bet · G801KrU7 · 1984-12-31 00:00:00 — om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter(prop. 1984/85:1) I betänkandet behandlas proposition1984/85:1 om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter jämte femtonmotioner. Utskottet har i ärendet inhämtat yttrande frånförsvarsutskottet, FöU 1984/85:1 y (W/aga 2). I propositionen lämnas en beskrivning av musikenssituation och regionmusikens och Rikskonserters betydelse för musiklivet sombakgrund till förslag i propositionen att nu bör fatta ettprincipbeslut om att verksamheten vid regionmusiken och Rikskonserter skallomorganiseras. Förslaget till principbeslut innehåller följandehuvudpunkter. Regionmusiken och Rikskonserter samordnas både på central ochregional nivå. Landstingen erbjuds att överta huvudmannaskapet för denregionala verksamheten. Statligt bidrag skall utgå till den nya regionalamusikorganisationen. En central musikinstitution - för vilken staten haransvaret - skall finnas på riksnivå och ha till uppgift att främja utvecklingenav musiklivet i hela landet och inom olika musikaliska uttrycksformer. Statenskall även i fortsättningen ta ett särskilt ansvar för musiken i försvaret ochi statsceremoniella sammanhang och föreslås därför behålla ansvaret förregionmusikav-delningen i . Ute i landet läggs ansvaret förtjänstemusik inom försvaret på fem regionala ensembler. Omorganisationengenomförs inom ramen för befintliga statliga resurser. Propositionen innehåller också riktlinjer för detförberedelse- och förhandlingsarbete som skall ta vid sedan principbeslutet ärfattat. Riktlinjer anges för arbetet med den nya regionala musikorganisationenvad gäller den regionala indelningen, uppgifterna, verksamhetsformen ochfördelningen av det statliga bidraget till den nya organisationen. Avtillgängliga resurser, nu sammanlagt 142 milj. kr., föreslås 110 milj. kr. gåtill den regionala verksamheten, vilket är i runt tal 10 milj. kr. mer än vadden regionala delen av regionmusiken och rikskonsertverksamheten nu kostar. Bl.a. föreslås att totalt . skall användas för att förstärkamusikresurserna i län, i , i och Västernorrlandslän samt i . Riktlinjer anges också för arbetet med den centralamusikinstitutionen och dess uppgifter, verksamhetsform och resurser. Utskottet tillstyrker i allt väsentligt propositionen ochframför i samband med behandlingen av de olika delfrågorna en rad synpunkter avvägledande betydelse för det fortsatta arbetet på omorganisationen. 1 1984/85.13 saml. KrU1984/85:7 2 Fyra reservationer har avgetts,nämligen två av företrädarna för moderata samlingspartiet, en av företrädarnaför och en av företrädaren för . Vidare harföreträdarna för moderata samlingspartiet avgett två särskilda yttranden. Regeringen() häri proposition 1984/85:1 föreslagit aft dels godkänna vad som i propositionen föreslagits 1. beträffandeomorganisation av regionmusiken och Rikskonserter, 2. beträffande denregionala musikorganisationen, 3. beträffande dencentrala musikinstitutionen, dels medge att regeringen fårbesluta om de förändringar av sammansättning och mandattider för styrelsernaför regionmusiken och Rikskonserter som föranleds av omorganisationen. Motioner väckta under allmänna motionstiden I motion 1983/84:1656 av Per OlofHåkansson (s) yrkas, såvitt här är i fråga (yrkandena 1-3), 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fördelningentill regionerna av statliga resurser för musikutövning m. m., 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omregionvis och successiv övergång till ett regionalt ansvarstagande förmusikpolitiken m.m., 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vissagemensamma musikpolitiska frågors fortsatta handläggning på central nivå. I motion 1983/84:1671 av StenSvensson (m) yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om den framtida organisationsformen förmusiken i det militära försvaret. Motioner väckta med anledning av proposition 1984/85:1 I motion 1984/85:2 av . (c, m, fp) yrkas att beslutar att regionmusikavdelningen iUddevalla skall kvarstå under statligt huvudmannaskap. KrU 1984/85:7 3 I motion 1984/85:3 av () yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer att den föreslagna centralamusikorganisationskommittén får i uppdrag att överväga hurregionmusikavdelningar med de dubbla uppgifter som redovisats i motionen skallstödjas. Imotion 1984/85:4 av m. fl. (m) yrkas 1. att avslårpropositionens förslag att överföra huvudmannaskapet för den regionalamusikorganisationen till landstingen, 2. att hos regeringenhemställer om ett nytt förslag om regionalisering av Rikskonserters ochregionmusikens verksamhet enligt de riktlinjer som förordas i motionen, 3. att bifallerförslaget om inrättandet av en central musikinstitution med de begränsningar iverksamheten som motionen föreslår. Imotion 1984/85:5 av () och () yrkas 1. att uttalar sig föratt en förutsättning för statsbidrag till landstingen bör vara att dessatillgodoser kvalitetsaspekten vid den regionala musikpolitiska planeringen, 2. att uttalar sig föratt den centrala musikinstitutionen skall få i uppgift att fullfölja detkvalitetspräglade program som Rikskonserter svarar för, 3. att beslutar att avde totala resurserna om 142 milj. kr. ett belopp av 107 milj. kr. skall utgåtill den regionala musikorganisationen och ett belopp av . ställastill förfogande för den centrala musikinstitutionen, 4. att uttalar sig föratt i de regionala musikpolitiska handlingsprogrammen den totala bilden avmusiklivet i regionen bör redovisas, 5. att beslutar attstudieförbunden inte skall få använda sina statsbidrag för att anUtaregionmusiken, 6. att uttalar sig föratt olika musikpolitiska intressen bör beredas tillfälle att medverka iorganisationskommitténs arbete. I motion 1984/85:6 av m.fl. (c, fp)yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående samarbetet över länsgränserna i isamband med omorganisationen av regionmusiken och Rikskonserter. I motion 1984/85:7 av m. fl. (s', m,c) yrkas att som sin mening om omorganisation av regionmusiken ochRikskonserter uttalar att regionmusikavdelningen i genomomfördelning i enlighet med motionen skall tilldelas statliga resurser sommöjliggör en utökning av stämbesättningen med minst sex musiker. Imotion 1984/85:8 av m.fl. (c) yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförsrörande det statliga ansvaret under regionaliseringsskedet. KrU 1984/85:7 4 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande fullständigadministration i regionerna, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande utformningen av enflexibel resurs, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande behov avmedelsanvisning för stöd till utvecklingsprojekt i syfte att öka det regionalaansvaret, 5. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande den centralamusikinstitutionens uppgifter och statens ansvar för skilda musiktraditioneroch -genrer, 6. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande turnéverksamhet ochinternationell artistförmedling, 7. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande musik inom försvaret, 8. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande arbetsgivarorganisationpå kulturområdet, 9. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande musikfrågorna iStockholms lån, 10. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande organisationskommitténssammansättning, 11. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande möjligheterna till ettsnabbare genomförande av reformen. I motion 1984/85:9 av () yrkas attriksdagen beslutar att av de för den regionala musikverksamheten avdelade 110milj. ytterligare 2 milj. kr. öronmärks som anslag till regionmusiken iVästerbotten. Imotion 1984/85:10 av m. fl. (s) yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att börutreda vilka åtgärder som behöver vidtas för att inlemma symfoni- ochkammarorkestrarna i det regionala samarbetet, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs omarbetsgivarorganisationsfrågorna. I motion 1984/85:11 av m.fl.(s) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna behovet av enomfördelning av det statHga stödet till den regionala musikverksamheten så attskillnaden i villkoren för den kulturella verksamheten mellanStockholmsregionen och övriga landet utjämnas. Imotion 1984/85:12 av i (c) yrkas 1. att begär attregeringen uppdrar åt att utarbeta en plan för landetssymfoniorkestrar, 2. att begär attregeringen låter genomföra en försöksverksam- KrU1984/85:7 5 het för genom ett vidgatturnéansvar inom flera län. I motion 1984/85:13 av MargaretaWinberg m. fl. (s, c) yrkas att uttalar sig för vad i motionenanförts beträffande den militära tjänstemusikens förhållande till övrigtmusikliv. (m) yrkas att beslutar att staten även i fortsättningen skallvara huvudman för regionmusikavdelningen i . Rikskonserter tillkom efter beslutav (prop. 1968:45, SU 114, rskr 263). Institutet är enstatligt finansierad stiftelse med uppgift att på olika sätt främja musikliveti landet. Regionmusiken skapades genom enomorganisation av militärmusiken (prop. 1970:31, SU 21, rskr 282, prop.1973:65, KrU 18, rskr 142). Den är en statlig myndighet med uppgift attframföra musik inom det allmänna musiklivet, främst genom medverkan irikskonsertverksamheten och inom försvarsmakten. Under fjärde huvudtitelnberäknas medel för ersättning till regionmusiken för musik inom försvarsmaktenoch vid statsceremonier. Regionmusiken och Rikskonserter svarar för en betydandedel av de statliga insatserna i musiklivet. Under så gott som hela den tid somde båda institutionerna funnits och verkat har frågan om organisationen avdessa statliga insatser diskuterats, dock utan att detta lett till några beslutom större förändringar. I enlighet med ett uppdrag av regeringen i oktober 1978avlämnade två rapporter. Musik i försvaret (1981:5)och Regional musikpolitik (1981:6). Rapporterna har remissbehandlatstillsammans med en promemoria, kallad Regionmusikens och Rikskonserters roll idet regionala musiklivet, som utarbetats gemensamt av direktörerna för regionmusikenoch Rikskonserter. Propositionenläggs fram efter samråd med . Sedan propositionen beslutades har efterregeringsbemyndigande en organisationskommitté tillsatts för att förberedaomorganisationen av regionmusiken och Rikskonserter. ,som antagit namnet centrala musikkommittén, har tre huvuduppgifter. Kommitténskall utarbeta förslag till en central musikinstitution som efterträderRikskonserter för uppgifter på riksnivå. Kommittén skall vidare ha ansvaretför att samordna arbetet med den centrala och den regionala verksamheten ochorganisationen. Kommittén skall slutligen ha huvudansvaret för att planeraomställningen till den nya organisationen. 1 1984/85.13 saml. KrU 1984/85:7 6 Statens förhandlingsnåmnd har fått i uppdrag attträffa avtal med de nya huvudmännen om villkoren för att överta den regionalaverksamheten. Principfråganom omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter Regionmusiken och Rikskonserter skall enligtförslag i propositionen samordnas både på central och regional nivå.Landstingen i berörda län skall erbjudas att överta huvudmannaskapet för denregionala verksamheten. På central nivå skall finnas en statiigmusikinstitution med uppgift att stödja den regionala musikverksamheten och denmusikpolitiska utvecklingen i landet. Vidareföreslås att staten även i fortsättningen skall ta ett särskilt ansvar förmusik inom försvaret och för att upprätthålla och utveckla demilitärmusika-hska traditionerna. Staten skall därför bibehålla ansvaret förregionmusikavdelningen i , som också i statsceremoniella sammanhangkommer att behålla omfattande uppgifter, medan ansvaret för tjänstemusik inomförsvaret i övriga delar av landet läggs på fem regionala ensembler. Avsiktenär att omorganisationen skall genomföras inom ramen för befintiiga statligaresurser. Dessa resurser skall utnyttjas på det sättet att -utöver kostnadernaför den centrala institutionen och för regionmusikavdelningen i -det skall utgå dels bidrag till de nya huvudmännen för den regionalamusikverksamheten, dels kompensation för kostnaderna för tjänstemusik inomförsvaret av de fem regionala ensembler som får ansvaret för musiken. Enligtpropositionen skall den nya organisationen i verksamhet med början den 1januari 1988. Utskottetvill för sin del inledningsvis konstatera att regeringens förslag innebär ettled i strävandena mot ett av de centrala mål för den statiiga kulturpolitikensom lades fast och som innebär att kulturpolitiken skall främja endecentralisering av verksamhet och beslutsfunktioner på kulturområdet. Dettahar närmare utvecklats i propositionen (s. 5). Utskottet ställer sig därförenhälligt bakom förslaget att det i här aktueUt avseende skall ske enregionalisering på musikområdet och att en samordning sker av regionmusiken ochRikskonserter både på central och regional nivå. Dådet gäller den närmare utformningen av en regionaliserad verksamhet framställserinringar i motion 4 (m). Motionärerna framhåller att kommunen - intelandstinget - är den naturliga enheten för en decentraliserad musikverksamhet.De erinrar om de kommunala musikskolornas verksamhet samt framhåller att ettstort antal musikensembler, körer och föreningar med musik på programmet harprimärkommunen som sitt verksamhetsområde. Motionärerna anför också attprimårkommunernas musiksatsningar är avsevärt större än landstingens. De anseratt den regionalisering som föreslås i propositionen bör innebära attkommunerna erbjuds att ta ett grundläggande ansvar för den regionala verksamhetenoch att som huvudmän bör finnas KrU 1984/85:7 7 ettlämpligt antal stiftelser, som bildas av de kommuner som finns i regionen,studieförbund, musik- och orkesterföreningar, enskilda grupper på musikområdetsamt övriga intressenter. I de delar av landet där det nu finns ett välfungerande samarbete på musikområdet bör stiftelsens verksamhetsområdensammanfalla med dessa regioner. mening talar starka skäl för att landstingen skall erbjudas attöverta huvudmannaskapet för den regionala verksamhet som regionmusiken ochRikskonserter nu bedriver. Landstingen har utarbetat kulturpolitiska program ivilka i allmänhet ingår musikpolitiska avsnitt. Landstingen framstår som denaturligt sammanhållande organen för den aktuella verksamheten. Som framgår avdet musiksamarbete som utvecklats på olika håll, bl. a. i , kan detmånga gånger vara till fördel för musiklivet att ett ännu större område än detsom ingår i ett landsting utgör enhet för musikverksamheten i en region; dennafråga behandlas i det följande. Med kommunerna som huvudmän skulle detuppenbarligen bli nödvändigt med ett framtvunget, noga reglerat samarbetemellan kommunerna redan i samband med att avtal skulle träffas om överflyttningav huvudmannaskapet för den aktuella musikverksamheten från central till lokalnivå. Om även andra huvudmän än kommuner skulle ingå, skulle arbetet bli än merkomplicerat. Trots att den tid som står till förfogande för att genomföra enregionalisering på området är mycket knapp, har kritik riktats mot att detkommer att ta alltför innan regionaliseringen är genomförd. Omkommunerna skulle väljas som huvudmän, skulle enligt utskottets bedömning enregionaUsering inte kunna komma till stånd förrän ännu senare än vad som blirfallet enligt propositionens förslag. Utskottet tillstyrker på grund av detanförda propositionen och avstyrker motion 4 i aktuell del (yrkandena 1 och 2).Utskottets ställningstagande innebär inte att utskottet tagit ställning tillhur det regionala samarbetet skall ske eller i vilken form de nya huvudmännenskall bedriva verksamheten. Utskottet återkommer även till dessa frågor. Detfinns dock redan i detta sammanhang skål understryka angelägenheten av att deresurser och det intresse som finns i kommunerna på musikområdet tillvaratas.Detsamma gäller fria organisationer. Ensärskild fråga i förevarande sammanhang är om och i vilken utsträckning detfinns skäl att bibehålla det statliga huvudmannaskapet för regionmusiken medhänsyn till att musiken i försvaret och i statsceremoniella sammanhang är enstatlig angelägenhet. anför idetta avseende i huvudsak följande. På en del håll har regionmusiken haft vissasvårigheter att inom ramen för sina resurser tillhandahålla musik för försvaretpå ett tillfredsställande sätt. Enligt utskottets mening år emellertid ettfortsatt utnyttjande av regionmusiken för detta ändamål den mest rationellalösning som står till buds. Den tänkta koncentrationen av ansvaret för den nuaktuella musikverksamheten till sex musikavdelningar innebär en kraftsamling avresurserna och anger en klar ansvarsfördelning. Hittillsvarande erfarenheterbör kunna tillvaratas i KrU 1984/85:7 8 det omfattande arbete som måste föregå övergången till dennya organisationen. Musiken för försvaret och i statsceremoniella sammanhangär en statlig angelägenhet. Utskottet finner det därför naturligt attmusikavdelningen i , i enlighet med regeringsförslaget, kvarstår understatligt huvudmannaskap. Utskottet har övervägt ett bibehållande av detstatliga huvudmannaskapet också för övriga avdelningar som enligtpropositionen skall svara för försvarets behov av musik. Utskottet har dock stannatför att biträda det principbeslut som föreslås i propositionen.Ställningstagandet har gjorts mot bakgrund av propositionens otvetydigauttalande om statens ansvar när det gäller musiken inom försvaret och för attupprätthålla och utveckla de militärmusikaliska tradifionerna. Utskottet räknarmed att detta ansvar inte bara skall komma till uttryck genom det statligahuvudmannaskapet för Stockholmsavdelningen och ekonomisk kompensation tillberörda musikavdelningar utan också prägla det omfattande avtalsarbete somförestår. Den föreslagna centrala myndigheten kan förutsättas få ett ansvar förfortlöpande stöd också till den militärmusikaliska verksamheten. anser mot denredovisade bakgrunden att det inte är påkallat att uttalar sig ienlighet med yrkande 7 i motion 8 (c); motionärerna vill att staten iförhandlingarna med de nya huvudmännen skall skapa garantier som möjliggörsåväl behållande som utveckling av den kulturskatt som militärmusiken utgör.Motionärerna framhåller att behovet av internationella kontakter och avutbildning särskilt måste beaktas. , som inte har något att erinra mot vadförsvarsutskottet anfört och som återkommer till frågan om det finns skälbeträffande även en annan musikavdelning än avdelningen i attbibehålla det statliga huvudmannaskapet, vill för sin del tillägga följande. Det är angeläget att värna om mihtärmusikens traditioner.Den militära musiken och dess ceremonitraditioner utgör en del av vårtkulturarv. Mihtärmusiken är värd att föras vidare inte endast som musik inomförsvaret utan även i andra sammanhang. Militärmusiken röner stor uppskattninghos allmänheten och den kan därför också utgöra en förmedlande länk till andramusikupplevelser. Intresset att värna om militärmusiken har därför en bredaregrund än den som endast hänför sig till musik inom försvaret. anser liksom försvarsutskottet att någonriksdagens åtgärd med anledning av motion 8, yrkande 7, inte är påkallad. Utöver det ovan anförda vill utskottet framhålla att dencentrala musikinstitutionen också bör ta sitt ansvar bl. a. för attmilitärmusiken utvecklas och för internationella kontakter på området. Även påutbildningssidan har den centrala musikinstitutionen en roll att fylla. Försvarsutskottetanför i sitt yttrande vidare bl. a. följande. Av det föregående framgår attutskottet inte tillstyrker bifall till motion 1983/84:1671 (m) som förordar enåtergång till en organisation med uppgift att exklusivt svara för försvaretsbehov av musik. Motionären anser bl. a. att försöksverksamheten med utbildningav en musikpluton i bör vidareutvecklas som ett led i detta syfte. Ianslutning till vad som anförs i motion 1671 om musikplutonverksamheten villutskottet peka på sitt KrU1984/85:7 9 uttalande i annat sammanhang (FöU 1983/84:4) att dennaverksamhet av dittillsvarande erfarenheter att döma är ett värdefullt tillskotttill militärmusiken. Därvid framhöll utskottet också hemvärnsmusikkårerna somen värdefull tillgång. Utskottet vill i linje med dessa uttalanden understrykabetydelsen av att musikkårer med frivillig personal och värnpliktiga även ifortsättningen får utgöra komplement till regionmusiken. Genom sådanamusikkårers insatser minskar behovet av framträdanden av regionmusiken.Därigenom breddas också förståelsen för militärmusiken och dess traditioner.De kan i vissa fall även bidra till nydaning av militärmusiken. har inte heller idenna del något att erinra mot försvarsutskottets synpunkter. Det innebär bl.a. att om musikkårer med frivillig personal och värnpliktiga får möjlighet attkomplettera regionmusiken då det gäller musik i försvaret, regionmusiken fårett utökat utrymme för att framträda i civila sammanhang. I enlighetmed det anförda avstyrker utskottet motion 1671 (m). I anslutning till vad utskottet i det föregående anförtvill utskottet erinra om att då regionmusiken skapades i början av 1970-taletavsikten var att den nya organisationens resurser till en stor del skulleanvändas i det allmänna musiklivet. En breddning av verksamheten borde ske ochen samverkan med andra musiker och musikinstitutioner komma till stånd (prop.1970:31 bl. a. s. 31-33). UtveckUngen har i mångaavseenden varit framgångsrik då det gäller att inrikta verksamheten i enlighetmed det sagda. Förslaget i den nu behandlade propositionen innebär en möjlighetatt ytterligare samordna regionmusiken med det övriga musiklivet. Det blir enviktig uppgift för de nya huvudmännen att ta till vara denna möjlighet. Enligt propositionsförslaget skall således ansvaret föratt behovet av tjänstemusik inom försvaret ute i landet tillgodoses läggas påfem regionala ensembler, däribland musikavdelningen i . Motionärernabakom motionerna 2 (c, m, fp) och 14 (m) anser att denna avdelning liksomStockholmsavdelningen bör kvarstå under stathgt huvudmannaskap. a. att avdelningen redan nu till används för musik förförsvaret och i statsceremoniella sammanhang. Detta engagemang kommer, hävdarmotionärerna, att ytterligare öka i den föreslagna organisationen eftersomUddevallaavdelningen i denna blir den enda musikavdelningen i Västramilitärområdet som är profilerad för militärmusikahska framträdanden. Försvarsutskottetanför beträffande denna motion följande. Utskottet har inte kunnat finna attUddevallaavdelningens uppgifter för försvarsmakten och i statsceremoniellasammanhang kan jämställas med Stockholmsavdelningens. De torde i framtidenvarken till form eller omfattning i nämnvärd grad komma att avvika från dem somövriga ensembler med motsvarande uppgifter kan förväntas få. Enligt utskottetsbedömning finns det därför inte skäl att ge Uddevallaavdelningen den organisatoriskasärställning som motionärerna föreslår. Motionerna bör avslås. KrU 1984/85:7 10 ansluter sig tillförsvarsutskottets bedömning och avstyrker således motionerna 2 och 14. Utskottetdelar föredragande statsrådets uppfattning att det är nödvändigt att genomföraomorganisationen på ett samlat sått. Förhandlingar och andra förberedelser ivilka både nuvarande och blivande huvudmän är inblandade kan inte genomförassuccessivt såsom föreslagit, nämligen genom att nya huvudmänövertar verksamheten allteftersom förhandlingar kan slutföras med varje enskiltlandsting. Alltför många problem är gemensamma för att detta skall vara enlämplig och praktisk lösning. Utskottet avstyrker därför ett yrkande i motion1656 (s) i vilket förordats en regionvis och successiv övergång till ettregionalt ansvarstagande för musikpolitiken (yrkande 2). Utskottetåterkommer till frågan om möjligheterna att tidigarelägga reformen.