bet · G801BoU4 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet vill dock i sammanhanget ytterligare understryka sitttidigare uttalande (se BoU 1983/84:8 s. 3) om vikten av att garanti- ochförsäkringsskyddet utsträcks till att omfatta även de styckebyggda småhusen. I motion 1983/84:1073 (vpk) begärs med hänvisning till vadsom anförs i motion 1069 att regeringen framlägger förslag innebärande attåtgärder mot byggfusk och hälsorisker i felbyggda hus uppmärksammas i arbetetmed Byggnorm 85. Det framhålls i den sistnämnda motionen att många främstnybyggda hus ger upphov till hudbesvär, irritation av slemhinnor, huvudvärk,yrsel m. m. hos dem som vistas i dem. En orsak torde vara byggfusk somresulterat i mögel- och bakterieangrepp. Ökade krav på isolering kan också varaen förklaring. Utskottet vill framhålla att syftet med tillämpningsföreskriftergivetvis är att säkra uppförandet av kvalitativt bra hus. Med hänvisning ocksåtill vad som framhölls om mögel- och fuktskador utgår utskottet från attmotionärernas synpunkter redan ges full uppmärksamhet i revisionsarbetetavseende den nya byggnormen. Enligt PBL-förslaget kommer också att finnas ökademöjligheter att på tidigt stadium hindra användningen av olämpliga material ochkonstruktioner. Utskottet avstyrker motion 1073 (vpk). I motion 1983/84:886 (vpk) görs detgällande att flerbostadshusen är dåligt utrustade med förvaringsutrymmen förmatvaror, frukt och grönsaker. Bestämmelserna i 46 § byggnadsstadgan bör därförutvecklas så att ordentliga kallutrymmen tillskapas. Motsvarande krav börockså ställas i samband BoU1984/85:4 11 med reparation eller om- och tillbyggnad av de befintligaflerbostadshusen. Samma fråga aktualiseras i motion 1983/84:2005 (m).Motionären hävdar att skafferiutrymmen inte finns i det modernabostadsbeståndet och att övriga förvaringsutrymmen är otillräckliga ellerolämpliga för förvaring av rotfrukter, frukt, hemlagade konserver m.m.Motionären begär därför att skall ge regeringen till känna betydelsenav att lägenheters förvaringsutrymmen uppmärksammas mer inom ramen för statensstora ekonomiska engagemang på byggmarknaden. Gällande normer och rekommendationer grundas påövervägande av bl. Nuvarande låneregler lägger inte någothinder i vägen för att bygga bostäder med större förvaringsutrymmen än f. n.Föreskrifter om att bostadsbeståndet skulle generellt förses med ökade kyldaförvaringsutrymmen skulle emellertid troligen innebära ökade kostnader. Detkan vara vanskligt att generellt bedöma huruvida sådana kostnadsökningar ärförsvarbara för att uppnå de av motionärerna angivna fördelarna. Enligt vadutskottet erfarit kommer den av motionärerna aktualiserade frågan att ingå iden översyn av Svensk byggnorm som påbörjas . Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionerna 886 (vpk) och 2005 (m). Ett allmänt krav på att byggnormeroch byggnadslagstiftning skall tillgodose grundläggande handikappkrav framförsi motion 1983/84:2514 (c) med hänvisning till motion 2512 (c). Det anförs i densenare motionen också att det är angeläget att institutionsboendet för dehandikappade minskas och att detta förutsätter egna bostäder för dehandikappade med tillgång till service. Motionärernas uppfattning att byggnadslagstiftningen utankrånglig detaljreglering bör kunna tillgodose berättigade handikappkrav delasgivetvis av utskottet. Utskottet, som inte heller har någon annan uppfattningän motionärerna om det angelägna i att de handikappades bostadsförhållandensuccessivt förbättras, vill peka på att de ytterligare insatser på området somföreslagits av motionärerna också behandlats i det avlämnadebetänkandet (SOU 1984:78) Bo på egna villkor. Beredningsarbetet med anledningav betänkandet får avvaktas. Motion 2514 (c) avstyrks därmed. 1 motion 1983/84:1052 (s) begärs att föreskrifter förinstallation av teleslinga i samhngslokal införs i SBN. Motionären anför attsådana föreskrifter redan finns, men att kvaliteten på de shngor sominstalleras är undermålig. Därför bör föreskrifterna enligt motionärenkompletteras med anvisningar om mätmetoder och störnivåer, utarbetade isamarbete mellan och . Som framgått ovan har det i kommentaren till SBN 80uppmärksammats att teleslingor ofta inte fungerar tillfredsställande. Enprovmetod har också utarbetats. Motionärens synpunkter torde i allt väsentligtanses vara tillgodosedda. Motion 1052 (s) avstyrks således. BoU1984/85:4 12 I motion 1983/84:1988 (s)aktualiseras brandsäkerhetsproblem i bostäder och offentliga byggnader.Motionären anför att utrymning, livräddning och släckning bör ha skett underden första fasen av en brand, antändningsfasen, och alltså innan byggnaden harövertänts. Det är angeläget att antändningsfasen inte förkortas genom attolämplig lös inredning används i byggnader. Detta gäller t. ex. plaster som harstor förbränningshastighet och kraftig rökutveckling. Motionären anför vidareatt regler om brandsektionering av t. ex. skolor och vindar ofta står imotsättning till kravet på en snabb utrymning. prioriterarofta utrymningen, varvid brandsektionerna kan kollapsa och en storbrand utbryta.Motionären hemställer att ger regeringen till känna vad som anförs imotionen dels om behovet av regler rörande lös inredning urbrandskyddssynpunkt, dels om en översyn av föreskrifterna för brandsektioneringm. Vad som anförs och föreslås i motionen är av stor vikt.Som emellertid omtalats tidigare är frågan om regler om brandtåligheten hosmaterial i lös inredning som används i hotell, skolor, vårdanläggningar,samlingslokaler m. fl. anläggningar som kan utnyttjas av många människor föremålför överväganden i med anledning av räddningstjänstkommitténsbetänkande. Motion 1988 (s) yrkande 1 avstyrks med hänvisning till pågåendeöverväganden. Vad beträffar frågan om en översyn av föreskrifterna förbrandsektionering så att dessa inte står i konflikt med intresset av snabbutrymning finner utskottet att problemet är väl förtjänt av uppmärksamhet.Huruvida denna översyn skall ske inom ramen för arbetet med en ny byggnormeller i beredningsarbetet med anledning av räddningstjänstkommitténs förslageller i annan ordning bör överlämnas till regeringen att avgöra. Utskottetförutsätter därvid att de synpunkter som framhålls av motionären kan blivederbörligen beaktade utan någon åtgärd. Motion 1988 (s) yrkande 2avstyrks med hänvisning till det anförda. 1 motion 1983/84:2406 (fp) uppmärksammas att lantbruketsekonomibyggnader är undantagna från de brandskyddsbestämmelser som finns iSBN. Det hänvisas till att arbete med rekommendationer i vad gäller brandskyddi ladugårdar pågår inom . Motionären begär ettriksdagsuttalande om att detta arbete bör påskyndas och att i sammanhangetfrågan om automatiskt brandlarm/eldsläckning skall belysas. Ovan har redovisats dels att anvisningar redan har utarbetatsi lantbruksstyrelsens regi rörande produktionsbyggnader i lantbruks- ochträdgårdsnäringen, dels att arbete med att ytterligare utveckla anvisningarnapågår inom . Motionsyrkandet får därmed ansestillgodosett och motion 2406 (fp) avstyrks. BoU1984/85:4 13 Den fortgående ökningen av antaletanläggningar med vattenrutschbanor och en ökad skadefrekvens i samband härmeduppmärksammas i motion 1983/84:571 (s). Motionären anför att många skador tordeorsakas av att landningsbassängen är för kort eller för grund och att inganormer finns för hur banorna bör byggas. Ansvarsfrågan efter en olycka kan varasvår att avgöra i de fall banan är tillfälligt uthyrd. Vattenförbrukningen kani vissa fall vara hög. Motionären hemställer att hos regeringen begärnormer för hur vattenrutschbanor skall vara konstruerade. Utskottet delar motionärens uppfattning att utvecklingenvad beträffar vattenrutschbanor inrymmer vissa problem. Enligt gällandebyggnadslagstiftning finns det i huvudsak endast i efterhand möjlighet attingripa mot anläggningar som är mindre tillfredsställande t. ex. frånsäkerhetssynpunkt. Enligt PBL-förslaget blir möjUgheterna för byggnadsnämndernaatt pröva anläggningarna större. Bygglovsskyldighet föreslås sålunda föranläggningar av bl. a. detta slag som tar mark i anspråk. Krav föreslås ocksåom underhållsskyldighet för anläggningar på lekplatser. Utskottet tar fasta påatt planverket avser att uppmärksamma frågan om rutschbanor inom ramen för sittarbete med den nya byggnormen. Någon åtgärd från sida kan därmedinte anses påkallad f. n. Motion 571 (s) avstyrks med hänvisning härtill. 3.7 Elavbrott och uppvärmningsfrågor Det omfattande strömavbrottet den27 har föranlett två motioner rörande möjligheterna att genombyggnormerna minska sårbarheten vid elavbrott. 1 motion 1983/84:1078 (m)anförs med hänvisning till motion 1077 att det bör övervägas att i byggnormernaför bensinstationer, butiker, lagerlokaler, djurstallar m. m. införa enbestämmelse om inkopplingsanordningar för elkraftsaggregat. Frågan om reservelkraft övervägs f. n. med anledning avdet betänkande som kommissionen om elförsörjningens sårbarhet avlämnat.Några ytterligare överväganden rörande ändringar i byggnormen kan inte nubedömas erforderliga. Motion 1078 (m) avstyrks. 1 motion 1983/84:2405 (c) anförs att överproduktionen avelkraft har medfört att bostäder och lokaler i stor utsträckning värms upp medel. Vid sträng kyla kan ett elavbrott få allvarliga konsekvenser. De nyligeninförda bestämmelserna i om att småhus bör utformas så att kompletterandevärmekällor och skorsten kan installeras i efterhand ger inte någon tillräckligsäkerhet. Krav bör ställas på att någon form av eldstad och skorsteninstalleras vid nybyggnad av småhus och att för övriga bostäder installation avvärmekälla som är oberoende av el underlättas. bör enligtmotionärerna hos regeringen begära förslag härom. BoU1984/85:4 14 Beträffande frågorna om eldstad ochskorsten i småhusen erinrar utskottet om att nuvarande regler beslutades 1981under enighet i (CU 1980/81:37). Erfarenheterna av de nuvarandereglerna, som trädde i kraft för. mindre än , får avvaktas. Motion2405 (c) avstyrks. Behovet av att vidta åtgärder föratt minska oljeberoendet uppmärksammas i motion 1983/84:1365 (c). Enligtmotionärens uppgifter går av uppvärmningsenergin i ett normalthus förlorad genom luftväxling. Denna förlust kan minskas till hälften genomvärmeåtervinning ur den kontrollerbara ventilationsluften. Även denokontrollerade ventilationen kan minska genom att man bygger tätare hus. Tätahus med en väl fungerande ventilationsanläggning som motverkar skador av fukt,radon, formaldehyd och mögel ger, i kombination med värmeåtervinning urventilationsluften, möjlighet att installera mindre och bättre dimensioneradevärmeanläggningar. Emellertid innebär enligt motionären de normer som styr dennuvarande typgodkännandeverksamheten för värmeåtervinningsan-läggningar att destora ventilationsföretagens sämre produkter gynnas på bekostnad av ny ocheffektivare teknik. Motionären hemställer i yrkande 1 att som sinmening ger regeringen till känna att en nationell satsning bör ske påutnyttjande av värmeåtervinning ur ventilationsluft som en primär åtgärd föratt minska landets oljeberoende. Utskottet, som inte har någon annan uppfattning änmotionären när det gäller vikten av att minska vårt oljeberoende, är emellertidinte berett förorda det i motionsyrkandet begärda tillkännagivandet. Somframgått ovan (avsnitt 2.8) har skilda åtgärder vidtagits inom det statliga bostadsfinansieringssystemeti avsikt att ytterligare stimulera värmeåtervinning. Resultatet av dessaåtgärder bör avvaktas innan eventuellt ytterligare insatser görs. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1365 (c) yrkande 1. I yrkande 2 i samma motion begärs ett riksdagenstillkännagivande om att en översyn skall ske av nuvarande provningsmetoder förtypgodkännande av aggregat för värmeåtervinning ur ventilationsluft så att vissteknikutveckling inte missgynnas. Utskottet utgår från att berörda myndigheter - planverketoch provningsanstalten - noga följer utformningen av testmetoderna och, om såvisar sig erforderligt, vidtar nödvändiga förändringar utan någon riksdagensbegäran därom. Såvitt kan bedömas torde inte tillräckliga skäl nu finnas attförorda den i motion 1365 (c) yrkande 2 begärda översynen. I yrkande 3 i motionen begärs ett riksdagenstillkännagivande att inga partsintressen bör få vara företrädda i de kommittéersom utarbetar provningsmetoder för typgodkännande. Det kaninte anses vara orimligt att partsintressen medverkar när BoU1984/85:4 15 Det torde inte utan storasvårigheter vara möjligt och inte heller motiverat att överge den nuvarandeordningen för utarbetande av testmetoderna. Inte heller finns enligt utskottetsuppfattning tillräckliga skäl för det av motionären förordadetillvägagångssättet. Utskottet vill upplysa om och understryka vikten av attdet slutliga ansvaret för typgodkännandet som sådant åvilar planverket.Utskottet finner inte heller anledning att tillstyrka yrkande 3 i motion 1365(c). 1. beträffande innehållet i Svenskbyggnorm att avslår motion 1983/84:2035 yrkande 1, 2. beträffande översyn av Svenskbyggnorm att avslår motionerna 1983/84:2068 yrkande 2 och 2113yrkande 11 såvitt nu är i fråga, 3. beträffande åtgärder mot mögel- ochfuktskador i bostäder att avslår motion 1983/84:461, 4. beträffande åtgärder mot byggfuskatt avslår motion 1983/84:1073, 5. beträffande regler förförvaringsutrymmen att avslår motionerna 1983/84:886 och 2005, 6. beträffande åtgärder för att minskainstitutionsboende att avslår motion 1983/84:2514, 7. beträffande föreskrifter avseendeteleslingor att avslår motion 1983/84:1052, 8. beträffande regler om brandtålighetatt avslår motion 1983/84:1988 yrkande 1, 9. beträffande brandsektionering attriksdagen avslår motion 1983/ 84:1988 yrkande 2, 10. beträffande brandskyddsbestämmelseri lantbrukets ekonomibyggnader att avslår motion 1983/84:2406, 11. beträffande regler omvattenrutschbanor att avslår motion 1983/84:571, 12. beträffande reservelkraft attriksdagen avslår motion 1983/84:1078, 13. beträffande regler omkompletterande värmekällor att avslår motion 1983/84:2405, 14. beträffande typgodkännande av vissavärmeåtervinningsaggregat m.m. att avslår motion 1983/84:1365. På bostadsutskottets vägnar . BoU1984/85:4 16 Närvarande: . (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), (vpk), (), () och (). Innehållet i Svensk byggnorm (mom. 1 och 2) , ,och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s, 9 som börjar "Utskottet hänvisar" och slutar"till detta" bort lyda: Den offentliga sektorn är myckert stor i , Deoffentliga utgifternas andel av bruttonationalprodukten uppgår ,medan genomsnittet för 1980 var , Bostadssektorn är det område däroffentlig reglering och byråkrati fått störst utbredning. Ett exempel på dettaär Svensk byggnorm. Regleringen där är en blandning av bindande föreskrifteroch i och för sig icke bindande råd och exempel. Dessa utnyttjar byggnadsnämndernaemellertid ofta för att ställa orimliga villkor för byggnadslov. De bindandeföreskrifterna är för många och för detaljerade. Byggnormen bör därför ersättasmed enkla tekniska funktionskrav och ett fåtal bindande bestämmelser, vilka kanfastställas av eller regeringen. Genom en sådan reform och minskadstyrning även i övrigt skulle byggnadsverksamheten underlättas och förbilligasoch bostäder som verkligen efterfrågas kunna utvecklas. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna med anledning av motionerna 2035 (m)yrkande 1, 2068 (c) yrkande 2 och 2113 (fp) yrkande 11. dels utskottet under l' bort hemställa beträffandeinnehållet i Svensk byggnorm att med anledning av motionerna1983/84:2035 (m) yrkande 1, 2068 (c) yrkande 2 och 2113 (fp) yrkande 11 såvittnu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Vid bifall till denna hemställan förfaller utskottetshemställan under 2. BoU1984/85:4 17 Regler för förvaringsutrymmen(mom. 5) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkandepå s. 11 som börjar "Gällande normer" och slutar "och 2005(m)" bort lyda: Ett mycket starkt uttalat önskemål hos många hyresgästerär att få tillgång till lämpliga och lättillgängliga förvaringsutrymmen förmatvaror som är för skrymmande att förvara i kyl- eller frysskåp. Det gällerrotfrukter av olika slag samt sylt, saft och frukt. Särskilt accentuerat ärdetta önskemål hos de allt fler hyresgäster som har möjlighet att själva odlaeller samla produkter av detta slag. Även andra hyresgäster har ett starktintresse av att t. ex. kunna köpa stora förpackningar och sedan kunna lagravarorna. De nuvarande föreskrifterna i byggnadsstadgan och byggnormen är intetillräckliga. Bestämmelserna bör vidareutvecklas med sikte på att ordentligakallutrymmen i form av kallar-, vinds- eller skafferiutrymmen skall finnas inybyggda flerbostadshus och successivt tillkomma i samband med ombyggnad avsådana hus. Detta bör ge regeringen till känna med anledning avmotionerna. dels utskottet under 5 bort hemställa beträffanderegler för förvaringsutrymmen att med anledning av motionerna1983/84:886 och 1983/84:2005 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Behandlingsfråga (mom. 1) , ,och (alla m) anför: 1 reservation 1 har vi gett uttryck åt den uppfattningenatt byggandet bör regleras av så få bindande föreskrifter som möjligt. 1 linjemed detta konstaterar vi med tillfredsställelse att utskottets majoritetavstyrkt motioner om byggfusk, förvaringsutrymmen, vattenrutschbanor,elavbrott, uppvärmningsfrågor och värmeåtervinning, vilka alla har till syfteatt i skilda hänseenden ytterligare reglera resp. område. Som motivering försitt avstyrkande har utskottsmajoriteten i flera fall angett att motionärernassyfte redan får anses vara tillgodosett genom pågående arbete. Det är inteöverväganden av denna art som enligt vår uppfattning bör läggas till grund föratt avstyrka motionerna, men eftersom vi delar majoritetens slutsatser har viavstått från att i varje enskildhet reservera oss beträffande motiven. BoU 1984/85:4 18 Översynav Svensk byggnorm (mom. 2) . (), () ochKerstin () anför: Byggnadssektornpräglas av ett stort mått av reglering. Regleringarna tillkom i sompräglades av stor bostadsbrist och starkt behov att öka boendestandarden.Situationen är nu en helt annan. är det angeläget att inte genommissriktad detaljstyrning motverka den förnyelseverksamhet som behövs ibostadsbeståndet. Även de stigande kostnaderna för den kontroll somregleringarna för med sig motverkar denna förnyelse och måste alltså begränsas.Normerna måste omarbetas och anpassas till de regler som kommer att gälla efterriksdagens beslut om ny plan- och bygglag. Vi utgår från att översynen görs medinriktning mot ett minskat antal regler. (mom. 4) ToreClaeson (vpk) anför: Denöversyn som kommer att ägnas byggnormen med anledning av plan-och bygglagenmåste ha som ett viktigt syfte att utforma ett normsystem som ger så litetutrymme som möjligt i byggandet för fusk med konstruktioner och annatutförande. De erfarenheter som gjorts i fråga om att bygga hussom är rimligt säkra mot mögel- och fuktangrepp måste tas till vara. Strävanatt bygga snabbt på bekostnad av säkerheten måste motverkas. Det är enbostadspolitisk angelägenhet av stor vikt att inte vinstintresset ges möjHghetatt ta överhand över kraven på god kvalitet i bostadsbeståndet.