bet · G801UbU18 · 1984-12-31 00:00:00 — I vad gäller den lilla ramen (utbildningar som kräver vissålder, prakfik eller utbildning utöver för tillträde samt kurserför invandrarungdom) föreslås ingen ändring i beslut under detförra om 34 230 årselevplatser. har under det förra bemyndigatregeringen att, i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar, besluta om enutökning av totalramen för /86. Enligt motion 1984/85:1325 (c) yrkande 2 börgymnasieskolan dimensioneras så att alla sökande kan beredas plats, även denågot äldre och sådana som har en tidigare gymnasieutbildning. Härigenom blirdet också möjligt, menar motionärerna, för de ungdomar som väljer att inte sökadirekt till gymnasieskolan att senare komma fillbaka och avsluta sinutbildning. I mofion 1984/85:922 (c) yrkandena 2 och 3 samt1984/85:1325 (c) yrkande 12 föreslås att direktramen för /86skall omfatta 128 000 intagningsplatser {+ 4 000) och lilla ramen 36 230årselevplatser (-(- 2 000). Mofionärerna finner det otillfredsställande attungdomar i den mån de inte UbU1984/85:18 12 får plats i gymnasieskolan hänvisas till kommunernasuppföljningsansvar. Med hänvisning fill en rad osäkra faktorer ifrågasätts imotion 1984/85:731 (fp) yrkande 16 i denna del den av regeringen föreslagnaomfattningen av direktramen. Denna bör enligt motionen utökas med 2 000intagningsplatser. Mofionärerna pekar bl. a. på att den av beslutadeprioriteringen av 16- och 17-åringar tillämpas fill fullo nästa budgetår.Samtidigt finns det en stor grupp 18- och 19-åringar som har gjortstudieuppehåll i vetskap om att de skulle kunna komma tillbaka i enlighet medbesked de fick, när de slutade . För att tillmötesgå kraven på större frihet att väljamellan arbete och utbildning och möjligheter till återkommande utbildning börenligt motion 1984/85:1045 (vpk) yrkande 2 i denna del dimensioneringen avgymnasieskolan hållas på en sådan nivå att de ungdomar som önskar bedrivagymnasiestu-der skall kunna göra det, annars förfelas rätten till utbildning.Enligt motionärernas bedömning bör besluta att öka den totala ramenmed 3 000 intagningsplatser. I motion 1984/85:2538 (m) yrkande 7 i denna del förordasatt regeringen återkommer till med begäran om erforderliga medel påfilläggs-budget, om en utökning av totalramen bedöms nödvändig. börenligt motionärerna ej ge regeringen det bemyndigande som begärs ipropositionen. I vad gäller utgångspunkterna för gymnasieskolansdimensionering vill utskottet anföra följande. Utskottet ansluter sig till den i budgetpropositionenuttalade ambitionen att i första hand alla 16- och 17-åringar som önskargymnasieutbildning skall kunna erbjudas plats. Utskottet finner, liksomföredragande statsrådet, det inte fillfredsställande att utbildningssökandeungdomar hänvisas till uppföljningsåtgärder och arbetsmarknadspolitiskaåtgärder till följd av att utbildningsplatser inte finns fillgängliga. Det ärdärför även enligt utskottets mening mycket viktigt att den av riksdagenbeslutade prioriteringen av 16-och 17-åringar vid intagningen tillgymnasieskolan nu verkligen sker, när de nya intagningsreglerna för förstagången tillämpas inför /86. måste emellertidgymnasieskolans platser i viss utsträckning även fortsättningsvis kunna tas ianspråk av äldre utbildningssökande, särskilt om många 18- och 19-åringarönskar förbättra sina möjligheter att komma in på den reguljära arbetsmarknadengenom att skaffa sig en utbildning i gymnasieskolan. Som utskottet ser det råder i huvusak samstämmighet i vadgäller utgångspunkterna för gymnasieskolans dimensionering mellan vad utskottetnu har anfört i frågan och vad motionärerna ger uttryck för i motion1984/85:1325. Utskottet är emellertid inte berett att föreslå attuttala sig för att alla äldre sökande och även de med tidigare gymnasieutbildningskall tas in. Konsekvenserna härav i skilda avseenden, t. ex. de ekonomiska,för såväl staten som kommunerna är inte möjliga att över- UbU1984/85:18 13 Utskottet, som i det följande tar ställning tillde olika förslagen om dimensioneringstal, anser att med det anfördabör avslå motion 1984/85:1325 yrkande 2. När det gäller de av regeringen framlagda förslagen omstorlek på direktramen och lilla ramen finner utskottet dessa väl avvägda ochhänvisar härvid till såväl vad utskottet i det föregående har anfört omutgångspunkter för dimensioneringen som vad i budgetpropositionen har angivitsi berört hänseende. I likhet med föredragande statsrådet vill utskottet betonaatt det som ett led i arbetet med att öka antalet tillgängligautbildningsplatser är angeläget att se till att alla platser verkligen kanutnyttjas för de sökande. I en situation, då det är svårt att bereda allautbildningssökande utbildning, är det otillfredsställande, om det vidterminsstarten finns klasser som står tomma eller är otillräckligt fyllda. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen skall bifalla regeringens förslag om utökning av gymnasieskolansdirektram för /86. Vidare bör inte ändra sitt beslutfrån det förra om den lilla ramens omfattning. Med detta avstyrkerutskottet motionerna 1984/85:731 yrkande 16i denna del, 1984/85:922yrkandena2och 3, 1984/85:1045 yrkande 2 i denna del och 1984/85:1325 yrkande12. Utskottet anser inte att bör ändra sitt tidigarebeslut om bemyndigande för regeringen för /86 att avarbetsmarknadsskäl utöka gymnasieskolans totala ram. Därmed avstyrks motion1984/ 85:2538 (m) yrkande 7 i denna del. Utskottet övergår nu till attbehandla förslag som avser fördelningen av platserna i gymnasieskolan mellansektorerna för /86 och omfattningen av konsumentekonomiskautbildningar, lärlingsutbildningen, verksamheten med kombination avgymnasieskolstudier och specialidrott samt musiklinjen. Den av regeringen föreslagna utökningen av direktramen om2 330 intagningsplatser bör enligt budgetpropositionen fördelas på humanisfiskoch samhällsvetenskaplig (HS) sektor (-1- 365), vård-, social- och konsumtionssektor(VSK) (-f- 980) samt ekonomisk och merkantil () sektor (-(- 985). Jfr tablåpå s. 176 i budgetpropositionen. I motion 1984/85:2538 (m) yrkande 1 förordas en annanfördelning av intagningsplatserna på direktramen. Motionärerna föreslår enutökning med 535 platser av HS-sektorn och 200 platser av jordbruks- ochskogsbrukssektorn (JST) samt en minskning med 735 platser av VSK-sektorn, allti jämförelse med förslaget i budgetpropositionen. Vidare bör enligt motionen deresurser som tillförs HS-sektorn och EM-sektorn till övervägande del läggas påde treåriga teorefiska linjerna (yrkande 4 i denna del). Motionärerna åberoparatt 16- och 17-åringarna främst söker till HS- och EM-sektorerna samt tekniskoch naturvetenskaplig (TN) sektor och att andelen 16- och 17-åringar av desökande är störst på de tre- och fyraåriga linjerna. Utskottethar tidigare haft anledning att överväga de grundläggande UbU1984/85:18 14 förutsättningarna för planeringen av gymnasieskolan ochriktlinjer för gymnasieskolans dimensionering. Utskottet har därvid framhållitatt ungdomarnas intresse av olika utbildningar skall vägas mot vad som är käntom arbetsmarknadens behov och kommunernas möjligheter att anordna utbildningar(jfr UbU 1982/83:21). Vidare har utskottet beträffande HS-sektorn angivit attsektorn bör ha en sådan omfattning att det även i fortsättningen -mot bakgrundav det vikande antalet 16-åringar - blir möjligt att anordna hel- ellerhalvklass av humanistisk linje vid varje gymnasieskolenhet som omfattarHS-sektor. Utskottet utgår från att regeringens nu framlagda förslag hartillkommit efter sådana överväganden. Utskottet finner inte att någotframkommit som ger anledning för att frångå vad i budgetpropositionenhar föreslagits om fördelningen av intagningsplatserna på de olika sektorerna.Utskottet avstyrker därmed motion 1984/85:2538 yrkande 1 och 4 i denna del. I motionerna 1984/85:612 (c),1984/85:614 (c), 1984/85:615 (s), 1984/ 85:1316 (s), 1984/85:1866 (c) yrkandeloch 1984/85:1909 (c) framhålls värdet av de konsumtionsutbildningar som förnärvarande ges såväl inom konsumtionslinjens konsumentekonomiska gren ochtextila gren som inom ramen för specialkurser på området. Motionärerna befararnedläggningar av ifrågavarande utbildningar och förordar att utbildningarnaåtminstone skall få bibehålla sin nuvarande omfattning och att ramen förVSK-sektorn förblir så stor att den medger det. Utskottet, som i många stycken delar motionärernasuppfattning om värdet av konsumtionsutbildningarna, vill med anledning avmotionerna peka på följande. Den i det föregående tillstyrkta ramen för VSK-sektorn (20400 intagningsplatser) för /86 omfattar 980 platser fler än vadriksdagen beslutade under det förra . Minskningen med 1 070 platser iförhållande till antalet platser för innevarande budgetår utgör , vilketexakt motsvarar den beräknade minskningen av antalet 16-åringar förnästkommande budgetår. Intresset för en utbildning mäts i antaletförsta-handssökande per 100 intagningsplatser. Av SÖ:s rapport 1984-12-17Gymnasieskolan framgår bl. a. att antalet sökande till konsumtionslinjenoch linjen näraliggande specialkurser motsvarar 90 per 100 intagningsplatser.Vidare framgår att andelen ej utnyttjade platser /85 är särskilthög på specialkurserna och att trenden pekar mot en ökning. Även ifrågavarandelinje har en högre andel outnyttjade platser än genomsnittet. Den nuvarande ordningen för dimensioneringen avgymnasieskolan innebär att riksdag och regering beslutar om sektorsramar förriket. () har att på grundval av dessa beslut bestämma omlänsramar. Det ankommer därefter på länsskolnämnderna att göra en fördelning pålinjer och specialkurser mellan kommunerna i länet. Utskottet erinrar om vad idet föregående har framhållits om planeringsförutsättningar UbU1984/85:18 15 för gymnasieskolan, nämligen att hänsyn skall tas fillsåväl de sökandes intresse som situationen på arbetsmarknaden och kommunernasmöjligheter att anordna utbildningar. Mot bakgrund av de nu av utskottet redovisadeförhållandena och med hänvisning till gällande ordning för beslut att anordnautbildningar anser utskottet att motionerna inte bör föranleda någon särskildåtgärd från sida. För gymnasial lärlingsutbildningberäknas i budgetpropositionen för /86 5 915 årselevplatser,vilket är ett oförändrat antal i jämförelse med innevarande budgetår. I mofionema 1984/85:731 (fp) yrkande 21 i denna del och1984/85:2761 (fp) yrkande 2 föreslås att det inte sätts någon gräns för antaletplatser i lärlingsutbildningen. I avvaktan på ett i motion 1984/85:2818 (m)skisserat förslag till ny lärlingsutbildning förordas i samma motion attantalet årselevplatser i utbildningen bör höjas till 10 000 (yrkande 20). Utskottet vill mot bakgrund av motionsyrkandena peka påatt det i budgetpropositionen angivna antalet årselevplatser ilärlingsutbildning är ett beräknat antal för nästa budgetår, vilket ligger tillgrund för en likaledes beräknad sammanlagd kostnad för verksamheten (66 940 000kr.). Det ankommer på regeringen att vidta de åtgärder som bedöms påkallade, ombehovet av platser i den gymnasiala lärlingsutbildningen under budgetåretskulle överskrida det beräknade. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna. I motionerna 1984/85:322 (c),1984/85:733 (fp) och 1984/85:1326 (m) föreslås en utökning av antalet platser iverksamheten med kombination av gymnasieskolstudier och specialidrott vid de s.k. idrottsgymnasierna. Motionärerna åberopar ett stort behov av ytterligareplatser och hemställer att antalet intagningsplatser ökas från nuvarande 550till 600. Kombination med specialidrott i gymnasieskolan bedrivsenligt beslut fr. o. m. /83 som reguljär verksamhet.Den regleras i förordningen (SÖ-FS 1982:199) om kombination med specialidrott igymnasieskolan. Så sent som beslutades om en utökning av verksamhetenfr. o. m. /84 från 500 fill 550 intagningsplatser. Utskottet ärinte berett att förorda en större omfattning av verksamheten. En ökning ienlighet med förslaget i motionerna beräknas medföra en kostnad om . I sammanhanget vill utskottet erinra om försöksverksamheten medindividuella timplanejämkningar för idrottsträning för elever i gymnasieskolan,det s.k. hemortsalternativet (SÖ-FS 1983:98). Denna beräknas vara heh utbyggdunder /86 och omfatta 400-450 elever. Totalt bereds därmed ca 2 000gymnasieelever under nästa läsår möjlighet till kvalificerad idrottsträning ianslutning till sin skolgång. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / 85:322, 1984/85:733 och 1984/85:1326. UbU1984/85:18 16 Av budgetpropositionen framgår attSÖ har begärt en utökning av musiklinjen med 60 intagningsplatser. Enligt SÖ:sberäkningar medför utökningen en merkostnad om . /86jämfört med genomsnittskostnaden för linjer i gymnasieskolan. SÖ avser attsenast i samband med anslagsframställningen för /87 lägga framförslag om en reviderad timplan som innebär minskade kostnader. Först när detförslaget föreligger, är föredragande statsrådet beredd att pröva möjligheternatill en utbyggnad av musiklinjen. Med hänvisning till vad i budgetpropositionen har anförtsi frågan avstyrker utskottet motion 1984/85:1045 (vpk) yrkande 2 i denna del omen utökning av musiklinjen med 60 intagningsplatser. I mofionema 1984/85:1536 (s),1984/85:1892 (fp), 1984/85:2282 (s) och 1984/85:2511 (s) hemställs om åtgärderfrån sida i syfte att tillgodose behovet av ytterligare platser i gymnasieskolani , samt . Som framgår av vad utskottet har anfört i det föregåendebeslutar dels om den totala intagningskapaciteten (direktramens ochden lilla ramens omfattning) för gymnasieskolan, dels om platsernas fördelningpå gymnasieskolans olika sektorer (riksramar). Enligt gällande ordning ankommerdet på SÖ att, på grundval av regeringens beslut som följer avriksdagsbeslutet, bestämma om ramar sektorsvis för samtliga län i riket(länsramar). Om länsskolnämnd finner att utbildningsplatser utöver den av SÖbeslutade länsramen fordras, kan SÖ besluta om ändring i länsramen, anfingen iform av en omfördelning mellan länen eller som en tilldelning ur en centralutjämningsresurs (jfr prop. 1980/81:107 s. 34). Av det anförda framgår att inte beslutar om denregionala fördelningen av platserna i gymnasieskolan. Utskottet hänvisar tillvad i det föregående har föreslagits om dimensioneringen av gymnasieskolan /86 och till vad i budgetpropositionen har anförts om att allautbildningssökande 16- och 17-åringar bör få plats i gymnasieskolan. Vidarevill utskottet erinra om hur angeläget det är att tilldelade platser utnyttjasi så hög grad som möjligt. Utskottet anser med det anförda att intebör vidta någon särskild åtgärd med anledning av motionerna. Utskottet övergår nu till attbehandla frågan om slutliga ramar för /87. hartidigare beslutat om planeringsramar (prop. 1983/84:116, UbU1983/84:19, rskr. 1983/84:321). Föredragande statsrådet föreslår medhänvisning till vad hon anfört om förutsättningar för gymnasieskolansdimensionering en viss utökning av direktramen. Den bör omfatta 124 000intagningsplatser, vilket motsvarar av antalet 16-åringar. Det innebär enökning med 2 810 platser jämfört med tidigare beslut omplaneringsramar. Regeringens förslag om fördelning av platserna på sektorsramarframgår av tablå i budgetpropositionen (s. 178). 1 fråga om den lilla ramenföreslås ingen ändring av den tidigare beslutade UbU1984/85:18 17 planeringsramen (33 230 årselevplatser). Regeringen begärett bemyndigande att i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar kunna besluta omen utökning av totalramen. I mofion 1984/85:1325 (c) yrkande 14 föreslås att storaramen (direktramen) utökas med 6 000 intagningsplatser utöver regeringensförslag och den lilla ramen med 3 000 årselevplatser, likaså utöver vad somförordas i budgetpropositionen. Enligt motion 1984/85:1045 (vpk) yrkande 2 idenna del bör totalramen omfatta 3 000 intagningsplatser utöver vad regeringenhar föreslagit. I mofion 1984/85:731 (fp) yrkande 16 i denna del slutligenföreslås en omfattning av direktramen som med 2 000 intagningsplatseröverskrider regeringens förslag. I mofion 1984/85:2538 (m) finns ingen erinran mottotalramens omfattning för /87, men motionärerna förordar enannan fördelning på sektorsramarna. Den bör i huvusak överensstämma med den imotionen angivna fördelningen för /86, vilket innebär enprioritering av HS-sektor och JST-sektor och en minskning av VSK-sektor(yrkande 2). Vidare bör enligt motionärerna resurser som tillförs HS- och EM-sektorernatill övervägande del avse de treåriga teoretiska linjerna (yrkande 4 i dennadel). Motionärerna motsätter sig att ger regeringen möjlighet att avarbetsmarknadsskäl utöka totalramen (yrkande 7 i denna del). Utskottet ansluter sig till vad i budgetpropositionen harförordats om den totala ramens omfattning för elevplatser i gymnasieskolan /87. Utskottet föreslår sålunda att avslår motionerna1984/ 85:731 yrkande 16 i denna del, 1984/85:1045 yrkande 2 i denna del och1984/85:1325 yrkande 14. Utskottet, som ej heller har något att erinra mot vad ibudgetpropositionen har förordats om fördelningen av intagningsplatserna påsektorsramar, föreslår att även avslår motion 1984/85:2538 yrkande 2samt yrkande 4 i denna del. bör enligt förslaget i budgetpropositionen och ilikhet med vad som har varit fallet bemyndiga regeringen att /87 medge att totalramen för elevplatser i gymnasieskolanutökas, om arbetsmarknadsskäl påkallar det. Motion 1984/85:2538 yrkande 7 idenna del avstyrks därmed av utskottet. Enligt gällande planeringsordninghar nu att besluta om planeringsramar för gymnasieskolan /88. I budgetproposifionen föreslås att planeringen för detåret skall utgå från en direktram omfattande 124 000 intagningsplatser, vilketmotsvarar av antalet 16-åringar. Platsernas fördelning på sektorsramarframgår av en sammanställning på s. 179 i budgetpropositionen. Lilla ramen börenligt föredragande statsrådet omfatta 33 230 årselevplatser. Enligt mofion 1984/85:1045 (vpk) yrkande 2 i denna del börplaneringsramen för /88 totalt omfatta 3 000 intagningsplatserfler än vad regeringen har föreslagit. I motion 1984/85:2538 (m) yrkande 3 ochyrkande 4 2Riksdagen 1984/85. UbU 1984/85:18 18 idenna del förordas en fördelning av platserna mellan sektorsramarna och enprioritering av de treåriga teoretiska linjerna i enlighet med vad motionärernahar föreslagit för budgetåren 1985/86 och 1986/87. Innebörden av mofionärernasförslag framgår av det föregående. Utskottetfinner inte anledning för att frångå vad regeringen har föreslagit omplaneringsramar för /88, varför mofionema avstyrks. Utskottet behandlar i detta avsnitt även ett antalförslag som mofionsledes har framförts om lokalisering av vissa utbildningarm.m. till i motionerna angivna kommuner eller län. Mofionsyrkandena finns återgivnapå s. 4 ff. i detta betänkande. Innebörden av förslagen framgår i korthet avföljande sammanställning: mofion 1984/85:1034 (s): ett "centrum för livslångt lärande" i Östergötlandmotion 1984/85:1156 (vpk): breddad gymnasieutbildning i mofion1984/85:1162 (fp) yrkande 4: "handbollslinje" i mofion 1984/85:1348 (s): transporttekniskgren av fordonsteknisk linjei mofion 1984/85:1349 (m): utbildningslinje för uddahantverksyrken Hudiksvallmotion 1984/85:1854 (m): lärlingsutbildning i län mofion1984/85:1874 (c): mofion 1984/85:1920 (s) yrkande 2: årskurs 4 av fyraårig teknisk linje i Vet- motion 1984/85:1930 (s): landa industriteknisk gren för verkstadstek- niskt underhåll av drift- och underhålls- mofion 1984/85:2514 (s): teknisk linje i mofion 1984/85:2515 (s): musiklinjei "friidrottslinje"i Utskottet erinrar om att inte beslutar omlokalisering av utbildningar. Med anledning av mofionema vill utskottetemellertid peka på följande. Kommunernahar det grundläggande ansvaret för planering och utveckling av gymnasieskolanpå lokal nivå. Det är skolhuvudmannen som har initiativrätt när det gällerorganisationsfrågor. Det slutliga anordnandet av utbildningar avgörs reellt avkommunen (skolstyrelsen). Utan ett kommunalt beslut som grund kan en nyutbildning inte etableras i en kommun. De kommunala ambitionerna och anspråkenmåste emellertid avstämmas mot de av statsmakterna beslutade totalt disponiblaresurserna. Denna avvägningsprocess sker inom den statligaskoladministrafionen, där SÖ och länsskolnämnderna bär ansvaret för attriksdagens och regeringens beslut om resursernas användning och gymnasieskolansinriktning förverkligas. UbU1984/85:18 19 Mot bakgmnd av vad som sägs om"livslångt lärande" i motion 1984/ 85:1034 vill utskottet även erinraom att beslut under det förra med anledning av proposition1983/84:116 om gymnasieskola i utveckling innebär att utvecklingsarbetet igymnasieskolan bl. a. bör leda fill att utbildningsväsendet byggs upp på sådantsätt att möjligheterna fill återkommande utbildning underiättas (UbU1983/84:29, rskr. 1983/84:412). Utskottet framhöll att det bör vara naturligtoch inte förenat med svårigheter till följd av skolans organisation attmänniskor kan återkomma till studier för att fördjupa sina kunskaper eller föratt kunna ändra inriktning på sin verksamhet. Med detanförda avstyrker utskottet mofionema. Utskottet behandlar slutligen idetta avsnitt förslag som i några motioner har framförts rörande den nuvarandeordningen för planering och fastställande av gymnasieskolans dimensionering. I motion 1984/85:1914 (s) föreslås att riksdagenföranstaltar om en översyn av det nuvarande planeringssystemet förgymnasieskolan. Mofionärerna anser att det är önskvärt att gymnasieskolansdimensionering i likhet med vad som gäller för ungdomsplatser och ungdomslagbestäms av det faktiska behovet och inte av ett fast antal intagningsplatser.Detta skulle kunna ske antingen genom att ramarna för gymnasiet tas bort och istället ersätts med ett beräknat antal eller genom att möjligheten öppnas fillomfördelning mellan anslagen för ungdomslag, ungdomsplatser resp.gymnasieskolan. I motion 1984/85:2291 (c) yrkande 1 förordas en beredskapför gymnasieskolan att ta emot alla sökande som vill ha en gymnasieutbildning.Motionärerna anför att målsättningen för ungdomsuppföljningen bl. a. är attgöra ungdomarna motiverade för att söka skaffa sig en avslutad utbildning, ochmånga återkommer som s. k. äldresökande fill gymnasieskolan. I motion 1984/85:1343 (s) yrkande 2 behandlaskompetensfördelningen mellan SÖ och de regionala skolmyndigheterna. I den delav yrkandet som är aktuell i nu förevarande sammanhang pläderas för en enligtmotionärerna smidigare hantering av gymnasieplatsernas fördelning innebärandeatt länen tilldelas dels en totalram av platser för intagning direkt frångrundskolan, dels en ram som avser bl. a. påbyggnadsutbildningar. Det vore ävenen fördel, menar motionärerna, om någon fixerad indelning i sektorsramar intesker utan att riktlinjer i stället anges vilka är möjliga att tillämpa med hänsynfill länens speciella behov. Vidare bör tilläggsbeslut om platser undvikas. I motion 1984/85:2538 (m) yrkandena 5 och 6 slutligenförordas att man inför kommande dimensioneringsbeslut bör övergesektorsindelningen av platserna i gymnasieskolan till förmån för en indelningsom bygger på gymnasieskolans linjer och specialkurser. Vidare bör enligtmotionärerna möjligheterna vidgas för länsskolnämnderna att inom vissa ramaromfördela platser mellan olika utbildningsområden. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. Avbudgetpropositionen framgår att SÖ har inkommit med en redovisning UbU1984/85:18 20 av regeringens uppdrag att utvärdera gymnasieskolans nyaplaneringssystem. Förslag som där framförts bereds inom . Utskottet har i det föregående framhållit att det ärangeläget att alla utbildningssökande 16- och 17-åringar bereds plats igymnasieskolan och finner det därmed inte acceptabelt att de på grund av bristpå platser i gymnasieskolan hänvisas till annan verksamhet. Utskottet anslutersig fill uppfattningen i motion 1984/85:1914 att samma ambition i princip börgälla även ungdomar som är upp till . a. detta synsätt bör varavägledande för översynen av det nuvarande planeringssystemet.