolagsform.. II Försäljning av statliga företag......................................... 17 Motiveringi motionerna................................................... 17 Utskottet......................................................................... ..... 26 Inledning ........................................................................ ..... 26 Principerför statlig affärsverksamhet................................ 26 Försäljningav statliga företag ...................................... ..... 27 AffärsverketFFV ............................................................ ..... 33 AB Götakanalbolag......................................................... ..... 38 Principerför statlig affärsverksamhet (m, c, fp)........ 42 Försäljning avstatliga företag (m, c, fp) .................. 43 (m,c, fp)............................................... 44 AffärsverketFFV (m, c, fp) ......................................... 45 Försäljning avtillgångar hos (m, c, fp) 45 Översyn avstatens vattenfallsverks organisation (vpk) 46 (m).............................. 47 (c, fp) ........................ 47 ABGötakanalbolag(m,c, fp)......................................... 48 Zenit ShippingAB (vpk).............................................. 48 Strategi för destatliga företagen i (vpk) 49 NU1984/85:32 59 Särskilda yttranden................................................................. 50 Försäljning avtillgångar hos (m, fp). . 50 Försäljning avtillgångar hos (c) 50 Översyn avstatens vattenfallsverks organisation (c) 51 Zenit ShippingAB (m, c, fp) ...................................... 51 Finansutskottetsyttrande FiU 1984/85:2 y över vissa motioner om försäljningav statliga företag......................................... ..... 53 "'«Stoc,,,,