bet · G801UU16 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 motioii 1984/85:298 av KerstinAnér (fp) hemställs all hos regeringen begär initiativ i FN ochUNICEF angående förhållandena för barn i krig i enlighet med vad som sägs imotionen. I motion 1984/85:595 av ElvingAndersson och båda (c) hemställs att begär att regeringen i olika internationellasammanhang aktualiserar problemet med övande ubåtar pä fiskeplatser i syfte allfå lill stånd ett internationellt gällande förbud mot sådana övningar. 1 motion 1984/85:974 av m. fl. (c) hemställsatt beslutar hos regeringen begära en översyn av den utrikespolitiskaforskningens samordning samt den säkerhetspolitiska forskningens utformning. I motion 1984/85:1165 av Per m. fl. (m)hemställs 1. all riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts ominriktningen av det svenska arbetet i , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts ominriktningen av det svenska arbetet i , 3. all riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts om viktenav svensk uppmärksamhet pä de strategiska kärn- och rymdvapenförhandlingarna påsätt som i motionen angivits. I motion 1984/85:1258 av m. fl. (c) hemställsall beslutar föreslå regeringen all ta initiativ till ett symposium/konferensmed brett internationellt deltagande och med berörda vetenskapliga disciplinerrepresenterade och med syfte att i 'en rapport redovisa och diskuteramänniskors beteende i krig och kalastrofer. 1 motion 1984/85:1262 av m. fl. (fp)hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts om arbeteför fred, 2. att riksdagenuttalar sig för att bör la initiativ till ett internationellt systemför registrering, kontroll och begränsning av den internalionellavapenhandeln, 3. att riksdagenuttalar sig för att en delegation för fredsfrågor och fredsforskning knyts tillutrikesdepartementet. I 1984/85. UU1984/85:16 2 I motion 1984/85:1679 av m. fl. (c)hemställs 1. att beslutar all som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om program för nedrustning av kärnvapen, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förnyade initiativ för all förhindramifilarisering av nya områden, 3. att riksdagenbeslutar alt som sin mening ge regeringen till känna vad som motionen anförtsom åtgärder för all fä lill stånd ett fullständigt förbud mot kärnvapenprov, 4. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära all den återkommer med förslag om hur FN:sfreds- och säkerhetsbevarande roll kan stärkas, 6. alt riksdagenbeslutar att hos regeringen begära initiativ i syfte att åstadkomma militäravspänning i i enlighet med motionen, 7. alt riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förnyade initiativ för att få till stånd etttotalförbud mot kemiska vapen, 8. all riksdagenbeslutar att hos regeringen begära all den tillsätter en parlamentariskreferensgrupp att delta i del fortsatta utrednings- och analysarbetet för attfå till stånd en kärnvapenfri zon i , 9. all riksdagenbeslutar att hos regeringen begära initiativ i syfte all få lill stånd förbudmot kryssningsrobotar, 10. alt riksdagenbeslutar att hos regeringen begära all denna lar initiativ lill en FN-studieom konflikter i tredje världen i enlighet med motionen, 11. att riksdagenbeslutar all som sin mening ge regeringen till känna vad som i övrigt anförts imotionen om inriktningen av nedrustningsarbetet. (Yrkande 5i motion 1679 behandlas av NU.) 1 motion 1984/85:1697 av m. fl. (vpk) föreslås 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om en redovisning av de ekonomiska sammanhangen bakomrustningarna, 2. all riksdagenhos regeringen begär alt noggrant följavapenutvecklingen och tekniken inom det s. k. konventionella området, 3. att riksdagenhos regeringen begär nya initiativ för att klarlägga lägel när det gällerBC-vapen och för att åstadkomma ett förbud mot sådana vapen, 4. all riksdagenhos regeringen hemställer om en grundlig redovisning av sambandetkärnkraftkärnvapen i enlighet med vad som anges i mo-. 5. all riksdagenhos regeringen begär att frågan om användning av kärnkraft i rymden tas upp inedrustningssammanhang. 1 motion 1984/85:2416 av () hemställsall som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om initiativ i FN angående undersökning av effekterna av kärnvapenprovi . UU1984/85:16 3 1 motion 1984/85:2418 av m. fl. (vpk) föresläs 1. att beslutar att begära en allmän översyn ochskärpning av tillståndsgivningen för främmande länders militära enheter alt uppehålla sig pä svenskt territorium, 2. att riksdagenbeslutar all godkänna vad som i motionen anförs om en nordisk kärnvapenfri zonoch utarbetandet av traklatiext och säkerhetsgarantier, 3. all riksdagenbeslutar att verka för skapandet av en samnordisk parlamentarisk kommission försäkerhetspolitiska frågor, 4. att riksdagenbeslutar alt godkänna och för regeringen tillkännage vad som anförs om desäkerhetspolitiska frågornas ställning i , 5. att riksdagenbeslutar all uttala stöd för regeringens hittillsvarande insatser för att skapaen från slagfältskärnvapen fri korridor i och att uppmana regeringentill förnyade initiativ, 6. att riksdagenbeslutar att godkänna vad som i motionen anförs om utökade politiska kontakter. Utskottet behandladenedrustningsfrågor senast (UU 1984/85:1). Liksom vid deltillfället föreligger nu ett antal motionsyrkanden som även berör centralasäkerhetspolitiska frågor. Några har i första hand alt göra med vapenbalansenmellan de båda militärpaklerna, såsom förbud mot kärnvapenprov, förbud motkemiska vapen, åtgärder mot kryssningsmissiler, en fullständigare anslutningtill fördraget om ickespridning av kärnvapen (Non Proliferation Trealy, NPT),frysning av fortsatt utplacering av kärnvapen och förslaget att åstadkomma enkorridor fri från slagfältskärnvapen i . En nordisk kärnvapenfri zon ochandra frågor som berör säkerhetspolitiken i behandlas i ett parmotioner. Ett yrkande avser den säkerhetspolitiska forskningen i Sverige.Liksom tidigare år framförs förslag om att stärka FN:s fredsbevarande förmåga.Den pågående konferensen i om säkerhets- och förtroendeskapandeåtgärder uppmärksammas i ett par motioner. Flera yrkanden avser krigföring irymden, något som fått särskild aktualitet. De skilda molionsförslagen presenteras närmare i deavsnitt där de behandlas. I det nyssnämnda nedrustningsbetänkandet UU 1984/85:1lämnades en utförlig redogörelse för de konkreta förhandlingar som pågår inedrustningsfrågor, framför allt inom nedrustningskonferensen i (CD)samt för nedrustningsförslag som framlagts i andra sammanhang inom och utom FN.Läget i redovisades även. I det följande sammanfattas ikorthet utvecklingen på dessa områden sedan det förra betänkandet skrevs. I * 1984/85. UU1984/85:16 4 Arbetet i nedrustningskonferensen iGeneve (CD) upptar bl. a. följande frågor: ett fullständigt provstoppsavtal,förbud mot kemiska vapen, förbud mot radiologiska vapen och kapprustning irymden. Inte på något av har någraavgörande framsteg skett . Den fråga som av mångaanses vara viktigast på CD:s dagordning ett fullständigt provstopp befinnersig i ett dödläge. finns ett generellt förbud motförstaanvändning av kemiska och biologiska vapen. undertecknades enkonvention om förbud mot utveckling, framställning och lagring av biologiskavapen. Strävanden pågår all förstärka B-vapenkonventionen med eneffektiv klagomålsprocedur. Dessa strävanden, som varit resultat-lösa,kommer att fortsätta på granskningskonferensen för B-vapenkonventionen år1986. Det har emellertid inte varit möjligt att nåenighet om någon motsvarande konvention om förbud mot utveckling, tillverkningoch lagring av kemiska vapen. i arbetar aktivtmed att få fram en konventionslext. Detta arbete som bedrevs undersvenskt ordförandeskap har fortsatt framåt. Stora delar av en konventionstextföreligger . Det återstår emellertid alt utarbeta de viktiga avsnitt av enblivande konvention som bl. a. skall göra det möjligt att kontrolleraefterlevnaden av det som överenskommits. är det enda land som öppet erkänt sig innehakemiska vapen. äger ingen tillverkning av kemiska vapen rum iUSA. Administrationen har emellertid begärt anslag för att kunna återupptatillverkningen, framför allt av s. k binära kemiska vapen, dvs. sådana vapensom blir aktiva först då två substanser får reagera kemiskt med varandra isamband med själva användandet. har icke förnekat vare siginnehavet av kemiska vapen eller att sådana fortlöpande produceras. Enligtvästliga uppgifter finns ett stort antal olika kemiska stridsmedel lagrade inomden sovjetiska försvarsmakten. Ett förhandlingsarbete pågår också i kommittén förradiologiska vapen. framlade den svenska delegationen ettförslag till avtalstext som bl. a. omfattar förbud mot angrepp påkärnkraftsanläggningar. Sedan det förra nedrustningsbetänkandet skrevs har inom för rymdvapen upprättats. Denna har emellertid ännu inte inlettnågot egentligt arbete, bl. a. beroende på att rymdvapen är föremål förbilaterala förhandlingar mellan och (se nedan). i (CD) är enda forum för iverklig mening multilaterala nedrustningsförhandlingar med deltagande av såvälstormakter som småstater. Förhandlingarna i CD har emellertid ofta hamnat iskuggan av de direkta förhandlingar som förts mellan och ,senast de om strategiska kärnvapen (START = Strategic UU1984/85:16 5 Arms Reduction Talks) och medeldistanskärnvapen (INF =Intermediate-range Nuclear Forces). I början av innevarande år enades och omatt ånyo inleda förhandlingar om kärnvapenfrågor. Enligt en kommuniké fränmötet mellan oeh utrikesministrarskall förhandlingarna i omfatta strategiska kärnvapen och kärnvapen avmedeldistanslyp samt rymdvapen. Det etableras ett samband mellan de tresakområdena som, enligt kommunikén, skall övervägas och lösas i derasförhållande lill varandra. Överläggningarna skall föras i treförhandlingsgrupper, en för vart och ett av sakområdena. Det slutliga målet ärhögt ställt; förhandlingarna bör leda lill fullständigt avskaffande avkärnvapen överallt. Del har blivit särskilt uppmärksammat all rymdvapen skallomfattas av förhandlingarna och att uppenbarligen alla typer av rymdvapen skallkunna behandlas. Från sovjetisk sida har särskilt betonats del nära sambandetmellan de tre områdena. Man har därigenom bl. a. markerat att framsteg inomrymdförhandlingarna är nödvändiga om enighet skall kunna näs om reduktionerför strategiska kärnvapen. Den amerikanska administrationen förefaller mindre villig attlåta en begränsning på rymdvapenområdet bli en förutsättning för resultat på deövriga två sakområdena. Bakgrunden härtill är att president i ettuppmärksammat tal lanserade långtgående planer på ellforskningsprogram kring ett vapensystem för bekämpande av kärnvapenmissiler,det s. k. Strategic Defense Initiative (SDI). I ett senare avsnitt i dettabetänkande ges en sammanfattande beskrivning av rymdvapenfrä-gorna. Pä kärnvapenområdet i övrigt har inga avgörandeförändringar inträffat under de närmast gångna månaderna. En redogörelse för förslaget öm frysning avkärnvapenarsenalerna och tanken på förbud mot förstaanvändning av kärnvapenlämnades i UU 1984/85:1, Även förslaget att upprätta en korridor fri frånslagfäliskärn-vapen i behandlades senast i detta betänkande. I december1984 avslutade en intern arbetsgrupp inom en analys avkorridorfrågan. Gruppen konstaterar bl. a. att korridorförslaget bör ses som enförtroendeskapande åtgärd som skulle kunna minska risken för att kärnvapenkommer till användning i en konflikt. Den anser att del registrerats ett ökatintresse för förslaget, även om invändningarna mot del kvarstår. I betänkandet redovisades också något av dennedrust-ningsdiskussion som" pågår utanför FN och de officiellaförhandlingarna, däribland bl. a. det s. k. femkontinenliniliativet, dvs.appellen från slals-och regeringschefer ifrån fem kontinenteromkärnvapenfrysning. ägde en uppföljning av denna appell rum iNew , där stats- UU1984/85:16 6 och regeringschefer i en ny deklaration bl. a. tog uppfrågan om provstopp och om rymdvapen. Vidare bör nämnas de studier som bedrivs i undernamnet . Delta är ett tvåårigt studieprojekt, som på regeringensuppdrag håller på att genomföras av överbefälhavaren i samverkan med försvaretsforskningsanstalt. Företrädare för , andra myndigheter ochinstitutioner deltar i arbetet. Slutrapport beräknas lämnas den I oktober1986. syfte är alt bredda och fördjupa desvenska kunskaperna om de militärstrategiska, militäroperaliva ochmilitärtekniska förhållandena i . Studierna inriktas främst mot frågorsom rör konventionella stridskrafter, men det anses också nödvändigt attbehandla kärnvapnens och de kemiska vapnens tänkbara roller och betydelse somslagfältsvapen. Studierna skall avse nuvarande militärslrategiskasituation och en tänkbar framlida utveckling lill omkring . Detanses angeläget att betrakta framtida förändringsmöjligheter mot bakgrund avett historiskt perspektiv på den hittillsvarande utvecklingen. Éuropaprojektel är inte någon nedruslningssludie, menunder arbetet med den militärslrategiska situationen i ,doktrinutveckling, konsekvenser av teknisk utveckling, värdering av ömsesidors styrka, svagheter och handlingsmöjligheter skall också studeras olikafaktorers stabiliserande resp. destabiliserande roll för den europeiska säkerhetssituationen.Parallellt med detta arbete genomförs inom projektets ram en analys av tänkbaranedrustnings- och rustningskontrollåtgärders innebörd. samt harplanerats delredovisningar av projektets arbete i form av delrapporter. Det har beräknats att sammanlagtöver 2 000 salellitersom är helt eller delvis avsedda för militärt brukskjutits upp. Ofta har de endast en kort livslängd. Bland de mänga användningsområdenamärks spaning, väderleksobservation, kommunikation och navigation. Genom dessasatelliters militära betydelse kan det således sägas redan ha skett enmililarisering av rymden, även om satelliterna som sådana inte är vapen. Satellitsystemen ingår som en del av stormakternasstrategi för ömsesidig avskräckning. Parallellt med utplaceringen av satelliter för militäranvändning har stormakterna också prövat möjligheterna att utveckla system förbekämpning av satelliter, s. k. ASAT-system. bedrev och början av 1960-taletviss försöksverksamhet på delta område. Något operativt systern utveckladesicke, och experimentet avslutades. UU1984/85:16 7 Sovjetunione'n har sedan 1960-laletulfört tester med ett ASAT-system avsett för insatser mot satelliter i lågabanor. Detta system anses ha varit operativt sedan början av 1970-talel och hari dag en viss förmåga att slå ut t. ex. olika förvarnings- ellerspaningssalelliter. utvecklar ett ASAT-system avsett förinsats från flygplan. De första testerna av detta system mot mål i rymden avsesäga rum . Med utvecklingen av ASAT-vapen har det också vuxit framkrav på en internationell rättslig reglering av satellilverksamhelen och på ettförbud mot eller i varje fall en begränsning av ASAT-vapnen. Ett huvudskälhärför är att ASAT verkar destabiliserande eftersom båda maktblocken inte minstgenom satellitsystemen kan övervaka vad som sker hos motparten och erhållaviss förvarning vid överraskande anfall. Därtill kommer all det av många andraskäl finns anledning att söka skapa garantier mot störningar avsatellilverksamhelen i rymden. finns det ett antal internationella fördragsom i större eller mindre grad reglerar verksamhet i rymden. Dessa fördrag ochöverenskommelser är emellertid relativt ofullständiga som skydd försatelliter. Fördraget om yttre rymden, ingånget , förbjuder utplaceringav kärnvapen och massförslörelsevapen i banor runt jorden. Det partiellaprovsloppsfördragelavår förbjuder kärnvapenprov i atmosfären och i yttrerymden. Inget av dessa fördrag, eller något annat internationellt avtal,hindrar emellertid annan mililarisering av rymderi. I SALT I och II mellan och och iABM-avtalel (mer därom nedan) mellan samma länder finns bestämmelser som syftartill att skydda militära satellitsystem. Vissa satelliter förradiokommunikation ges ett visst skydd genom internationella lelekonvenlion. fördes förhandlingar mellan USAoch om ett ASAT-avlal utan alt någon enighet kunde nås. Därefterhar ytterligare förslag framlagts, bl.a. av i CD och.avSovjetunionen i FN . Den teknik som används för anti-salellitvapen ligger ocksålill grund för vissa vapen som används mot ballistiska kärnvapenmissiler(ballistisk = som går i en kastbana). jngicks inom ramen för SALT I ettavtal mellan och om begränsning av användning av mot-, medelmot ballistiska missiler, del s. k. ABM-fördraget (ABM = anti-ballislicmissile). Enligt detta fördrag åtar sig de båda parterna alt inte användaABM-system soni är baserade till sjöss, i luften eller i rymden eller som är rörligapå land. Dock tillåts varje part att inneha ett fast, landbaserat syslem runtsin huvudstad och ytterligare ett system för försvar av strategiska kärnvapen,stationerade i silor. I ett senare tillägg begränsades systemen till ett förvardera landet. är endast det sovjetiska systemet runt ifunktion, medan tagit sitt system ur bruk. innehåller ocksåvissa andra begränsningar för användning av avancerade radaranläggningar. 1 ** 198485. UU1984/85:16 8 ABM-fördraget gäller i huvudsak desystem som är baserade på den teknik som var känd eller förutsedd vid denlidpunkt då avtalet ingicks. Det slås fast i en tilläggsförklaring till avtaletalt system för försvar mot ballistiska robotar som grundas på nya fysikaliskaprinciper skall bli föremål för förhandlingar mellan fördragsparlerna. .Denna tilläggsförklaring har givils två tolkningar. Denena går ut på att förklaringen syftar lill alt genom krav på förhandlingarbegränsa den framlida användningen av ny teknik i de redan tillåtnaABM-systemen men alt den inte ändrar något i ABM-avtalels generella förbud motsjö-, luft- och rörliga markbaserade system. Enligt en annan tolkning skulle tilläggsförklaringen avsealla typer av ABM-system, Innebörden av förklaringen har då ansetts vara attABM-system som bygger på nya fysikaliska principer inte är generellt förbjudnamen att parterna åtagit sig att förhandla om dem. Forskning om ABM-system liksom modernisering av debefintliga tillåtna systemen är emellertid förenligt med avtalet. 1 harsedan lång lid tillbaka bedrivits viss forskning om olika ABM-teknologier. ISovjetunionen har del befintliga ABM-systemel runt byggts ut och moderniseratsmed nya robotar och radaranläggningar. Enligt uppgifter i väst harSovjetunionen dessutom bedrivit ell omfattande forskningsprogram kring olikamöjliga nya ABM-system. De amerikanska planerna på ett försvar motkärnvapenmissiler (Strategic Defense Initiative, SDI) strider så länge debefinner sig på forskningsstadiet inte mot ABM-fördraget. Det har dockframförts att planerna kan anses strida mot fördragets avsikt eftersomforskningen uppenbarligen måste syfta till att få fram ett prakfiskt användbartsystem. Strategic Defense Initiative har ifrågasatts på tekniska,ekonomiska och politiska grunder. En kärnvapenmissil är på många sätt lättast att upptäckaunder uppskjutningsskedet, dä dess drivraketer avger ljus- och värmeslrälning.Detta skede varar , men tiden torde komma att nedbringas ytterligarei en framtid. Därefter vidtar ett transportskede, då missilen beskriver enballistisk bana i rymden . Slutligen återinträder missileni atmosfären för att uppsöka sitt mål. Om missilen innehåller flerastridsspetsar (MIRV = Multiple Independently Targelable Re-enlry Ve-hicles)frigörs dessa från huvudmissilen under den tidigare delen av banan. De nu fungerande ABM-systemen bygger på all bekämpningsker vid äterinträdet i atmosfären stridsspetsén når sitt mål. MedSDI-programmet sägs avsikten vara all få fram teknik som kan uppspåra ochbekämpa missiler också under eller strax efter uppskjutningsskedet. Sådanamotvapen måste sannolikt bli rymdbaserade. Det är också sannolikt att man villutnyttja högenergiteknik, bl. a. för all kunna uppnå ljushastighet. De tekniska invändningar som riktas mot de amerikanskaplanerna är för det första att de bygger på en teknik som är oprövad försitt UU 1984/85:16 9 Om planerna blir verklighet kommer motståndarensannolikt all ha möjlighet att penetrera ett rymdförsvar bl. a. genom att sändaett mycket stort antal missiler varav ett antal kan vara attrapper. Även med en95-pro-centig träffsäkerhet, skulle de kärnvapenbärare som undgår motförsvaretvara tillräckligt många för att åstadkomma svår ödeläggelse av sitt mål. Den ekonomiska invändningen är att projektet är oerhörtkostsamt har nämnts enbart för forskningsetappen och attdet skulle dra väldiga mänskliga resurser från annan angelägen forskning iflera västländer. En politisk invändning är all systemet kan verkadestabiliserande. Del har sålunda anförts att skulle kunnauppfatta planerna sä alt i själva verket försöker skaffa sig enförstaslagskapacitet, dvs. förmåga alt genomföra en kärnvapenattack ochsamtidigt försvara sig mot en molattack. En ny kapprustning om herraväldet irymden skulle kunna bli följden av SDI-planerna. Därtill kommer att nya vapenkan bli. en följd av forskningsansträngningarna även om den ursprungliga planeninte förverkligas. Representanter för den amerikanska administrationen harunderstrukit, all del är först när resultaten av forskningsprogrammetföreligger som ställning kan las till en eventuell fortsättning. Detta blirsannolikt först aktuellt in . Det har också understrukits, att ettsystem baserat på dessa nya teknologier måste vara så skyddat att det inte lättkan slås ut av motståndaren och därmed inbjuda till ett förstaslag. De måsteockså vara kostnadseffektiva i den meningen att en försvarsåtgärd är billigareän de utökade offensiva åtgärder som motsidan kan tvingas till. Blir så intefallet, kommer systemet enbart att inbjuda till en förstärkt satsning påoffensiva vapensystem. Det påpekas att om ett system icke kan möta dessa kravkommer det att verka destabiliserande och kommer då icke heller att anskaffas. omförtroende- och säkerhetsskapande åtgärder har pågått under något mer änett år. har fem mötessessioner hållits. Förhandlingsförslag harframlagts av väststaterna gemensamt, av gruppen alliansfria och neutrala stater(den s. k. N N-grup-pen, vari ingår), av , av ochav . En beskrivning av de fyra förstnämnda förslagen lämnades ibetänkandet UU 1984/85:1. Del mallesiska förslaget, som presenterades förkonferensen , avser framförallt frågor som har att göra medMedelhavsområdet. 1 slutet av nådda konferensen enighet om alttillsätta två arbetsgrupper för behandling av de olika ämnesområdena i de femförslagen. Den ena arbetsgruppen behandlar politiska frågor, såsom överens- UU1984/85:16 10 kommelse om icke-våld, zonförslag m. m. Den behandlarockså informationsfrågor och restriktionsålgärder. Den andra arbetsgruppenbehandlar föranmälan av manövrar och utbyte av militära observatörer, dvs. dentyp av förtroendeskapande åtgärder som redan finns upptagna i Helsingforsdokumentet. Sedan sakfrågor fördelats påarbetsgrupper har konferensen kommit in i ett mer aktivt förhandlingsskede.Preciseringar och förtydliganden av tidigare framlagda förslag har lämnatsfrån de deltagande länderna och ländergrupperna. skall ett nytt uppföljningsmöte förESK-processen inledas, i . Under Wienmötet skall ESK-ländernasummera resultaten av alla de möten som då ägt rum inom ESK-processens ram.Vad som uppnåtts på kommer då att bedömas vid sidan avbl. a. utfallet av den om mänskliga rättigheter som inleddes iOttawa . Ett nära samarbete äger rum mellan NN-saterna. Vid ettsärskilt ulrikes-ministermöte för NN-staterna, sammankallat i islutet av april, kunde NN-länderna ytterligare stämma av sina åsikter. I engemensam kommuniké från mötet uttalade utrikesministrarna bl. a. att de"åtgärder som skall antas av bör förseESK-uppföljnings-mötet i med tillräckliga nya element för övervägande avfrågan om komplettering av det nuvarande mandatet för nästa fas av konferensenom förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i så attdet även berör nedrustning". 1 nedrustningskonferensen i Genevefortsätter förhandlingarna om nedrustningsfrågor.