bet · G801LU41 · 1984-12-31 00:00:00 — om barns ansvar för rättegångskostnader i mål om underhåll(prop. 1984/85:163) I betänkandet behandlas proposition1984/85:163 samt en med anledning av propositionen väckt motion (vpk) och tvåfristående motioner (m) om barns ansvar för rättegångskostnader resp. om räntapå rättegångskostnader. I propositionen föreslås att särskilda regler om rättegångskostnaderskall gälla i mål om underhållsbidrag till barn. Enligt förslaget får domstolennär barnet föriorar målet besluta att vardera parten skall bära sinrättegångskostnad om särskilda skäl föranleder det. Om det inte finns någrasådana skäl och barnets talan i målet har förts av en förälder som varaktigtsammanbor med barnet skall föräldern i stället för barnet förpliktas ersättamotparten dennes rättegångskostnader. Utskottet tillstyrker bifall till propositionen ochavstyrker m-motionen om barns ansvar för rättegångskostnader eftersomsyftet med motionen tillgodoses genom propositionsförslaget. Vidare avstyrksönskemålen i vpk-motionen om dels ytterligare lagstiftningsåtgärder på området,dels användningen av termen barn. Också m-motionen om ränta pärättegångskostnader avstyrks. I proposition 1984/85:163 föreslårregeringen () efter hörande av lagrådet att riksdagenantar i propositionen framlagt förslag till lag om ändring i . Lagförslagethar fogats till detta betänkande som bilaga. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll hänvisastill vad utskottet anför på s. 3 f. Motion väckt med anledning av propositionen I motion 1984/85:3085 av Per (vpk) yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt beredning för lagstiftning på grundval avensamförälderkommitténs förslag, 1 1984/85. LU1984/85:41 2 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fastläggande av en enhetligterminologi i allmänna handlingar för benämning av personer åren före och eftermyndighetsåldern 18 är. Motioner väckta under allmänna motionstiden I motion 1984/85:835 av GörelBohlin (m) yrkas att hos regeringen begär en översyn avbestämmelserna om rättegångskostnader så att orimliga ekonomiska konsekvenser ejuppstår för barn i samband med tvister om underhållsbidrag. I motion 1984/85:1671 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändrad räntebéräkning vid ersättningför rättegångskostnad. Underhållsbidrag till barnfastställs genom avtal eller dom. Har ett underhållsbidrag fastställts kan detsenare jämkas om förhållandena ändrats. Nära samband med underhållsreglerna har bestämmelserna ombidragsförskott. Bidragsförskott kan utgå för vad en underhållsskyldig förälderskall betala i underhållsbidrag. Bidragsförskottet, vars storlek bestäms medledning av basbeloppet, utgår i princip med fullt belopp även om detfastställda underhållsbidraget är lägre. Om det fastställda underhållsbidragetunderstiger vad den underhållsskyldige bör kunna betala kan dockbidragsförskottet sänkas eller helt bortfalla. Utgår bidragsförskott skallförsäkringskassan återkräva beloppet av den bidragsskyldige intillunderhällsbidragets storlek. Denna återkravsrätt medför att försäkringskassanhar intresse av att underhållsbidraget inte är för lågt. Kassan har emellertidinte möjlighet att själv föra talan om fastställande av underhållsbidrag ellerhöjning av detta, utan en sådan talan måste föras av barnet. Risken för attbidragsförskott kommer att vägras eller betalas ut med reducerat belopp kanmedföra att vårdnadshavaren inte vågar träffa avtal om underhållsbidragetsstorlek. Vårdnadshavaren måste då låta underhållsfrågan prövas av domstol,trots att föräldrarna kanske i och för sig är överens. På motsvarande sätt kandenna risk påverka yrkanden och medgivanden i rättegången. I mål om underhållsbidrag till barn får barnet, om det ärunder , inte självt föra sin talan utan måste företrädas av enställföreträdare, oftast vårdnadshavaren. Barnet anses emellertid som part imålet. I 18 kap. (RB) finns bestämmelser ömrättegångskostnader i tvistemål. Dessa bestämmelser gäller även förunderhållsmålen. Om barnet förlorar målet kan barnet enligt huvudregeln i 18kap. 1 § RB förpliktas att betala den vinnande förälderns rättegångskostnader.Har den föräldern LU1984/85:41 3 allmän rättshjälp får barnet ersätta staten kostnadernaför förälderns rättshjälp. Frågan om barns ansvar för rättegångskostnader ochspörsmål med nära anknytning härtill har under senare är tagits upp tillbehandling i olika sammanhang. Vid 1978/konstaterade sålunda lagutskottet(LU 1978/ 79:9) att gällande rättegångskostnadstegler på detta område inte varhelt tillfredsställande och att bestämmelserna borde ses över. Vad utskottetanfört gav regeringen till känna. skrivelse överlämnades tillrättegångsutredningen som tagit upp frågan i sitt betänkande (SOU 1982:26)Översyn av I. Utredningenhar emellertid inte lagt fram något förslag till ändrad lagstiftning iförevarande hänseende. Enligt utredningens mening bör problemen i första handlösas på annat sätt än genom ändringar i omrättegångskostnader. Betänkandet, som remissbehandlats och vars förslag ivissa delar redan genomförts, bereds inom justitiedepartementetmed sikte på en lagrådsremiss . Vidare har reglerna om underhållsbidrag ochbidragsförskott setts över av ensamförälderkommittén. I betänkandet (SOU1983:51) Ensamföräldrarna och deras barn har kommittén föreslagit bl. a.genomgripande ändringar av dessa bestämmelser. Förslaget innebär bl. a. enförändrad administration och samordning av systemen beträffandeunderhållsbidrag och-bidragsförskott. På denna punkt har kommittén föreslagitatt prövningen av frågor om underhållsbidrag förs över tillförsäkringskassorna. Tvister om storleken på underhållsbidrag skall således inteprövas av allmän domstol utan av och, efter besvär, avförsäkringsdomstol. Syftet med förslaget är att komma till rätta med deproblem som nuvarande ordning kan medföra i vissa fall. Betänkandet harremissbehandlats och bereds inom . Frågan om barns ansvar för rättegångskostnader har ocksåefter 1978/ vid fiera tillfällen behandlats av medanledning av motioner (se LU 1979/80:26, 1982/83:24 och 1983/84:18). Under innevaranderiksmöte har lagutskottet tagit upp frågan i ett yttrande till socialutskotteti (LU 1984/85:1 y) med anledning av förslagtill lagom förlängtbidragsförskott för studerande (prop. 1984/85:39). Utskottet har därvidframhållit bl. a. att nuvarande regler om barns ansvar för rättegångskostnaderinte är helt tillfredsställande och att det är angeläget att frågan får enacceptabel lösning. har i sitt betänkande (SoU 1984/85:10)understrukit vad lagutskottet anfört om vikten av att få en lösning påfrågan om barns ansvar för rättegångskostnader i mål om underhällsbidrag. I propositionen föreslås att i intas vissasärskilda regler om rättegångskostnader i mål om underhåll till barn för falldå barnet LU 1984/85:41 4 Om det finns särskilda skäl fär sålunda domstolen förordna att varderaparten skall bära sin rättegångskostnad. Finns det inga särskilda skäl och harbarnet företrätts av en förälder som varaktigt bor tillsammans med barnet,skall föräldern i stället för barnet åläggas att ersätta motparten dennesrättegångskostnad. Bestämmelserna föreslås träda i kraft den . Utskottetser med tillfredsställelse att det nu läggs fram ett förslag till lagstiftningom barns ansvar för rättegångskostnader i mål om underhällsbidrag. mening innebär lagförslaget en godtagbar lösning av de problem somnuvarande ordning visat sig medföra. Utskottet tillstyrker att förslaget genomförs.Genom lagförslaget tillgodoses syftet med motion 835 (m), vari yrkas atträttegångskostnadsbestämmelserna skall ses över så att orimliga ekonomiskakonsekvenser ej uppstår för barnet. Någon åtgärd med anledning avmotionen är således ej påkallad. Utskottetövergår härefter till att behandla de frågor som föranleds av motionerna 3085och 1671. Imotion 3085 (vpk) begärs att beredningen av ensamförälderkommitténs förslagomöverförande av underhållsfrågor till försäkringskassorna skall fortsättas(yrkande I). Motionären anser att en lösning i linje med kommitténsförslag skulle innebära en slutlig lösning av problemet med barnsrättegångskostnader. I motionen hänvisas till departementschefens uttalande ipropositionen (s. 11) att någon lagstiftning i enlighet med kommitténs förslagpå den punkten inte är aktuell. Motionären anser för sin del atten sådan lagstiftning skulle kunna vara aktuell. Somframgår av redogörelsen ovan (s. 3) bereds ensamförälderkommitténsförslag inom . Av propositionen framgår att härvid också vissaangränsande spörsmål övervägs, bl. a. frågan om en ordning med s. k.förhandsbesked från beträffande skäligheten av ett visstunderhållsbidrag. Enligt utskottets mening bör regeringens ställningstagande ide olika frågorna inte föregripas. Något uttalande från sida ominriktningen av det fortsatta beredningsarbetet såsom begärts i motionen börsåledes inte göras. I likhet med vad utskottet tidigare framhållit då fråganvarit aktuell (se LU 1984/ 85:1 y) vill utskottet emellertid utan att taställning till kommitténs förslag understryka vikten av att frågan omförhandsbesked från försäkringskassorna löses så att inte, när parternaär överens i underhållsfrågan, den underhållsberättigade ändå måste väckatalan vid domstol för att undgå risken för en reducering av bidragsförskottet. Imotion 3085 förordas vidare att termen barn undviks när det gäller personer somfyllt (yrkande 2). Enligt motionären förefaller det egendomligt att enperson som har fyllt , och som sålunda är myndig, omnämns som barn. Ävenbeträffande personer inom åldersgruppen 15 bör en annan term än barnanvändas. Som motionären påpekar ärdet inte ovanligt att ordet barn används i LU1984/85:41 5 lagtext som benämning på personer som fyllt ellersom uppnått myndig ålder. Detta gäller inte minst i . Utskottetkan i och för sig dela motionärens uppfattning att denna användning av ordetbarn kan te sig mindre lämplig. Utskottet vill dock påpeka att termen i mångafall har en annan betydelse än den har i allmänt språkbruk, nämligen sombeteckning på personer (minderåriga) eller under (un-deråriga). Särskilt i används sålunda ordet barn för attbeteckna en familjerättslig relation. Att i enlighet med motionärens önskemålgenerellt lägga fast en annan terminologi än den nuvarande kan därför blisvårt. I vissa fall torde dock andra uttryck än ordet barn kunna utnyttjas.Utskottet förutsätter att regeringen uppmärksammar frågan om användningen avordet barn och i det framtida lagstiftningsarbetet överväger om någon annanterminologi kan användas. Något särskilt uttalande från sida ifrågan är inte erforderligt. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motion 3085. Imotion 1671 (m) tas upp en fråga om ränta på rättegångskostnad. Enligt 18 kap. 8 § andra stycket RB gäller att den som ien rättegång förpliktas ersätta motparten dennes rättegångskostnader skall utge6 % ränta på dessa kostnader då målet avgörs till dess betalningsker. I motionen anförs att den i lagrummet fastställdaräntesatsen i dagens läge måste anses vara för låg. Motionären hemställerdärför att hos regeringen begär förslag till ändring av bestämmelsenså att räntesatsen anpassas till räntelagen. Som utskottet framhöll vid behandlingen av ettliknande motionsyrkande (se LU 1983/84:32) har en särskild utredare tillsattsför att göra en allmän översyn av räntelagen. Enligt direktiven (dir. 1984:12)skall utredaren bl. a. överväga om de nuvarande bestämmelserna om ränta pårättegångskostnader är ändamålsenliga. Enligt vad utskottet inhämtat avser utredningen,som antagit namnet , att överlämna sitt slutbetänkande iJuni 1985. Någon åtgärd från sida med anledning av motion 1671 ärdärför inte erforderlig. 1. beträffandebarns rättegångskostnader attriksdagen de/i antar det i proposition 1984/85:163 framlagda förslaget till lagom ändring i , dels avslår motion 1984/85:835 i den mån den intetillgodoses genom vad utskottet hemställer i detta moment, 2. beträffandeytterligare lagstiftningsåtgärder attriksdagen avslår motion 1984/85:3085 yrkande 1, 3. beträffandeanvändningen av termen barn attriksdagen avslår motion 1984/85:3085 yrkande 2, 4. beträffande ränta pårättegångskostnad att avslår motion 1984/85:1671. Närvarande: ()*, (), (). (), (), IngemarKonradsson (s), (), (), ().Stig ()*, (), Per (vpk), (), () och i (m)*. * EJ närvarande vid betänkandets justering. Ytterligare lagstiftningsåtgärder saml användningen avtermen barn (mom. 2 och 3) Per (vpk) anför: I min motion 1984/85:3085 tar jag upp tre frågor: 1. attförslaget i proposition 1984/85:163 godtas som en övergångslösning. 2. att enfortsatt beredning bör ske inom regeringens kansli i vad gäller ensamförälderkommitténsförslag om överförande av vårdnadstvister till avgörande hosförsäkringskassorna med hänsynstagande till vad som anförts i motionen. 3. attingen som fyllt i allmänna handlingar skall benämnas som "barn"och att en term fastställs som täcker ungdomsgruppen . Utskottet vill inte göra något uttalande med anledning avmotionen. Som skäl anförs att regeringens ställningstagande i de olika frågornainte bör föregripas. Som anförs på s. 11 i propositionen så ställer sigregeringen inte helt avvisande till ensamförälderkommitténs förslag. Man sägerdock att någon lagstiftning i enlighet med kommitténs förslag på den punkten ärdock f. n. inte aktuell. Syftet med motionen var att söka aktualisera fortsattberedning för förslag till av en mera slutlig lösning av frågan ombarns ansvar för rättegångskostnader i mål om underhåll. Med en lösning i linjemed utredningens förslag borde tvister i normalfallet kunna undvikas och därmedkostnader för såväl parter som samhället. Jag utgår därför ifrån att en lösningframdeles kommer att ske väsentligen med utgångspunkt i ensamförälderkommitténsförslag. Till frågan i min motion om vad som i allmänna handlingarskall förstås med "barn" så har utskottet i sin skrivning visat vissförståelse, även om man inte velat gå så långt som till ett tillkännagivande.Utskottet pekar på LU 1984/85:41 , 7 atttermen i många fall har en annan betydelse än den har i allmänt språkbruk närdet gäller lagtext. Man hänvisar till att i används ordet barnför att beteckna en familjerättslig relation. Utskottet ser därför svårigheternär det gäller att lägga fast en annan teminologi än den nuvarande. Utskottetförutsätter emellertid att regeringen uppmärksammar frågan om användningen avordet barn och i den framtida lagstiftningen överväger om någon annan terminologikan användas. Denna skrivning är positiv till den fråga som jag aktualiserat imin motion. Jag vill slutligen framhålla att det är viktigt att termer ilagtext inte på något avgörande sätt avviker från samma ords betydelse ifolkets vardagsspråk. Även en lekman bör direkt ur lagtexten kunna utläsa vadlagstiftaren, , avsett. 2.Ränta på rättegångskostnad (mom. 4) , , i (alla m) anför: Viinstämmer i uppfattningen att den i intagna räntesatsen om är för låg, i synnerhet i förhållande till ett diskonto på 11,. Enärfrågan behandlas av räntelagsutredningen, vars betänkande avses bli framlagtredan nästa månad, har vi emellertid avstått från att reservera oss till förmånför motion 1671. LU1984/85:41 8 Bilaga Förslag till Lag om ändringi Härigenom föreskrivs att i 7 kap.föräldrabalken' skall införas en ny paragraf, 19 §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 19 § I mål om underhåll till barn gällerföljande avvikelser från 18 kap. , om barnet förlorar målet. Om det finns särskilda skäl, får förordnas att varderaparten skall bära sin rättegångskostnad. Finns det inte sådana skäl och harbarnet i rättegången företrätts av en förälder som varaktigt bor tillsammansmed barnet, skall föräldern i stället för barnet åläggas att ersätta motpartendennes rättegångskostnad. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller alltjämt i fråga om mål, varitalan väckts före ikraftträdandet. ' Balken omtryckt 1983:485.