bet · G801LU25 · 1984-12-31 00:00:00 — Som ulskoitet ovan redovisat hänvisardepartementschefen nämligen till den i 4 § bulvanlagen föreslagna bestämmelsenom möjlighet för kronofogdemyndigheten att inställa försäljningen ombulvanförhållandet upphört, och departementschefen anför vidare att ett skälatt inställa försäljningen kan vara att det område som bulvanförhållandel avserhar sålts för att avskiljas från fastigheten. Enligt utskottels mening är denav departementschefen förordade lösningen betydligt smidigare än enbegränsning av själva tvångsförsäljningen och torde som regel leda till sammaresultat. LU 1984/85:25 10 nämligennaturligt att om ett bulvanförhållande avser endast en del av en fastighetoch en tvångsförsäljning av hela fasligheten blir aktuell - man i första handsträvar efler att fä till stånd en frivillig försäljning av det aktuellaområdet. Sker en försäljning av områdel bör sedan kronofogde-myndighelen kunnainslälla försäljningen av fastigheten såvida det inte är uppenbart all områdelinte går all avskilja från fastigheten. Motionärernas önskemål om ait enförsäljning skall omfatta endast det område som bulvanförhållandet avser, omdet går att avskilja från fastigheten, torde därför komma all i praktiken blitillgodosett även med den i propositionen förordade ordningen. inställt tvångsförsäljningen och skulle del senare visasig att området inte kan avskiljas får frågan om en försäljning av helafasligheten tas upp på nytt. Allmänåklagares talan hos tingsrätten om tvångsförsäljning skall, eftersom annatinte föreskrivs i bulvanlagen, i princip handläggas i den för tvistemålstadgade ordningen. Handläggs sådan talan gemensamt med åtal enligt 2 §bulvanlagen torde dock regler om brottmål bli tillämpliga påmålel i dess helhet. Den föreslagna ordningen överensstämmer med vad somgäller enligt 1925 och bulvanlagar. Lagrådetifrågasatte vid granskningen av lagrådsremissen om det inie beträffandeutredningen och förfarandel om tvångsförsäljning kunde införas samma reglersom enligt 199d § konkurslagen gäller vid lalan om näringsförbud. Sådanaregler skulle innebära alt även en separat talan om tvångsförsäljning skulleföras som brotlmålstalan. 1 slulprolokollet konstaterar departementschefen altdel i och för sig kan ifrågasättas om det inte på delta område kunde införassamma regler beträffande åklagares talan som gäller vid lalan om näringsförbud.Den av lagrådet ifrågasatta ändringen skulle enligt departementschefenemellertid medföra åtskilliga omarbetningar i lagtexten. En sådan omarbetninganser departementschefen inte befogad med hänsyn till all det inte torde blinågot praktiskt vanligt fall alt talan om tvångsförsäljning förs separat från ansvarslalan.I propositionen föreslås därför ingen ändring i förslaget i lagrådsremissen. Utskottetanser för sin del att det skulle vara en fördel om det för åklagarens talankunde tillämpas samma förfarande, oavsett om talan om tvångsförsäljning försseparat eller gemensamt med åtal. Som lagrådet påpekat gäller redan en sådanordning vid talan om näringsförbud. En motsvarande bestämmelse har också tagitsupp i det förslag lill lag om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fallsom förelagts genom proposition 1984/85:90. Ett införande av ettenhetligt förfarande i del nu föreliggande lagförslaget skulle dock föra medsig åtskilliga omarbetningar av lagtexten. En sådan omarbetning bör delankomma på regeringen att göra. Som utskottet i det föregående anfört är detemellertid angeläget alt få till stånd en modern bulvanlagstiftning.Med hänsyn härtill och då det i praktiken knappast torde bli något vanligtfall att talan om tvångsförsäljning förs separat från ansvarstalan delarutskottet LU 1984/85:25 11 departementschefensuppfattning all det inte kan anses befogal att nu omarbeta lagförslaget.Utskottet förutsätter emellertid att regeringen följer utvecklingen och, om detskulle visa sig alt de olika handläggningsförfarandena medför praktiskaproblem, föreslår erforderiiga ändringar i bulvanlagen. Enligt 39 § hyreslagen får en hyresgäst inte utanhyresvärdens samtycke upplåta lägenheten i dess helhet i andra hand.Bostadshyresgäsler, som inte är i tillfälle att användalägenheten, får dock göra en sådan upplåtelse, om hyresnämnden lämnar tillståndtill upplåtelsen. Tillstånd skall lämnas, om hyresgästen har beaklansvärdaskäl för upplåtelsen och hyresvärden inte har befogad anledning att vägrasamtycke (40 § hyreslagen). Andrahandshyresgästenhar inte någon självständig rätl gentemol hyresvärden. Detta innebär att haninte har någon rätt att stanna kvar i lägenheten, om förslahandshyresgästensavtal med hyresvärden upphör. 1 förhållandet mellan förstahands- ochandrahandshyresgästen gäller emellertid besittningsskyddsreglerna. Hyresrättsulredningenföreslog i silt ovan (s. 5) omnämnda belänkande att andrahandshyresgästernasställning skulle förstärkas. Förslaget innebar all andrahandshyresgästenskulle få en rätt att överta hyresavtalet och få det föriängt, omförslahandshyresgästens rätt lill bostadslägenheten upphörde sedanandrahandshyresgästen bott i lägenheten . Rätten att övertaavtalet gällde dock bara om det inte var uppenbart obilligt mot hyresvärden ochandra bostadssökande. Dessutom krävdes att andrahandshyresgästen skäligenkunde godtas som hyresgäst. Imotion 1665 (vpk) yrkas att hyresrättsutredningens förslag skall antas avriksdagen. Till slöd för yrkandet hänvisar motionärerna lill den storaomfattning som andrahandsuthyrningar har och till den osäkerhet i fråga omrätten att bo kvar som andrahandshyresgästen känner. Ulskoiteterinrar om att med anledning av motionsyrkanden behandlade frågan omandrahandshyresgästernas ställning i samband med att våren 1984prövade vissa i proposition 1983/84:137 framlagda förslag till ändringar ihyreslagstiftningen. I yttrande till bostadsutskottet framhöll lagutskottet (LU1983/84: 5y), att andrahandshyresgästens ställning är svag, och att utskottetdärför hade förståelse för motionärernas önskemål alt hyresrättsutredningensförslag skulle genomföras. Enligt ul-skoltets mening hade emellertid dettaförslag betydande nackdelar. Sålunda var risken stor att förslaget, om detgenomfördes, skulle leda till systematiska andrahandsupplålelser och en ökads.k. svart handel med andrahandskontrakt. Det fanns vidare risk för allhyresvärdarna och förstahandshyresgästerna skulle bli mindre villiga alt ställalägenheter till förfogande för andrahandsuthyrning. En sådan utveckling fannutskottet LU 1984/85:25 12 avflera skäl inte önskvärd. a. skulle det innebära att evakueringen avrivningsfastigheler försvårades. Utskottetpekade också på att förslaget på ell betänkligt sätt naggade de kommunalabostadsförsörjningsambilionerna i kanten. Genom en andra-handsupplåtdse kanhyresvärden och hyresgästen nämligen kringgå reglerna om skyldighet förhyresvärden att låta bostadsförmedlingen anvisa en ny hyresgäst. Som framhöllsi propositionen gav förslaget andrahands-hyresgästerna därför en möjlighet attta sig förbi den ordinarie kön i bostadsförmedlingen. Också andra skäl taladeenligt utskottet mot förslaget. innebar det inte någon lösning avproblemen i de fall andrahandshyresgästen i sin tur upplåter lägenheten tredje person. Pågrund av det anförda ansåg utskottet att motionärernas önskemål inte bordetillgodoses. anslöt sig i sitt betänkande (BoU 1983/ 84:29)lill lagutskottets ställningstagande och avstyrkte bifall till motionerna.Riksdagen biföll bostadsutskottets hemställan. Närfrågan om ett genomförande av hyresrätlsutredningens förslag nu åter väcktskonstaterar lagulskoltet att de skäl som utskottet vid föregående riksmöteanförde mot ett genomförande av förslaget alltjämt är giltiga. Därtill kommeralt det i propositionen framlagda förslaget lill åtgärder mol bulvanförhållandenvid hyra, vilket förslag utskottet kommer att behandla i det följandeavsnittet, innebär att andrahandshyresgästernas ställning förbättras. Någonanledning för att ändra sitt ställningslagande till frågan föreliggersåledes inte. Utskottet avstyrker följaktligen bifall lill motion 1665. Kringgåendeav bestämmelser om hyra och arrende Som utskottet inledningsvis anfört framladehyresrättsutredningen ett förslag av innebörd att en andrahandsupplåtelse av enbostadslägenhet skall i vissa angivna situationer, som kan lyda på att detföreligger ett bulvanförhållande, t. ex. vid släktskapsförhållanden eller andraberoendeförhållanden anses vara en upplåtelse direkt av fastighetsägaren. Enmotsvarande bestämmelse föreslogs av arrendelagskommitlén i fråga om arrende. Pågrundval av de båda utredningarnas förslag föreslås i propositionen enbestämmelse med syfte att ge underarrendatorn/andrahandshyresgästen enförbättrad ställning i sådana fall då parterna i förstahandsupplåldsen kanantas avsiktligt missbruka detta rättsförhållande till nackdel förunder-arrendatorn/andrahandshyresgästen. Den nya bestämmelsen föreslås gällabeträffande både bostadslägenheter och lokaler samt i fråga om alla typer avarrende. Med hänsyn till regelns generella giltighet har den tagits in i en nyparagraf 3117 kap.. JB., som innehåller allmänna beslämmelser om nylljanderält. Föratt den nya paragrafen skall få tillämpas förutsätts enligt lagtexten att delråder "intressegemenskap" mellan fastighetsägaren och den till LU 1984/85:25 13 vilkenhan upplåtit nyttjanderätt. Om del med hänsyn till sådan intressegemenskapeller till omständigheterna i övrigi kan antas all rättsförhållandet utnyttjasför att kringgå någon bestämmelse i lag, som är till förmån för ennyttjanderättshavare, får underarrendatorn/andrahandshyresgäslen enligtparagrafen samma rätl i förhållande till fastighetsägaren som han skulle haftom denne själv upplåtit nyttjanderätten. 1 den allmänna motiveringen tillförslaget anför departem.entschefen att bestämmelsen vänder sig inte bara motrena bulvanfall, där avsikten redan från början kan antas ha varit att kringgåt. ex. besittningsskyddsreglerna, utan även omfattar del fallet dåfastighetsägaren och förstahandshyresgästen/huvudarrendatorn i ett senareskede utnyttjar det förhållandet att andrahandshyresgästen/under-arrendatorninte har någol rättsförhållande med fastighetsägaren, t. ex. för att bli av medandrahandshyresgästen i sådana fall där förstahandshyres-gästen inte lyckas attensam få bort andrahandshyresgästen. 1motion 2830 (m) yrkas avslag på propositionen, såvitt avser förslaget till 7kap. 31 § JB, medan i motion 2828 (fp) yrkas att skall begära ettnytt förslag till lag om ändring i jordabalken där 7 kap. 31 § harkompletterats i de hänseenden som motionärerna kräver. Även yrkandet isistnämnda motion får ses som ett yrkande om avslag på propositionen i nuaktuell del. I motion 2830 kritiseras att innebörden av begreppet "intressegemenskap"inte preciserats i lagförslaget. Enligt motionärernas mening måste dettauttryck definieras tydligare såväl i lagtexten som i motiven. Uttrycket är,framhåller motionärerna, så allmänt att elt otal vanligt förekommanderelationer mellan människor kan komma att anses vara bulvanförhållanden. Somexempel härpå nämner motionärerna gamla vänner och arbetskamrater. Även imotion 2828 kritiseras uttrycket "intressegemenskap" såsom varandealltför oprecisl. För att del skall nås större klarhet i vilkapersonkonstellationer som bör anses omfattas av bestämmelserna föreslårmotionärerna att uttrycket "intressegemenskap" ersätts med enuppräkning av det slag som hyresrättsulredningen föreslog. 1 båda motionernakritiseras vidare att i propositionen inte närmare berörs vilken inverkan detförhållandet att ett nytljanderätisavlal uppkommer direkt mellanfastighetsägaren och underarrendatorn/andrahandshyresgästen får på ett tidigarenyttjanderättsavlal. Motionärerna i motion 2830 anser det anmärkningsvärt attdenna fråga inte ens antytts i propositionen. Enligt motionärernas mening ärdet nödvändigt att man klargör vad som skall gälla i fråga omförslahandsupplåtelserna innan den i propositionen föreslagna ordningengenomförs. Motionärerna i motion 2828 anser att det ursprungliga avtalet mellanfastighetsägaren och förstahandshyresgästen bör falla när andrahandshyresgästenträder i förslahandshyresgästens slälle. En sådan rättsföljd bör, ansermotionärerna, framgå av lagtexten. Beträffandeförst frågan om begreppet "intressegemenskap" vill utskottetframhålla att en uppräkning i enlighet med hyresrättsutredningens ocharrendelagskommitténs förslag av de olika situationer som kan tyda på att LU 1984/85:25 14 detföreligger ett bulvanförhållande lätt kan leda till felaktiga motsatsslut. Somdepartementschefen framhåller behöver en bulvan inte vara släkt med hyresvärdeneller stå i sådant beroendeförhållande som omfattas av uppräkningarna.Departementschefen pekar på att sådana uppräkningar också blir bådekomplicerade och svårförståeliga. Utskottet kan därför inte ställa sig bakomförslaget i motion 2828 att uttrycket intressegemenskap skall ersättas av enuppräkning i enlighet med utredningarnas förslag. Ulskoliel vill vidare hänvisalill att lagförslaget fått sin slutliga utformning efler lagrådsgranskningen.Lagrådet konstaterade att uttrycket "intressegemenskap" intepreciserats i lagtexten eller i motiven men att departementschefen uttalat attviss ledning kunde hämtas av de uppräkningar som innefattas iarrendelagskommitténs och hyresrättsutredningens lagförslag i ämnet. Lagrådetanförde för sin del att, i vilken utsträckning en konstateradintressegemenskap bör kunna föranleda att missbruk åsyftas eller föreligger,torde bli all avgöra med hänsyn till omständigheterna i varje särskil fall.Enligt lagrådels mening kan man inte rimligen vara berättigad att dra generellaslutsatser i missbruksfrägan enbart av det förhållandel att intressegemenskapföreligger. Därtill kan förhållandena vara alliför växlande. Av betydelse förbedömningen torde enligt lagrådet ofta bli den motivering kontrahenterna iförslahandsavtalet kan lämna för andrahands-upplåtelsen. Även arten och gradenav den aktuella intressegemenskapen bör vara av betydelse. Lagrådet ansågvidare alt del allmänt sett torde kunna förutsättas all antaganden omkringgåendeavsikl ler sig svårare att göra i en situation då någon förunderarrendatorn/andrahandshyresgäslen negativ följd av andrahandsupplåtelsenännu inte uppkommit än i ett fall då så redan skett. Lagrådet - som inte hadenågon erinran mol en lagreglering i huvudsak i enlighet med förslaget ilagrådsremissen - ville med hänsyn lill nu anförda synpunkter förorda attlagtexten förtydligades på det sället all däri angavs alt elt antagande omkringgående skall grundas inte bara på den rådande intressegemenskapen utanäven på omständigheterna i övrigt. Medhänsyn lill vad lagrådel sålunda anfört och till att propositionens lagförslagutformats i enlighet med vad lagrådet förordat anser sig utskottet böra godtaden föreslagna utformningen av 7 kap. 31 § JB. Vaddärefter angår frågan om vilken inverkan det uppkomna avtalsförhållandetmellan fastighetsägaren och underarrendatorn/andrahandshyres-gästen får påförstahandsupplåtelsen konstaterar utskottet att denna fråga, såsommotionärerna påpekar, inte närmare berörts av departementschefen. Lagrådet logdäremot upp spörsmålet och anförde all det lämpligen borde överiämnas tillräilstillämpningen. Med hänsyn till att lagrådets uttalande inte närmarekommenterats av departemenischefen i slutprolo-kollel utgår utskottet från attdepartementschefen anslutit sig till lagrådets ställningstagande. LU1984/85:25 15 Utskottet anser för sin del att delgivetvis hade varit en fördel om del av lagförslaget klart framgått vad som iden angivna situationen skall gälla i fråga om del tidigarenyttjanderättsavtalet. Frågan är emellertid komplicerad och det kan vara svårtatt i lagtexten ge en heltäckande reglering. Enligt utskottets mening fårdärför godtas alt frågan överlämnas till rälls-tilllämpningen. På grund av det anförda avstyrker utskottet motionerna2828 i denna del och 2830 samt tillstyrker propositionen i molsvarande del. 1. beträffandebulvanförhållande som avser endasi en del av en fastighet attriksdagen med avslag på motion 1984/85:2829 godkänner vad utskottet anförtdärom, 2. beträffande/öri/flg//// lag om vissa bulvanförhållanden attriksdagen med avslag på motion 1984/85:2828 i denna del antar det i proposition1984/85: 111 framlagda förslaget till lag om vissa bulvanförhållanden, 3. beträffandeandrahandshyresgästernas ställning att avslår motion 1984/85: 1665, 4. beträffandekringgående av bestämmelser om hyra och arrende att med avslag påmotion 1984/85:2828 i denna del och motion 1984/85:2830 samt med bifall tillproposition 1984/85: 111 i denna del antar i bilaga 2 framlagt förslag till lagom ändring i jordabalken. Närvarande: (), (). (), (). (), (),(), (). ()*, (), (), Per (vpk), ()*, BeritLöfstedt (s) och i (m)*. * Ej närvarande vid betänkandets justering. LU1984/85:25 16 Bulvanförhållandesom avser endast en del av en fastighet (mom. 1) (), MartinOlsson (c), (), (), (),() och i (m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 9 med "Utskottet delar" och slutar på s. 10med "på nytt" bort ha följande lydelse. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det inte kanvara en rimlig avvägning mellan motstående intressen att tvångsvis försälja enhel fastighet om bulvanförhållandet endasi avser en mindre del därav och detär möjligt att avstycka berörd del av fastigheten. Som lagrådet anfört bördärför departementschefens uttalande - att en tvångsförsäljning bör avse helafastigheten även om bulvanförhållandet avser endast en del av den -kompletterasmed en reservation för fall då den egendom som bulvanförhållandet avser kanavskiljas genom en fastighetsbildningsåtgärd. En sådan tolkning av lagenstämmer också bättre överens med lagtextens utformning, dels all ulskotlet under 1 bort hemställa 1. beträffande bulvanförhållandesom avser endast en del av en fastighet attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2829 godkänner vad utskottet anförtdärom. Andrahandshyresgästernas ställning (mom. 3) Per (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 12 som börjar med "När frågan" och slutar med"motion 1665" bort ha följande lydelse: I en lill bostadsutskottets betänkande fogad reservationansåg utskoileis minoritet (fp och vpk) att de problem somandrahandshyresgästernas rättsligt svaga ställning förde med sig då bordelösas. De invändningar som framförts i propositionen mot hyresrättsutredningensförslag var enligt minoritetens mening inte tillräckligt vägande och tordedelvis ha beaktats redan av utredningen. Utredningens förslag borde därförgenomföras. När frågan om utredningens förslag nu åter väckts tillföljd av motion 1665 vill utskottet framhålla det angelägna i att man nuäntligen löser problemet med andrahandshyresgästernas svaga ställning. Genomdel i propositionen framlagda förslaget lill åtgärder mot bulvanförhållandenvid hyra, vilket förslag ulskoitet kommer att behandla i det följande avsnittet,förbättras visserligen andrahandshyresgästernas ställning i någon mån. Alltjämtär dock andrahandshyresgästernas ställning svag i vissa hänseen- LU1984/85:25 17 Särskilt gäller det när en andrahandshyresgäsl intekan styrka all fastighetsägaren och förstahandshyresgästen handlat i maskopimed varandra. Med hänvisning till det anförda anser utskottet alt det nu ärdags för att med bifall till motion 1665 genomföra utredningensförslag, dels att utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande andrahandshyresgästernas ställning attriksdagen med bifall till motion 1984/85: 1665 beslutar att i 12 kap.jordabalken införa en ny paragraf, 48 a §, med nedan angivna lydelse. 48 a § Har en bostadslägenhet underminst i följd varit upplåten till samma andrahandshyresgäsl och upphörupplåtarens hyresavtal på grund av uppsägning eller eljest all gälla, harandrahandshyresgästen rätl att överta upplåtarens hyresrätt och all få hyresavtaletförlängt för egen del, om 1. han har sinbostad i lägenheten, 2. del inte äruppenbart obilligt mot hyresvärden eller andra bostadssökande att han fåröverta hyresrätten, 3. hyresvärdenäven i övrigt skäligen kan nöjas med honom som hyresgäst, samt 4. annat ej följerav 55-60 §§. Vad som sagts nu gäller också när hyresvärden sagt uppavtalet till upphörande på grund av förverkande. När andrahandshyresgästen övertar hyresrätten, upphör hansavtal med upplålaren att gälla. Kringgående av bestämmelser om hyra och arrende (mom.4) (), MartinOlsson (c), (), (), (),() och i (m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 13 med "Beträffande först" och slutar pås. 15 med "motsvarande del" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som kommit till uttryck ide båda motionerna nämligen att ordet "intressegemenskap" är alltföropreciserat. Inte heller ger lagtexten i övrigt eller motivuttalandena någonnärmare ledning för tolkningen av vad som skall avses med intressegemenskap. Ipropositionen anger departementschefen endast att fastighetsägaren och förstahandshyresgästenskall anses ha viss intressegemenskap om de kan antas ha varit i maskopi medvarandra. Lagrådet konstaterar för sin del att det tydligen är avsett attuttrycket "intressegemenskap" skall kunna ges en vidsträckt innebörd. LU 1984/85:25 18 Enligt utskottets mening kan en sådanlagstiftningsteknik, som regeringen nu använder, inte accepteras. Självfalletmåsle i ett lagstiftningsärende klargöras i vart fall vad som är den huvudsakligainnebörden av den nya lagen. Om så inte sker torde de som berörs av lagen inteha någon möjlighet alt kunna förutse om elt visst handlande kommer att slå istrid mot lagens bestämmelser. Enligt utskottels mening måste därför uttrycket"intressegemenskap" konkretiseras och förtydligas innan enlagstiftning genomförs i enlighet med förslaget i propositionen. Sommotionärerna påtalat är det vidare enligt utskottets mening anmärkningsvärtalt i propositionen inte lämnas några anvisningar om vad som -när elt nyttnyttjanderättsavlal uppkommer mellan fastighetsägaren ochunderarrendalorn/andrahandshyresgästen - skall ske med det tidigarenytljanderällsavtalel mellan fastighetsägaren ochhuvudarrendatorn/för-stahandshyresgästen. Att som lagrådet förordat överiämnafrågan till rättstillämpningen anser utskottet inte godtagbart. Om inte de somberörs av tillämpningen av lagrummet vet vad som gäller i fråga om de olikaavtalen skapas slor rättsosäkerhet och uppkommer risk för rättsförluster. Sammanfattningsviskonstaterar utskottet således att det nu föreliggande förslaget lill införandeav en ny paragraf 31 i 7 kap. JB har sådana brister att det inte bör godtas avriksdagen. Bristerna är av den arten att del får ankomma på regeringen alt seöver bestämmelsen. Utskottet tillstyrker därför att med bifall tillmotion 2830 och 2828 i denna del avslår förslaget till lag om ändring i JBsåvitt avser 7 kap. 31 §, delsatt utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande kringgående av bestämmelser om hyraoch arrende att med bifall till motion 1984/85:2828 i denna del ochmotion 1984/85: 2830 avslår förslaget till lag om ändring i jordabalken såvittavser 7 kap. 31 §. LU 1984/85:25 19 Propositionens förslag till lag om vissa bulvanförhållanden 1§ Denna lag gäller när ell bulvanförhållande används för alt kringgå elt sådanthinder mot att förvärva eller behålla viss egendom eller rättighet somuppställs i 18 § lagen (1955: 183) ombankrörelse, 2. lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m. m., 3. lagen (1976:240) om förvärv avddistribulionsanläggning m. m., 4. jordförvärvslagen (1979:230), 8 a § fondkommissionslagen(1979:748), 6 a § lagen (1980:2) omfinansbolag, 7. lagen (1982:617) om utländskaförvärv av svenska förelag m. m., eller 8. lagen (1982:618) om utländskaförvärv av fast egendom m. m. Medett bulvanförhållande avses i lagen alt någon (bulvanen) utåt framstår somägare av viss egendom eller innehavare av viss rättighet men i verkligheteninnehar egendomen eller rättigheten huvudsakligen för annans (huvudmannens)räkning. Vadsom sägs i det följande om egendom som ett bulvanförhållande avser hartillämpning också på rättigheter.