bet · G801JuU28 · 1984-12-31 00:00:00 — Näringsutskottel vill emellertid betonaatt till seriös näringsverksamhet självfallet inte får raknäs blott näringsverksamheti redan etablerade former. Lagstiftningen och kontrollsystemet måste utformasså att de inte motverkar en sund förnyelse inom näringslivet. De riktlinjer som innebär all konlrollpolitiska aspekterskall beaktas i samband med ändringar i lagstiftningen och all lagteknisktenkla regler och JuU1984/85:28 78 samordning mellan olika regelsystem bör eftersträvas kanknappast i sig ge anledning till motsägelse. Annorlunda förhåller det sig medsådana riktlinjer som alt självsanerande åtgärder är att föredra framföröverordnad samhällelig normbildning och kontroll och alt i valet mellanstraffrättsliga och andra samhälleliga kontroll- och sanktionsmetoder de senarebör ha företräde. vill ifrågasätta att abstrakta uttalanden avdet slaget - även med den närmare bestämning av innebörden som ligger i vadföredragande statsrådet anför - är lämpliga som riklningsangivelser förstatsmakternas kommande beslut. Ett exempel kan belysa detta. Så sent som den 1juli 1984 har enligt beslut (prop. 1983/84:16, LU 1983/84:10) en nylag om fastighetsmäklare trätt i kraft, vilken bl. a. innebär att ett tidigarefrivilligt aukiorisationssystem har avlösts av en offentlig registrering påbasis av viss lämplighetsprövning. Denna nya ordning - som de borgerligapartierna motsatte sig- åberopas i propositionen som ett exempel på vidtagnaåtgärder mot ekonomisk brottslighet. Den synes inte stå i självklaröverensstämmelse med principen att självsanerande åtgärder är att föredraframför samhällelig kontroll. En rimlig slutsals torde vara att intebör generellt uttala sig för sådana utpräglat normativa riktlinjer som de omsjälvsanerande åtgärder och om straffrättsliga kontra andra sanktionsmeloder. Istället borde dessa riktlinjer bytas ut mot anvisningar om alt det i varjekonkret fall bör noga övervägas om ett allernafivt handlingsmönster av angivet slagär lämpligt. I sin genomgång aveko-kommissionens förslag inom finansdepartementels ansvarsområde behandlarfinansministern bl. a. kommissionens betänkande om näringstillstånd. Med dettabegrepp avses ett tillstånd att driva viss rörelse som lämnas efter enkvalitativ prövning av sökandens vandel, utbildning m. m. Någon kvantitativreglering av antalet företag i en viss bransch eller på en viss ort är sålundaicke avsedd. Ett stundom liktydigt begrepp har i den tidigare debatten varitetableringskontroll, en term som emellertid också används om ett förfarande sominnefattar kvantitativ reglering. Näringsutskottel har under de senaste årenbehandlat motioner om etableringskonioll m.m. i sina betänkanden NU 1980/81:2, NU1980/ 81:39 (rskr 1980/81:275) och NU 1981/82:30 (rskr 1981/82:258). Finansministern uttalar i propositionen att det föreliggerett nära samband mellan det föreslagna näringstillståndssystemel och del syslemmed vidgad tillämpning av institutet näringsförbud som näringsförbudskommilténhar framlagt (SOU 1984:59). De båda förslagen måste, anför han, bedömas i ettsammanhang när hela beredningsunderlaget föreligger. Remissbehandlingen avnäringsförbudsbetänkandet var ännu inte avslutad när propositionen avlämnades.Finansministern anmäler sin avsikt att senare under detta framläggaförslag i syfte all öka möjligheterna till ingripanden mot JuU1984/85:28 79 Frågan om näringstillstånd berörs i alla de fyra motionersom har väckts med anledning av propositionen. betecknar i moiion 1984/85:93 krav pånäringstillstånd som en allvarlig inskränkning i näringsfriheten. 1 motionenyrkas all redan nu skall uttala att den tar avstånd från tankarna påall del skulle införas regler om näringstillstånd. Samma innebörd har detinledningsvis nämnda yrkandet i motion 1983/84:908, som väckte ijanuari 1984. Enligt detta yrkande skall uttala att etableringskontrollinte bör användas som ett medel inom näringspolitiken. En kritisk inställninglill införande av näringstillstånd kommer också till uttryck i motionerna1984/85:96 (m) och 1984/85:95 (c). kommunisterna välkomnar i motion 1984/85:94en samlad bedömning av förslagen om näringstillstånd och näringsförbud. Bådadessa förslag visar emellertid, sägs del i motionen, alltför stor hänsyn tillnäringslivels ovilja mot den tilltänkta regleringen. Mot eko-kommissionensförslag invänds i motionen alt det inte reser tillräckliga krav för tillståndsprövningenoch att det utelämnar flera branscher där en omfattande ekonomisk brottslighetföreligger. Krav på näringstillstånd, särskilt i vissa uppräknade branscher,innefattas också i del uttalande om inriktningen av åtgärder mot ekonomiskbrottslighet som samma parti har påyrkat i moiion 1983/84:2067, Näringsulskollet finner det angeläget all underinnevarande får tillfälle till lagstiftning som effektivt begränsaroseriösa näringsidkares möjligheter att bedriva verksamhet. En fullständigsådan lagstiftning måste avse ett system av åtgärder där näringsförbud,näringstillstånd samt en effektiv bulvanlag ingår som medel och som gör detmöjligt all komma ål problemen i de branscher där kriminalitet är särskiltframträdande. Delta är viktigt inte minst med hänsyn till den snedvridning avkonkurrensen som uppstår i branscher där oseriös verksamhet förekommer.Näringsutskottel ansluter sig till regeringens bedömning att frågorna omnäringsförbud och näringstillstånd måste behandlas i ett sammanhang. Enverkningsfull lagstiftning om sådana bulvanförhållanden som kan föranledas avnäringsförbud etc, erfordras också. noterar vadjustitieministern har uttalat beträffande regler om bulvanförhållanden (prop.s, 49) och det uppdrag som den tillkallade utredningen ombetalningsansvaret för juridiska personers skulder m,m. har fåll att övervägaåtgärder mot de missförhållanden som bulvanskap kan ge upphov till (dir.1984:41), Av det sagda följer att utskottet avstyrker de båda nämndayrkandena i motionerna 1983/84:908 (fp) och 1984/85:93 (fp). Likaså avstyrkerutskottet motionerna 1983/84:2067 (vpk) och 1984/85:94 (vpk) såvitt de avseruttalanden rörande näringstillstånd. JuU1984/85:28 80 Den i motion 1983/84:2067 (vpk)föreslagna inriktningen av åtgärder mot ekonomisk brottslighet innefattar,utöver vad sagts, krav på lämplighetsprövning av personer och förelagsom vill köpa hyres- och kontorsfastigheter samt krav på förbättrad kontroll avdels företag som får statligt eller koinmunalt stöd, dels bankernas och andrafinansieringsinstituts kredilgivning. En skärpt kontroll i sistnämnda hänseendepåyrkas också i motion 1984/85:94 (vpk). Den senast berörda frågan togs upp från samma partis sidai en moiion , förelåg en motion (s) enligt vilkenbankinspektionen borde få i uppdrag att utreda i vad mån bankerna direkt ellerindirekt hade förmedlat krediter vid spekulativa överlåtelser av bostadshusm,m, saml lämna förslag lill åtgärder som föranleddes av utredningsresultatet,Näringsutskottel (NU 1982/83:30 s, 24) erinrade om bankinspektionensverksamhei och om alt ytterligare åtgärder kunde övervägas av eko-kommissionen.Utskottet nämnde även möjligheter att inverka styrande påkreditströmmarna. Med dessa hänvisningar avstyrktes motionerna (reservationvpk), vilka också avslogs av . När det nu på nytt har väckts förslag på samma områdekonstaterar näringsutskottel att finansministern i propositionen (s, 83)anmäler sin avsikt att efter remissbehandling av eko-kommissionens rapport iämnet återkomma till frågan huruvida det bör genomföras en särskild utredningom åtgärder för alt förhindra alt yrkesmässig kredilgivning främjar ellerunderlättar ekonomisk brottslighet, I avvaktan på regeringens ställningslagandei denna fråga och i frågan om näringsförbud avstyrker näringsutskoltetmotionerna /84:2067 (vpk) och 1984/85:94 (vpk) i nu aktuella delar. Yrkandet i motion 1983/84:2067 (vpk) innefattar ocksårekommendationen alt man i varje sammanhang där statliga närings- ellerkredilpolitiska åtgärder föreslås skall beakta dessas effekter på denekonomiska brottsligheten, Näringsutskoltet utgår från alt så sker i önskvärdutsträckning och finner inte anledning all förorda något särskilt uttalande avriksdagen i denna fråga. Slutligen noterar näringsutskoltet önskemålet i motion1984/85:95 (c) att det skall etableras en stat-företagsgrupp för samverkanmellan staten och näringslivets organisationer i fråga om utformning ochgenomförande av åtgärder mot ekonomisk brottslighet, Näringsutskottel finnerdel naturligt att detta uppslag övervägs och räknar med all regeringen inte behövernågot särskilt påpekande från sida om den angivna möjligheten, JuU1984/85:28 81 Närvarande: (), i (s), (), (), (), Wivi-AnneRadesjö (s), (), Per (), (),(vpk), (), (), (), () och (). (), (), Per (), (), () och Per-OlaEriksson (c) anser att sist i avsnittet Riktlinjerna bort tillfogas ett styckeav följande lydelse; Med hänvisning till del anförda vill näringsutskoltetuttala att enligt dess mening inte oreserverat kan godkänna de ipropositionen angivna riktlinjerna för den allmänna uppbyggnaden av rättsligaoch administrativa system. (), (), Per (), (), () och Per-OlaEriksson (c) anser att den del av yttrandet under rubriken ochnäringsförbud som börjar med "Näringsutskottel finner" och slutar med"rörande näringstillstånd" bort ha följande lydelse: delar den kritiska uppfattning ominstitutet näringstillstånd som uttrycks i motionerna från borgerligt håll.Utskottet vill betona den principiella skillnaden mellan näringsförbud, somåläggs en näringsidkare av domstol på grund av vissa förfaranden ellerförsummelser, och ett på förhandsprövning grundat beslut rörandenäringstillstånd. Även finansministern antyder en viss skepsis när det gällernäringstillstånd, något som utskottet hälsar med tillfredsställelse. Det finns,menar utskottet, anledning för att redan på nuvarande stadium ta avståndfrån ekokommissionens propåer om införande av krav på näringstillstånd inom enrad branscher. förordar alltså ett sådant uttalande i frågansom påyrkas i moiion 1984/85:93 (fp), i sak liktydigt med det som fidigarebegärts i motion 1983/84:908 (fp). Motionerna 1984/85:96 (m) och 1984/85:95 (c)innehåller resonemang av samma innebörd. Av det sagda följer att näringsutskoltetbestämt avstyrker motionerna 1983/84:2067 (vpk) och 1984/85:94 (vpk) såvitt deavser uttalanden om näringstillstånd. (vpk) anser att dendel av yttrandet under rubriken och näringsförbud som börjarmed "finner" och slutar med "rörandenäringstillstånd" bort ha följande lydelse; 6 1984/85. JuU1984/85:28 82 ser medtillfredsställelse på alt kommer att fåtillfälle att fatta beslut beträffande näringstillstånd och näringsförbud. Delär emellertid angeläget att redan nu gör klart alt den reform somförestår måste bli så viltgående att oseriös näringsverksamhet effektivtförhindras. Delta innebär, som kommunisterna framhåller imotionerna 1983/84:2065 och 1984/85:94 (i förra fallet med yrkande i motion1983/84:2067), att villkoren för näringstillstånd måste skärpas i förhållandetill vad eko-kommissionen har föreslagit och att fler branscher än kommissionenhar angivit måste omfattas av krav på sådant fillstånd. Näringsutskoltetförordar alltså att riktar ett uttalande av denna innebörd fillregeringen. (vpk) anser all dendel av yttrandet under rubriken börjar med "När det" ochslutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse: Finansministern lämnar i propositionen en kortfattadredovisning för eko-kommissionens . Han underlåter emellertid att dra några omedelbara konsekvenserav vad kommissionen har kommit fram lill. I avvaktan på vad remissbehandlingenav rapporten kan leda lill går han inte längre än till att utlova ett senareställningslagande till om del behövs en utredning rörande åtgärder för attförhindra att yrkesmässig kredilgivning främjar eller underlättar ekonomiskbrottslighet. finner denna förhalningspolitik oacceptabel.Riksdagen bör enligt näringsulskottets mening ansluta sig till de berördasynpunkterna i motionerna 1983/84:2067 (vpk) och 1984/85:94 (vpk) och sålunda krävaeffektiva åtgärder mot sådana missförhållanden i kredilgivningen och påfastighetsmarknaden som motionärerna syftar på. JuU1984/85:28 83 1984/85:2 y över riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomiskbrottslighet m. m. 1984/85:32) har berettarbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1984/85:32 omrikfiinjer för det framtida arbetet mot ekonomisk brottshghet m.m. samtmofionerna 1984/85:93-96 som har väckts med anledning av propositionen. Den allmänna utgångspunkten för propositionen och därtillanslutande motioner är att ekonomisk brottslighet i form av företagande iicke-seriösa former är ett allvarligt och växande problem, som på grund av sinräckvidd måste angripas på olika vägar. För utskottets del har problemet aktualiserats främst därigenomatt oseriöst företagande ofta bygger på all s. k. grå arbetskraft utnyttjas iverksamheten. Som utskottet konstaterat i fidigare sammanhang (bl. a. iyttrande AU 1980/81:1 y lill jusfitieutskoltet) är detta en osund företeelsemed många nackdelar. Här kan nämnas undandragande av skatter och avgifter tilldet allmänna och snedvridning av konkurrenssituationen för de seriöst arbetandeföretagarna. Därtill är användningen av grå arbetskraft ofta förenad med olagaarbetsförmedling och utgör sålunda brott mot lagen (1935:113) med vissabestämmelser om arbetsförmedling. De åtgärder som på arbetsmarknadsområdet har vidtagits motgrå arbetskraft är dels skärpning av arbetsförmedlingslagen, dels införande avbestämmelser om förhandlingsrätt och facklig vetorätt vid entreprenader m. m. i38-40 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Det har aldrig varitavsett att dessa åtgärder ensamma skall kunna stävja användningen av gråarbetskraft. De gångna årens erfarenheter bekräftar alt de inte heller ärtillräckliga utan behöver kompletteras med åtgärder av annat slag. Ett annat problemområde som här skall beröras är denstatliga lönegaran-fin vid konkurs. Det har uppmärksammats att försök hargjorts att utnyttja garantin på ett sätt som inte varit avsett, exempelvisgenom konstruerande av s. k. personalbolag och anställning av närslående påmycket förmånliga villkor. Lönegarantin är f. n. föremål för översyn av ensärskild utredare. I direktiven till denne påtalas missbruksfall av nyssnämndaslag, och inifiativ.. har således redan tagits för alt komma till rätta med deproblem som kan föreligga på det nu nämnda området. Inom ramarna för arbetsmarknads- och regionalpolitikenutgår betydande statsstöd till näringslivet i form av bidrag och lån förinvesteringar samt för JuU 1984/85:28 84 rekryteringoch utbildning av personal. Det har av och till ifrågasatts om inte dettastatliga stöd överutnyttjas eller missbrukas. Så sker i vänsterpartietkommunisternas partimotion 1984/85:94. Under rubriken och kommunalabidrag påtalas som bidragsfusk att lokaliseringsstöd betalas ut utan att ledatill uppgiven verksamhet och att investeringsstöd används för andra ändamål ände avsedda. Problemet har tagils upp till diskussion bl. a. i den rapport.Bidrag och polifik (1980:5), som nämns i motionen och som utarbetats inombrottsförebyggande rådets kansli. Vad särskilt gäller lokaliseringsstödetskall tilläggas att återkravsbestämmelserna och därmed sammanhängande frågorom samhällets kontroll av stödförelagen har granskats av revisorer(1980/81:6, AU 1980/81:8). Konirollftågan har också behandlats avutskottet i det tidigare nämnda yttrandet AU 1980/81:1 y. Generelltsett gäller om de arbetsmarknads- och regionalpolifiska stöden att beviljatstöd kan återkallas och återbetalning påfordras om stödvillkoren inte uppfylls.Det förekommer vidare att de fackliga organisationerna enligtbidragsförfattningarna skall utöva betydelsefulla uppgifter med hänsyn tillderas kännedom om de lokala förhållandena. I fråga om lokaliseringsstödet kanställas särskilda krav, att företaget skall ha en revisor som är auktoriserad,att företagets utveckling i ekonomiskt och i sysselsältningsmässigl hänseendefortlöpande rapporteras till myndigheterna, etc. mening inrymmer bestämmelserna om arbetsmarknads- ochregionalpolitiskt stöd tillräckliga korrektiv mot miss-bmk - rent bedrägligabeteenden kan självfallet beivras med stöd av kapitel ombedrägeri och annan oredlighet. När man diskuterar den aktuella frågan omöverutnyttjande och missbruk bör del göras klart att stödverksamheteni en del fall innefattar en avsedd subventionering från statsmakternas sidaför att sfimulera företagen all exempelvis tidigarelägga anställning av personalnär detta anses önskvärt från konjunktursynpunkt. När det gällerlokaliseringsstödet innefattar det ett risktagande som kan vara medvetet närdel gäller att få till stånd etableringar på orter med svårasysselsättningsproblem. Det finns dock i delta sammanhang anledning att på nyttbetona vikten av att myndigheterna noga kontrollerar att företagen uppfyller devillkor som statsmakterna ställt upp både när slöd beviljas och under pågåendestödperiod. Medhänvisning till de ovan gjorda uttalandena anser arbetsmarknadsutskottet attmotion 94 i den nu behandlade delen inte behöver föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Ipropositionen finns ett avsnitt om näringstillstånd och näringsförbud. Någraförslag läggs inte fram, ulan regeringen avser att senare under riksmötetåterkomma i ämnet. Fråganom etableringskontroll har varit aktualiserad även frånregionalpolitiska utgångspunkter. infördes en lag(1970:725) om lokaliseringssamråd. Lagen gick, som framgår av dess rubrik. JuU 1984/85:28 85 utpå samråd men innehöll också vissa tvångsmomenl. Den fick under senare delen avsin giltighetstid aUt mindre praktisk betydelse och upphävdes . Enstatlig utredning, den s. k. styrmedelsutredningen, föreslog under förra delenav - i syfte att öka möjligheterna till regionalpolitisk påverkan -att del skulle införas ett system för tillståndsprövning vidföretagsetableringar och expansion av befintlig verksamhet (SOU 1974:82Samverkan för regional utveckling). Utredningsförslaget blev aldrig genomfört.I stället tillkom ett system för lokaliseringssamråd. Det vilar påöverenskommelser med större industriföretag och företag inom konsumenl-ochjordbrukskooperationen. I systemet ingår numera även företag inom service- ochtjänstesektorn. För nu avsedda ändamål finns inom industridepartementet ensärskild delegation för lokaliseringssamråd. Framförda förslag om enfullmaktslagstiftning om etableringskontroll som ytterligare medel förlokaliseringspåverkan har lämnat utan åtgärd med hänvisning tilllokaliseringsdelegationens verksamhet. Iövrigt finner utskottet inte skäl att göra ytteriigare uttalanden i detförehggande ärendet. Närvarande:Frida (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), i (c) och AlexanderChrisopoulos (vpk). (vpk) anser att den del avyttrandet på s. 2 som börjar "Generellt sett" och slutar"sida" bort ha följande lydelse; Detstödsystem vi har med bidrag och lån från stat och kommun till det privatanäringslivet utgör i grunden en felakfig pohtik. Till avigsidorna hör de imotion 94 påtalade riskerna att dessa subvenfioner överutnyttjas eller rent avmissbmkas och därmed blir en del av den ekonomiska brottsligheten. Det må varaatt de arbetsmarknads- och fegionalpolitiska stödformerna - som faller inomarbetsmarknadsutskottets beredningsområde - är förenade med regler omåterkallelse och återkrav och vissa andra kontrollåtgärder. Erfarenheten visaratt dessa inte har varit tillräckliga för att stävja ett förhållandevisomfattande bidragsfusk. JuU 1984/85:28 86 kontrollåtgärderbehöver alltså skärpas avsevärt som ett i sammanhanget betydelsefullt led ikampen mot brottsligheten. Ivpk-motionen uttrycks detta så, att man i varje sammanhang där statliga ellerkommunala närings- eller kreditpolitiska åtgärder föreslås skall beaktaåtgärdernas effekter på den ekonomiska brottsligheten. Med anledning av vadovan sagts skall här förordas att justitieutskottet föreslår att iett uttalande till regeringen ge sin anslutning till vad som anförts i motion94 i den aktuella delen. JuU 1984/85:28 87 1984/85:4 y omriktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m. m. (prop.1984/85:32) har hemställt om yttrande frånbostadsutskottet med anledning av proposition 1984/85: 32 om riktlinjer för detframtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m. m. jämte de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1984/85:93 (fp), 94 (vpk), 95 (c) och 96 (m). Bostadsutskottetbehandlar i yttrandet de frågor i propositionen och motionerna som haranknytning till utskottets beredningsområde. 1 propositionen hänvisas till skilda förslag av dens.k. Dessa förslag är efter remissbehandling under beredningi . Det aviseras att förslagen efter hand skall bli föremålför proposition till . Enligt vad föredragande statsrådet, vicestatsministern 1. , anför i propositionen, är det viktigt att se deolika åtgärderna i ett sammanhang. Resursbehovet behöver bedömas i relationtill alla de insatser som erfordras. Kampen mot den ekonomiska brottslighetenför också med sig en rad principiella frågor som kräver generellaställningstaganden. Regeringen har därför beslutat bereda tillfälleatt ta del av en samlad framställning av de problem som kampen mot ekonomiskbrottslighet reser och den allmänna inriktning som reformarbetet bör ha.Utöver vad som anförs av vice statsministern består propositionen också avanföranden av justitieministern och finansministern. 1proposifionen behandlas resursbehovet för de myndigheter som har uppgifter avbetydelse för bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten. Vikten av samarbetemellan de myndigheter som kan komma i kontakt med ekonomisk brottslighetbetonas. Av de myndigheter som åsyftas är det länsstyrelserna, särskilt derasskatteavdelningar, och de lokala skattemyndigheterna samtkronofogdemyndigheterna, som kan beröras av åtgärder inom bostadsutskottetsberedningsområde. Finansministerntar upp vissa lönefrågor inom skatteförvaltningen (s, 76) med anledning av ettförslag av eko-kommissionen om att förbättra lönesituationen för vissa statligatjänster inom skatte-, revisions- och processområdet, Bakgmnden till förslagetär att tjänstemän inom de angivna områdena i besvärande utsträckning lämnatsina anställningar till förmån för bättre betalda uppdrag i enskild tjänst.Finansministern delar kommissionens uppfattning att åtgärder behöver vidtasför alt förbättra löneläget JuU 1984/85:28 88 förvissa tjänster inom skatteadministrationen. Han hänvisar till avtalsuppgörelseninom den stadiga sektorn , vilken innehåller bestämmelser omsärskilda medel för att rekrytera eller behålla kvalificerad personal inommarknadskänsliga gmpper, samt uttrycker förhoppningen att härigenom visats påen väg till lösning på de problem som har påtalats av kommissionen.Finansministern finner det angeläget att insatserna på dessa områdenintensifieras och aviserar att frågan om hur åtgärderna skall finansieras inomramen för anvisade medel far lösas i det kommande budgetarbetet då en samladbedömning av resursläget för hela skatteförvaltningen sker. Beträffandevidgat samarbete mellan myndigheterna på skatte- och avgiftsområdet hänvisas ipropositionen till förslag som har lagts fram av eko-kommissionen. Flera avförslagen avser samverkan mellan skatte- och kronofogdemyndigheter iregisterfrågor och i frågor om utlämnande av uppgifter mellan myndigheterna.Sålunda har kommissionen föreslagit att kronofogdemyndigheter och lokalaskattemyndigheter skall bli skyldiga att lämna resp. länsstyrelse uppgifter somhar betydelse för mervärdeskatteregistreringen och vidare att ett nyttADB-register upprättas över vissa särskilt kvalificerade skattegäldenärer.Finansministern anför att flera av förslagen kan genomföras utanförfattningsändringar och att en del av dem redan är satta i praktisktillämpning. De förslag som fordrar författningsändring, däribland förslagetom myndighetssamarbete i registerfrågor, bör enligt finansministerns bedömningkunna beaktas i samband med den förestående författningsregleringen av deexekutiva registren. Vissa andra frågor kommer att övervägas inomfinansdepartementet.