bet · G801SkU41 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet avstyrker också detta yrkande och vill med anledning av vadsom sägs i motionen erinra om att företagsskattekommittén enligt sina direktivhar att undersöka olika möjligheter att förbättra mindre och medelstoraföretags tillgång på riskvilligt kapital. m.fl. (c, m, fp)begär i motion 1219 en prövning av frågan hur man genom en ändring avbeskattningsreglerna skulle kunna underlätta inrättandet av frivilliga,individuella och företagsanknutna vinstandelssystem. Som framgår av den inledningsvis lämnade redogörelsenavstyrkte utskottet ett yrkande av samma innebörd. Utskottetvidhåller sin då intagna ståndpunkt och avstyrker således motionen. Ettställningstagande i fråga om den skattemässiga behandlingen av frivilligavinstandelssystem bör anstå i avvaktan på närmare erfarenheter avlöntagarfonderna. Markanläggningar får enligtgällande regler - med vissa undantag -skrivas av av tre fjärdedelar avanskaffningsvärdet. anser att investeringar i asfaltanläggningarhar en kortare varaktighetstid och begär i motion 1645 att de får skrivas avmed av motsvarande underlag. Enligt utskottets mening torde en 20-årig avskrivning inormalfallet täcka avskrivningsbehovet för anläggningar av den art motionärenavser. Utskottet avstyrker därför motionen men vill erinra om att isamband med behandlingen av företagsskattereform begärde en utredning(jfr s. 18 ovan) av frågan om avdrag för värdeminskning av markanläggningar. i ochBengt Silfverstrand (båda s) begär i motion 484 en utredning i syfte attnedbringa användandet och därmed minska skadeeffekterna av gödselmedel ochgifter. Utskottet vill med anledning härav erinra om att riksdagenvid förra antog ett regeringsförslag om särskilda avgifter på gödsel-och bekämpningsmedel (se ovan s. 22). Att jämsides med dessa avgifter införa en SkU1984/85:41 ' 31 begränsning av rätten till avdrag för sådana medel kaninte anses motiverat, varför utskottet avstyrker motionen. I en partimotion från ,562, och i motionerna 658 av m. fl. (m) och 2210 av () ställs yrkanden som berör skilda områden av beskattningsrätten. Motion 562avser i vad den behandlas i detta betänkande en översyn av skattereglerna förfåmansföretag. Vad motionärerna begär är bl. a. sänkta marginal-, kapital- ochreavinstskatter, upphävande av vinstdelnings- och fastighetsskatterna, sänkningav löneskatten och återinförande av FoU-avdraget. I motion 658 som behandlarfrågan om olika åtgärder för att främja en levande landsbygd begärs bl. a.sänkning av fordons- och drivmedelsskatterna, slopande av skatten på arbetandekapital, bättre avsättningsmöjligheter till skogskonto och slopande avskatterna på gödsel- och bekämpningsmedel. begär att avdrag föregenföretagares pensionskostnader skall få göras i rörelse. Han vill också förbättraegenföretagares möjligheter att erhålla avdrag för ökade levnadskostnader ochför resor till och från arbetet. () slutligen yrkar i motion 2283att företagsskattekommittén får i uppdrag att skyndsamt se överbeskattningsreglerna för fåmansföretag. Åtskilliga av de yrkanden som ställs i motionerna har -som framgår av det föregående utskottet redan besvarat. Andra i motionernaaktualiserade frågor har tagits upp också i andra till utskottet hänvisademotioner och har behandlats eller kommer att behandlas i annat sammanhang. Äterandra ligger redan inom företagsskattekommitténs utredningsuppdrag. Motionernaföranleder därför i detta sammanhang inte något vidare yttrande från utskottetssida. Motionerna avstyrks således. 1. beträffandebeskattningen av arbetande kapital attriksdagen avslår motionerna 1984/85:655 yrkande 4, 1984/ 85:1232, 1984/85:1589,1984/85:2271, 1984/85:2283 yrkande 4, 1984/85:2754 yrkande 11, 1984/85:2764 och1984/85:2807, 2. beträffandedubbelbeskattning av aktieutdelning attriksdagen avslår motion 1984/85:2754 yrkande 14, 3. beträffandebeskattning av investeringar i aktiekapital att avslår motion1984/85:1647 yrkande 2, 4. beträffandesänkning av bolagsskatten m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:2754 yrkande 18, attriksdagen avslår motionerna 1984/85:655 yrkande 1, 1984/ 85:680, 1984/85:1150,1984/85:1215 och 1984/85:1637, SkU1984/85:41 32 6. beträffande lantbrukskonto attriksdagen avslår motion 1984/85:1217, 7. beträffandeersättningskonto vid markinlösen att avslår motion 1984/85:2730, attriksdagen avslår motion 1984/85:2364, 9. beträffandekooperativ kapitalfond attriksdagen avslår motion 1984/85:2242 yrkande 2, 10. beträffande uppskov medbeskattningen av insats i kooperativt företag attriksdagen avslår motion 1984/85:2242 yrkande 1, 11. beträffande utvidgning avrätten att göra avsättning till irivesterings- fond attriksdagen avslår motionerna 1984/85:462 yrkande 2 och 1984/ 85:2731 yrkande 3 imotsvarande del, 12. beträffandeinvesteringsfondernas användningsområde attriksdagen avslår motionerna 1984/85:462 yrkande 3, 1984/ 85:1209 i motsvarandedel och 1984/85:2731 yrkande 3 i motsvarande del, 13. beträffandeinvesteringsreservernas användningsområde attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1209 i motsvarande del, 1984/85:1603 och1984/85:2731 yrkande 3 i motsvarande del, 14. beträffandebeskattningsort för partrederi attriksdagen med anledning av motionerna 1984/85:462 yrkande 1 och 1984/85:2731yrkande 2 ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 15. beträffandeöversyn av regler rörande partrederi att avslår motion1984/85:2731 yrkande 1, 16. beträffandevillkorat aktieägartillskott attriksdagen avslår motionerna 1984/85:683, 1984/85:1201 och 1984/85:1618, attriksdagen avslår motion 1984/85:1219, 18. beträffandeavsättning till skogskonto attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1221 och 1984/85:1632, 19. beträffandeuttag från skogskonto attriksdagen avslår motion 1984/85:1631, 20. beträffandelön till barn attriksdagen avslår motion 1984/85:2362, 21. beträffande egenföretagarespensionsförsäkringspremier m. m. att med anledning av motionerna 1984/85:1211 yrkande 1, 1984/85:1229, 1984/85:1604, 1984/85:1636 och 1984/85:2365 ger regeringen till känna vad utskottet anfört. SkU1984/85:41 33 22. heträfiande förkompanjonsförsäkringar att avslår motion 1984/85:1214, 23. beträffande värdeminskning avasfaltanläggning att avslår motion 1984/85:1645, 24. beträffande arbetsrättsligtskadestånd attriksdagen avslår motion 1984/85:2716, attriksdagen avslår motion 1984/85:1597, attriksdagen avslår motionerna 1984/85:562 yrkande 3, 1984/ 85:655 yrkande 6 och1984/85:2754 yrkande 19, attriksdagen avslår motion 1984/85:1634, attriksdagen avslår motion 1984/85:484, 29. beträffande kvittningmellan kommuner av underskott mot över skott attriksdagen avslår motion 1984/85:1639, 30. beträffandeskattereglerna för fåmansföretag m. m. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:562 yrkande 2, 1984/ 85:2210 och1984/85:2283 yrkande 5, 31. beträffande åtgärderför att främja en levande landsbygd att avslår motion 1984/85:658. Närvarande: (), (),(), (). (), (), BoForslund (s), (), (), (), AnitaJohansson (s)*, (), (), ()*och (). * Ej närvarande vid justeringen. SkU1984/85:41 34 Beskattningen av arbetande kapital (mom. 1) (), (), (), (), () och Karl-AndersPetersson (c) anser dels att utskottet i fråga ombeskattningen av arbetande kapital bort anföra följande: Som framgår av den i inledningen till betänkandet lämnaderedogörelsen har frågan om skatten på arbetande kapital under en följd av åruppmärksammats bl. a. i . framhöll i ett år1981 avlämnat betänkande att den bästa lösningen att komma till rätta medkapitalskatternas negativa effekter på näringslivet var att helt undantaarbetande kapital i mindre och medelstora företag från förmögenhetsbeskattning.Denna uppfattning delades också i princip av en majoritet av de remissinstansersom yttrade sig över utredningsförslaget. Även skatteutskottet är av samma mening. Om lönsamheten ide mindre företagen skall bevaras och dessa kunna göra sig gällande i enhårdnande konkurrens, internationellt och inom , måste företagen hatillgång på riskvilligt kapital, och det kan man tillgodose bl. a. genomlättnader i kapitalbeskattningen. Utskottet har vid besök vid småindustrier iAnderstorp och av uppgifter som där lämnades ytterligare styrkts i sinuppfattning att kapitalskatterna innebär allvarliga problem inte minst isamband med generationsväxlingar i företagen. Mot bakgrund av de företagsskatteskärpningar bl. a. i formav kraftigt höjda kapitalskatter och försämrade konsolideringsmöjligheter iandra hänseenden som beslutat anser utskottet att detfinns speciell anledning att nu genomföra företagsskattekommitténs förslag,särskilt som en sådan åtgärd kan väntas medföra ett skattebortfall för statensom är mycket försumbart. Utskottet tillstyrker således att hosregeringen begär förslag om slopande av förmögenhetsskatten på i mindre ochmedelstora företag arbetande kapital. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1984/85:655 yrkande 4, 1984/85:1232, 1984/85:1589, 1984/85:2283yrkande 4 och 1984/ 85:2754 yrkande 11 samt med anledning av motionerna 1984/85:2271, 1984/85:2764 och 1984/85:2807 hos regeringen begär förslag så snartsom möjligt om slopande av förmögenhetsskatten på i mindre och medelstoraföretag arbetande kapital. SkU1984/85:41 35 Dubbelbeskattning av aktieutdelning (mom. 2) (), (), (),. (), () och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 29 med "Frågan om" och slutar på s. 30 med"riskvilligt kapital" bort ha följande lydelse: På förslag av regeringen har en riksdagsmajoritet av (s)och (vpk) genomfört en rad åtgärder ägnade att försämraföretagandets villkor. Utskottet tänker bl. a. på slopandet avskattereduktionen för aktieutdelning. Dess syfte var att, i avvaktan på enpermanent lösning av frågan hur dubbelbeskattningen i princip kunde elimineras,lindra dubbelbeskattningen av aktieutdelningar. Det utredningsarbete om dubbelbeskattning av bolagsvinstersom tidigare pågått har numera upphört. Utskottet finner det angeläget attutredningsarbetet återupptas så att förslag kan föreläggas så snartsom möjligt. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Genom utskottets ställningstagande får också det yrkande imotion 1647 av () som innebär att företag i stödområde A och Bskall ha rätt att "utdela" samt upplupen räntaefter skatt med obeskattade medel anses vara i huvudsak tillgodosett. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:2754 yrkande 14 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört i fråga om dubbelbeskattning av aktieutdelning. Sänkning av bolagsskatten m. m. (mom. 4) (), (), (), () och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 26 som börjar med "Genom vad" och slutar med"därför motionen" bort ha följande lydelse: Den formella skattesatsen för aktiebolag är av denbeskattningsbara vinsten. Endast statlig inkomstskatt utgår numera. Det ärframför allt lönsamma, vinstgenererande företag som har möjlighet att göra deolika avdrag för avsättningar frivilliga och också tvångsmässiga som beslutats av . Bolagsskatten drabbar därför i första handföretag med sämre lönsamhet. För de vinstgivande företagen innebär skatten ettincitament att behålla det genererande vinstkapitalet inom företaget i ställetför att dela ut det. Enligt utskottets mening är det angeläget att sänkabolagsskatten och därmed öka kapitalets rörlighet. En sådan åtgärd är tillfördel också för nyföretagandet och således ägnad att befrämja en godstrukturutveckling i SkU1984/85:41 36 En sänkning av bolagsskattesatsen kankombineras med en viss begränsning av möjligheterna till fondavsättningar förbolagen så att skattebasen breddas. Med det anförda tillstyrker utskottetmotion såvitt nu är i fråga. dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:2754 yrkande 18 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört i fråga om sänkning av bolagsskatten m. m. Nyetableringskonto (mom. 5) (), (), (), (), (), () och Karl-AndersPetersson (c) anser dels att utskottet i fråga om nyetableringskonto bortanföra följande: Om man vill skapa gynnsamma förutsättningar för en godstrukturutveckling i näringslivet torde en fortlöpande förnyelse avföretagandet vara nödvändig. För att starta ett företag krävs det kapital, ochi det nystartade företaget är god tillgång på riskkapital en förutsättning förföretagets fortlevnad. Utskottet finner de i mofionerna 655, 680, 1150,1215 och1637 framförda synpunkterna värda beaktande. Genom skattestimulanser kan manskapa attitydförändringar till företagandet och därmed gynnsamt påverka förnyelsenav svenskt näringsliv. Frågan har också en sysselsättningspolitisk aspekt,eftersom nya företag innebär nya arbetstillfällen. Utskottet förordade att frågan ometableringskonto för blivande egenföretagare gjordes till föremål för enallsidig och förutsättningslös prövning inom företagsskattekommittén.Utskottet är medvetet om att kommitténs utredningsuppdrag är omfattande menförutsätter att kommittén behandlar den i motionernaaktualiserade frågan så att förslag i ämnet utan onödigt dröjsmål kanföreläggas . Med det anförda anser utskottet sig ha besvarat samtliganu aktuella motionsyrkanden. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 5 bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1984/85:655 yrkande 1, 1984/85:680,1984/85:1150,1984/85:1215 och1984/85:1637 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ifråga om nyetableringskonto. SkU1984/85:41 . Kooperativ kapitalfond (mom. 9) och (bådac) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 26 som börjar med "Av vad" och slutar med "och2730" bort ha följande lydelse: föieslog i sitt betänkande (SOU1981:60) Kooperationen i samhället att medlemmarna i kooperafiva företag skulleha rätt att skriva ned sina insatser i föreningen med ett belopp som motsvarade60 % av det inbetalda insatskapitalet. Utredningen föreslog också attavsättning till kooperativ kapitalfond skulle vara avdragsgill vid taxeringen.Båda förslagen hade till syfte att förbättra kooperationens kapitalförsörjning. Utskottet delar motionärernas uppfattning att dessaförslag var välmotiverade inte bara av lantbrukskooperativa skäl utan ocksådärför att de var ägnade att underlätta bildandet av nya kooperativa företag,främst arbets-kooperativa föreningar. Det är därför beklagligt att förslagetännu inte lett till lagstiftning. Utskottet biträder förslagen i motionen och förordar attförslag föreläggs . Vad utskottet anfört bör ges regeringentill känna. dels att utskottet under mom. 9 bort hemställa att med anledning av motion1984/85:2242 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört i fråga om kooperativ kapitalfond. Uppskov med beskattningen av insats i kooperativt företag(mom. 10) och (bådac) anser med åberopande av motiveringen i reservation 5 att utskottet under mom. 10 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:2242 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört i fråga om uppskov med beskattningen av insats i kooperativtföretag. Vinstandelssystem (mom. 17) (), BoLundgren (m), (), (), () och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 30 som börjar med "Som framgår" och slutar med"av löntagarfonderna" bort ha följande lydelse: I likhet med motionärerna anser utskottet att man bör fåtill stånd ytterligare företagsanknutna, individuella vinstandelssystem,eftersom enskilt delägarskap måste anses vida bättre för löntagarna änkollektiva löntagarfonder. Anställda bör således stimuleras att köpa aktier idet egna företaget. Därigenom höjer man de anställdas motivation och förbättrarman SkU1984/85:41 38 effektiviteten i företagen. Utskottet tillstyrker såledesatt man prövar frågan i syfte att underlätta inrättandet av frivilligavinstandelssystem. dels att utskottet under mom. 17 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:1219 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört i fråga om vinstandelssystem. Arbetsrättligt skadestånd (mom. 24) (), (), (), (), () och Karl-AndersPetersson (c) anser dels att utskottet i fråga om arbetsrättsligt skadeståndbort anföra följande: En mycket betydande majoritet av regeringsrätten in pleno(20 röster mot 4) har i dom meddelad beslutat att skadeståndsom en arbetsgivare utgivit till arbetstagarorganisation för åsidosättande avförhandlingsskyldighet enligt lagen om medbestämmanderätt i arbetslivet skallanses utgöra driftkostnad i arbetsgivarens rörelse. Genom detta avgörande har således fastslagits attutgivandet av skadeståndet haft direkt samband med rörelseintäkternasförvärvande och bibehållande. Frågan gäller då i vad mån skadeståndets preventiva syftebör föranleda att det skall anses utgöra en icke avdragsgill kostnad iförvärvskälla. Ett sådant betraktelsesätt förefaller utskottet fögatilltalande. Arbetsrättsliga regler återfinns i tolv olika lagardäribland MBL och semesterlagen. Bestämmelserna är i stor utsträckning bådesvåröverskådliga och svårtolkade, och det kan knappast sägas ligga någotonormalt eller orimligt i att en arbetsgivare omedvetet bryter motlagar eller kollektivavtal. I rättspraxis har också skadestånd ansetts utgöradriftkostnad i praktiskt taget samtliga fall, där skadeståndet utgått på grundav brott mot ett i verksamheten ingånget avtal. Utskottet anser således i likhet med regeringsrättensmajoritet och motionärerna bakom motion 2716 att allmänt skadestånd föråsidosättande av arbetsrättsliga regler bör utgöra avdragsgill omkostnad i enarbetsgivares rörelse och detta så mycket mer som det vid bedömningen av ettsådant skadestånds storlek finns möjlighet för domstolen att väga in ocksåskattemässiga konsekvenser. vill avslutningsvis erinra om att enhuvudprincip vid beskattningen är att belopp som är skattepliktigt förmottagaren också skall vara avdragsgillt för utgivaren av beloppet. () i annat sammanhang påpekat innebär det nuvarandeavdragsförbudet att man bryter denna kongruens i systemet. Utskottetanser således att det inte finns någon rimlig anledning att SkU1984/85:41 39 särskilja just arbetsrättsligaskadestånd från övriga skadestånd. Med det anförda tillstyrker utskottet motion2716. dels att utskottet under mom. 24 bort hemställa att med bifall till motion 1984/85:2716 antarföljande Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 20 §kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid beräkning------------------------- arbetstidslagen(1928:673); skadestånd, som grundas på lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet eller annan lag som gäller förhållandet mellanarbetsgivare och arbetstagare, när skadeståndet avser annat än ekonomisk skada; straffavgiftenligt enligt 36 §. Denna lag träder i kraft den 1 juli1985 och tillämpas när skadeståndsskyldigheten har uppkommit efterikraftträdandet. FoU-avdraget (mom. 26) (), (), (), () och () anser dels att utskottet i fråga om FoU-avdraget bort anföraföljande: Då det tidigare provisoriska FoU-avdraget permanentadesmed verkan fr. o. m. taxering förelåg en bred enighet om betydelsen avatt statsmakterna på olika sätt effektivt stöder forskning och utveckling inomföretagen och att generella stödformer av ifrågavarande typ har en betydelsefulluppgift. Entydiga uttalanden från näringslivets sida visar också att avdragethaft betydelse för den långsiktiga planeringen av forskningsinsatserna och förfinansieringen av nya forskningsprojekt. Särskilda FoU-avdrag börjar nu införas i allt fler länder.Det är därför beklagligt att man i försämrar industrins möjligheter attutveckla och utvidga FoU-verksamheten. De införda förnyelsefonderna ärägnade att leda till felinvesteringar, de är administrativt svårhanterliga ochbör därför avvecklas. Med detanförda tillstyrker utskottet yrkandena om återinförande av SkU1984/85:41 40 Förslag härom bör föreläggas isådan tid att bestämmelserna kan tillämpas redan vid taxering. dels att utskottet under mom. 26 bort hemställa att med anledning avmofionerna 1984/85:562 yrkande 3, 1984/85:655 yrkande 6 och 1984/85:2754yrkande 19 hos regeringen begär förslag om återinförande av lagen (1973:421) omsärskilt forskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt i enlighet medvad utskottet anfört. Kvittning mellan kommuner av underskott mot överskott(mom. 29) (), (), (), (), () och () anser dels att utskottet i fråga omkvittning mellan kommuner av underskott mot överskott bort anföra följande: Genom beslut slopades i enlighet med ettregéringsförslag med visst undantag taxeringen till inkomstskattför juridiska personer. Dessa har härigenom fått möjlighet att kvittaunderskott i en kommun mot överskott i en annan. För fysiska personer gälleremellertid alltjämt att de saknar sådan möjlighet, om underskottet ochöverskottet hänför sig till olika kommuner. Från rättvise- och likformighetssynpunkt leder dengällande ordningen till olikformiga och orättvisa resultat. Den innebär bl. a.att den som driver rörelse i annan kommun än hemortskommunen kan gå förlustigrätten att vid taxeringen till inkomstskatt i sistnämnda kommun dra avunderskott på en där belägen bostadsfastighet. Även i andra hänseenden kannuvarande regler medföra negativa effekter, och utskottet vill i sammanhangetpeka på vad utskottet anfört i fråga om beskattningsort för part rederi. Utskottet delar alltså den i motion 1639 av KnutWachtmeister m. fl. (m) framförda uppfattningen att rätten att kvittaunderskott mot överskott mellan kommuner bör utvidgas att omfatta även fysiskapersoner. Förslag avnu angiven innebörd bör skyndsamt föreläggas . dels att utskottet under mom. 29 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:1639 hos regeringen begär skyndsamt förslag om slopande avförbudet mot att kvitta underskott i en kommun mot överskott i en annan. Skattereglerna för fåmansföretag (mom. 30) (), (), (), (), (), () och () anser SkU 1984/85:41 41 dels att utskottet i fråga om skattereglerna förfåmansföretag bort anföra följande: Isyfte att undanröja möjligheter till skattefusk har en rad långtgående reglerinförts. Syftet med dessa har främst varit att motverka att kostnader förprivat konsumtion skall kunna omvandlas till kostnader för företaget. Regler avdet här slaget måste naturligtvis finnas. I sin nuvarande omfattning äremellertid bestämmelserna alltför komplicerade och detaljerade, och de lederockså till betydande merarbete och besvär för såväl de skattskyldiga somtaxeringsmyndigheterna. Möjlighetenatt i en seriöst bedriven näringsverksamhet genomföra transaktioner för attundgå skatt,torde vara mycket begränsade och kan, i takt med att aktiebolagenåläggs att utse kvalificerade revisorer, väntas minska ytterligare. Utskottetanser sig därför böra biträda yrkandet i den moderata partimotionen attföretagsskattekommittén genom tiläggsdirektiv får i uppdrag att se över desärskilda skattereglerna i fråga om fåmansföretag. Härigenom får ocksåmotionerna 658 och 2210 anses vara i viss mån tillgodosedda. delsatt utskottet under mom. 30 bort hemställa att med anledning av motionerna1984/85:562 yrkande 2, 1984/85:2210 och 1984/85:2283 yrkande 5 hos regeringenbegär en översyn av skattereglerna för fåmansföretag. Underhållsfond(mom. 8) 1.Knut , , och (alla m) anför: Imotion 2364 begär motionären en utredning av frågan om inrättande av underhållsfonder för enskilt ägda hyreshus. Vi anser att de i motionen framförda synpunkterna förtjänar att uppmärksammas. Om man skall kunna vidmakthålla ett kontinuerligt underhåll av hyresfastigheter i enskild ägo och därigenom skapa en god boendemiljö för hyresgästerna bör det finnas en möjlighet att avsätta medel till en reparations- och underhållsfond. Genom en sådan avsättningsmöjlighet skulle man också uppnå konkurrens neutralitet mellan de allmänna bostadsföretagen och de privata fastighets ägarna. Vihar för dagen ansett oss inte böra ställa något särskilt yrkande. Viförutsätter emellertid att regeringen uppmärksammar problemet och i lämpligtsammanhang tillsätter en utredning med uppdrag att pröva den i motionenaktualiserade frågan. SkU1984/85:41 42