bet · G801SkU50 · 1984-12-31 00:00:00 — om energibeskattningsfrågor (prop. 1984/85:120, delvis) I betänkandet behandlas proposition1984/85:120 om riktlinjer för energipolitiken såvitt avser principerna förenergibeskattningen och ett förslag om en begränsning av skatteplikten försmåkraftverk där kraften används för eget bruk. behandlas dels vissamotioner på dessa områden, dels ett antal motioner vari yrkanden ställs i frågaom beskattningen av elenergi och drivmedel, bl. a. etanol. Några av motionernahar väckts med anledning av proposition 1984/85:127 om program motluftföroreningar och försurning, .som behandlats av jordbruksutskottet. Utskottet tillstyrker proposition 120 i nu aktuella delaroch avstyrker samtliga motioner. Reservationer har avgivits av m och c var försig beträffande riktlinjerna för energibeskattningen och beskattningen av kol.Dessutom har c reserverat sig i fråga om beskattningen av naturgas,skattenedsättningen för avkopplingsbar el och beskattningen av etanol samt -tillsammans med f - skattereglerna för mindre kraftverk. Slutligen hargemensamma borgerliga reservationer avgivits beträffande beskattningen avblyfri bensin, skattestimulanser för bilar med avgasrening och beskattningen avflygbränsle. Proposition 1984/85:120 Regeringen (industridepartementet)föreslår i proposition 1984/85:120 punkt 6 att antar ett vidpropositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen (1957:262) om allmänenergiskatt. Vidare föreslås i punkt 8, såvitt nu är i fråga, att riksdagengodkänner de riktlinjer som läggs fram i fråga om energibeskattningen. Ändringen i energiskattelagen innebär att skattepliktenför el som framställs i vissa mindre kraftverk för egen förbrukning begränsas.För närvarande är kraften skattefri om framställningen sker i en generator medlägre generatoreffekt än 50 kW. Begränsningen åstadkoms genom att dennaeffektgräns höjs till 100 kW. Lagförslaget har följande lydelse. 1 1984/85. SkU1984/85:50 2 Lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt Härigenom föreskrivs att 2 S lagen(1957:262) om energiskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvoronde lydelse Föreslagen lydelse 2 S Skatt utgår icke för inhemskafasta bränslen. Skatt utgår ej heller för elektrisk kraft, som a) framställesinom riket av pro- a) framställes inom riket av producent,som förfogar över en instal- ducent,som föjfogar över en installerad generatoreffekt av mindre än lerad generatoreffekt av mindre än ochsom icke yrkesmäs- och som ickeyrkes-sigi distribuerar elektrisk kraft, mässigt distribuerar elektrisk kraft, b) till lägreeffekt än utan avgift levereras av producent eller distributör tillnågon, som ej står i intressegemenskap med producenten eller distributören, c) framställes ochförbrukas å fartyg eller annat transportmedel, eller d) nytiiggöres inom rörelse för produktion ellerdistribution av elektrisk kraft eller bortgår till följd av förluster vid överföring, iransförmeringeller omformning hos producent eller distributör. Denna lag träder i kraft den . Lagen omlrycki 1984:994. Senastelydelse av lagens rubrik 1975: 272 SkU1984/85:50 3 Motioner väckta med anledning av proposition 120 1984/85:2866 av m. fl. 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om dispens från produktionsavgiften på vattenkraft. 1984/85:2876 av m. fl. 12. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående beskattningen av kol. 1984/85:2878 av m.fl. (c) . att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om energibeskattningens utformning, 1 o. (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om skattebefrielse för etanol produceradav inhemska råvaror, 9. att beslutar att skattebefrielsen för s. k.avkopplingsbar el begränsas i enlighet med vad som förordas i motionen, (delvis) attriksdagen beslutar att skatten på naturgas sätts till /1000m\ 24. att riksdagenbeslutar att skatten på kol sätts till /ton. Motioner väckta med anledning av proposition 127 1984/85:2894 av . (c) såvitt avser yrkandena 12. att beslutar att sänkabensinskatten på blyfri bensin från med /liter, vilketskall finansieras med en höjning av skatten på blyhaltig bensin, 13. att beslutar attskattefrihet på inhemskt producerad etanol skall införas, 15. att hos regeringen begär förslag tillstimulanser för bilar som efter kompletterande åtgärder klarar de amerikanskaavgasreningskraven. 1984/85:2896 av . (m) såvitt avser yrkandena 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till skatterabatt på blyfri bensin ienlighet med vad som sägs i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omskatterabatter för avgasrenade fordon. SkU1984/85:50 4 1984/85:2899 av m. fl. 5. att hos regeringen begär förslag omnedsättning av bensinskatten för blyfri bensin med per liter. 1984/85:2902 av m. (vpk) såvitt avser yrkande (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna att flygbensin bör beskattas enligt samma regler som bilbensin. Motioner väckta under allmänna motionstiden 1984/85:457 av (vpk)I motionen yrkas 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag om en höjning av nuvarandeproduktionsavgiften på äldre vattenkraftverk till /kWh, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till beskattning av importerad elenergisom motsvarar den föreslagna höjningen av produktionsavgiften på äldrevattenkraftverk, dvs. 1984/85:557 (jfr. 556) av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) I motionen yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär åtgärder i syfte att stimulera en övergång till blyfribensin och katalytisk rening eller annan bättre reningsteknik av bilavgasernai enlighet med vad som förordas i motionen, 2. att beslutarbegära förslag om skattefrihet på etanol, producerad av inhemska råvaror,senast i samband med att regeringens förslag om riktlinjer för energipolitikenpresenteras. 1984/85:559 av m. (m) såvitt avser yrkande (delvis) att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjerna för den framtida energibeskattningen. 1984/85:685 av () och () I motionen yrkas att hos regeringen begär enstudie som belyser budgetmässiga, samhällsekonomiska och andra konsekvenser avinförandet av ett system med rabattering av utländska bilturisters inköp avdrivmedel i . 1984/85:1147 (jfr 1146) av () och ArneFransson (c) I motionen yrkas att beslutar att enelproduktion motsvarande 0,4 GWh och anläggning skall vara skattefrienligt det förslag som redovisas i motionen. SkU1984/85:50 5 1984/85:1230 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att någonnedsättning i skatten på elektrisk kraft förbrukad i s. k. avkopplingsbaraelpannor ej skall få ske om inhemska fasta bränslen kan utnyttjas. 1984/85:1503 (jfr 1502) av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att etanolproducerad på inhemska råvaror befrias från skatt. 1984/85:1528 (jfr 1527) av () och BrittaHammarbacken (c) 1 motionen yrkas att som sin mening ger regeringentill känna att etanolproduktion skall möjliggöras genom skattelindring. 1984/85:1592 av () I motionen yrkas att beslutar att drivmedel förflygkommunikation undantas från energiskatt. 1984/85:2178 (jfr 2177) av m.fl. (m) 1. att beslutar att den särskilda skatten påflygbensin för privatflyg skall slopas. 1984/85:2265 (jfr 2264) av (vpk) ochJohn (vpk) 1 motionen yrkas 1. attriksdagen beslutar om införande av skatterabatter för blyfri bensin, 2. att beslutar om införande av skatterabatterpå etanol producerad av inhemska råvaror. 1984/85:2368 av () 1 motionen yrkas att beslutar attenergibeskattning i ökad omfattning skall tillgripas för att göra fortsattenergisparande lönsamt för energikonsumenterna. 1984/85:2754 av m. fl. 28. att som sin meningger regeringen till kännavad som anförts i motionen beträffande inriktningen av energibeskattningen. 1984/85:2784 (jfr 2783) av m. fl. 1 motionen yrkas att hos regeringen hemställerom en utredning i syfte att minska förbrukningen av bensin och diesel samt attminska föroreningarna och försurningen från bilism och gödsling i enlighet medvad som anförts i motionen. 1984/85:2787 (jfr 2786) av Hans Nyhage (m) I motionen yrkas att beslutar att bensin tillflygplan som används för fritidsändamål eller eljest för privat bruk skall varaskattefri. r 1984185. ösaml. SkU 1984/85:50 6 har yttrat sigöver propositionen och vissa av motionerna i här aktuella delar (NU1984/85:7y). har med eget yttrande i här aktuella delaröverlämnat de med anledning av proposition 127 väckta motionerna (JoU1984/85:6y). Yttrandena fogas som bilagor till betänkandet. Med anledning av propositionen harskrivelse inkommit från Sveriges energiföreningars riksorganisation (SERO). fattade riksdagenbeslut om energiskattepolitikens inriktning (prop. 1984/85:28, SkU 9). Ibeslutet lades fast att energibeskattningen bör utformas så att deenergiinvesteringar för oljeersättning och energihushållning som bör genomförasunder främjas. Hänsyn bör också tas till olika energikällorseffekter på miljön, bytesbalansen, försörjningstryggheten, sysselsättningenoch den industriella utvecklingen. Tanken på att inordna energiområdet undermervärdeskatten avvisades. I stället uttalades att energin även ifortsättningen bör beskattas med differentierade punktskatter. När det gällde beskattningsnivåer m.m. fastställdessammanfattningsvis följande riktlinjer för energiskattepolitiken under1980-talet: Skatteändringar pä olja bör vid behov vidtas för att åstadkomma eninte oväsentlig realprisstegring. Inhemska bränslen bör gynnas genomskattefrihet. Skatten på kol bör höjas i etapper till dess skatten per energienhetuppgår till ca hälften av skatten på olja. Drivmedelsbeskattningen bör främjafortsatt energihushållning. Elanvändning inom industrin bör vara skattemässigtgynnad i förhållande till elanvändning för uppvärmning. Beskattningen av el föruppvärmning bör ha viss följsamhet mot beskattningen av olja. I proposition 120 begär regeringenriksdagens godkännande för de i propositionen förordade riktlinjerna i fråga omenergianvändningen. Dessa innebär bl. a. att beskattningen av energi även ifortsättningen aktivt och medvetet skall utnyttjas för att åstadkomma eneffektiv och rationell energianvändning. Enligt motion 559 av m. fl. (m) behövs enförnyad översyn av frågan hur olika energislag skall beskattas. Motionärernaanser att beskattningen på energiområdet med undantag avdrivmedelsbeskattningen bör SkU1984/85:50 7 vara energineutral och att den bör anpassas tillmervärdeskattesystemet. Även i motion 2754, som också har somförsta namn, yrkas en övergång till mervärdeskatt på energiområdet ikombination med energilikformiga punktskatter på en förhållandevis låg nivå.Enligt motionärerna har en sådan ordning både miljö- och industripolitiskafördelar. m.fl. (c) förordar i motion 2878följande riktlinjer för energibeskattningen: Kol och olja bör ha enenergilikformig beskattning och skatten på naturgas bör uppgå till hälften avskatten på olja. Importerade miljövänliga energikällor bör få en viss"miljörabatt" och skatten sättas lägre än vad en energilikformigbeskattning med olja skulle motivera. Inhemska fasta bränslen och alternativadrivmedel producerade på inhemska råvaror bör ej beskattas. Undantag från enenergilikformig beskattning med olja böi- göras för drivmedel och lägre skatttas ut när ekonomiskt rimliga substitut saknas. () slutligen begär i motion 2368 ettbeslut om ökad energibeskattning för att göra fortsatt energisparande lönsamtför energikonsumenterna. Utskottet anser i likhet med näringsutskottet attenergibeskattningen bör inriktas på att få till stånd en effektiv och rationellenergianvändning. Det innebär att energiskattepolitiska beslut bör ståfast. Utskottet är således inte berett att biträda de ändringar i principernaför energibeskattningen som föreslås i de olika motionerna. Med det sagdatillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motionerna imotsvarande delar. I motion 2876 av m.fl.(m) begärs, med hänvisning till kolförbränningens miljöproblem, ett uttalandeom att kolet bör beskattas högre än . (c) anser att kol bör beskattas energilikformigt med olja och yrkar i motion2878 att skatten på kol bestäms till . per ton fr. o. m. kommandehalvårsskifte. Skatten på kol höjdes från . På denna nivå motsvarar skatten ca hälften av skatten på oljaper energienhet, vilket överensstämmer med de riktlinjer förenergibeskattningen som antagit. Motionsyrkanden om ett ännu högreskatteuttag för kol har tidigare avstyrkts av utskottet och utskottet finnerinte anledning att nu frångå denna ståndpunkt. På grund härav avstyrkerutskottet också de nu aktuella motionsyrkandena. I centermotionen 2878 yrkas dessutom att skatten pånaturgas sänks till . per 1 000 m-', dvs. till en nivå som motsvararhälften av skatten per energienhet för olja. Naturgasens miljöfördelarmotiverar enligt motionärerna att naturgasen får en förmånlig behandling iskattehänseende. Även den nuvarande naturgasskatten på . per 1 000 mgäller och har av utskottet befunnits överensstämma med deriktlinjer SkU1984/85:50 8 Utskottet anser att vadmotionärerna anfört inte ger anledning att ändra skattenivån och avstyrkerdärför motionen även i denna del. Skatt på elektrisk kraft utgårenligt lagen (1957:262) om allmän energiskatt. Skattskyldig är den som inomlandet förbrukar egenproducerad elkraft eller yrkesmässigt distribuerar kraft,antingen den är egenproducerad eller producerad av annan. Den som producerareller distribuerar elkraft är skyldig att vara registrerad hos (), som är beskattningsmyndighet. Skattskyldigheten inträder när denregistrerade själv förbrukar kraft eller levererar kraft till någon som inte ärregistrerad. utgår inte skatt för elkraft som framställs inomriket av någon som inte är yrkesmässig distributör, om framställningen sker ien generator med lägre generatoreffekt än (kW). 1 propositionen föreslås att denna effektgräns fr. o. m.den 1 juli 1985 höjs till 100 kW. En sådan höjning innebär enligt propositionenenergipolitiska fördelar och en skatteadministrativ förenkling somskattebortfallet blir obetydligt. Däremot avvisas av administrativa ochstatsfinansiella skäl tanken på ett generellt bottenavdrag vid beskattningen. I motion .1147 av och (båda c)begärs med hänvisning till motivering i motion 1146 att skattefrihet skallmedges för en årlig produktion av . Härigenom undviker manenligt motionärerna den tröskeleffekt som uppstår när effektgränsen passerasgenom att hela kraftproduktionen då beskattas. Vid en uppvaktning inför utskottet har representanter förSveriges energiföreningars riksorganisation (SERO) framfört liknande synpunkteri fråga om skattens utformning. Utskottet har inte funnit anledning till erinran mot denföreslagna höjningen av effektgränsen utan tillstyrker propositionen i dennadel. Ett förslag om en höjning av effektgränsen i kombinationmed ett bottenavdrag av det slag motionärerna förespråkar har tidigare lagtsfram av energiskattekommittén (SOU 1982:16). Det bör emellertid framhållas attkommittén förordade en generell omläggning till producent- ochimportledet av skatteuttaget, ett förslag som dock inte har genomförts. Enligtvad utskottet har sig bekant är de utleveranser av kraft som förekommer frånsmåkraftverk som bedriver kraftproduktion för i huvudsak eget bruk i många fallavsedd för registrerade distributörer. Att dessa kraftleveranser, som inte ärskattepliktiga, skulle ingå i underlaget för ett eventuellt bottenavdrag kanenligt utskottets uppfattning inte komma i fråga. Då således en uppdelning avkraften måste ske inträder otvivelaktigt komplikationer i skatteberäkningen omett bottenavdrag införs. Härtill kommer att ett sådant bottenavdrag enligtföredragande statsrådet, vars SkU1984/85:50 9 bedömning utskottet inte funnit skäl ifrågasätta, skulleleda till ett betydande skattebortfall. Den föreslagna höjningen aveffektgränsen, som näringsutskottet från energipolitiska utgångspunkter funnitvälmotiverad, innebär att vissa producenter av kraft för eget bruk blirbefriade från energiskatt och kan också komma att främja tillkomsten av nyasådana småkraftverk. 1 propositionen läggs dessutom fram andra förslag tillåtgärder i syfte att förbättra förutsättningarna för en utbyggnad och ettvidmakthållande av små vattenkraftverk. Utskottet vill inte bestrida attfrånvaron av ett bottenavdrag kan ge upphov till tröskeleffekter som i vissafall kan komma att styra investeringsbeslut på ett från energisynpunktirrationellt sätt. men det problemet bör enligt utskottets uppfattning bedömasi ett större sammanhang när effekterna av de nu föreslagna åtgärderna kan.överblickas. Utskottet förutsätter följaktligen att regeringen uppmärksamt följerutvecklingen och, om det kan anses erforderligt, återkommer med förslag tillåtgärder. Med detsagda avstyrker utskottet motionen. Viss elström beskattas sedan den Ijanuari 1983 enligt lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft. Detgäller elektrisk kraft som framställs inom landet i ett vattenkraftverk med eninstallerad generatoreffekt av minst 1 500 kW. Skatten utgår med per kWhom kraftverket har tagits i drift och med per kWh omkraftverket har tagits i drift . Om kraftverket har tagitsi drift senare är kraften skattefri. 1 motion 2866 av m.fl. (vpk) föreslås att enmöjlighet till dispens från vattenkraftsskatten införs för kraftverk som byggtsom. Motionärerna vill med detta stimulera önskvärda satsningar påeffektivise-ringar. Enligt näringsutskottets bedömning är reinvesteringarna iäldre vattenkraftverk redan av sådan omfattning att ytterligare statligastimulansåtgärder är omotiverade. Utskottet ansluter sig till den uppfattningenoch avstyrker motionen i ifrågavarande del. I motion 457 av m.fl. (vpk) begärs enhöjning av vattenkraftsskatten till per kWh för att nedbringakraftbolagens vinster av äldre vattenkraftverk till en enligt motionärernasåsikt rimlig nivå. begärs förslag om en skatt på importerad elenergiav motsvarande höjd, dvs. Det sistnämnda yrkandet motiveras medatt vissa kraftföretag valt att spilla vatten förbi anläggningarna och istället importera billig elenergi från . Enligt näringsutskottet saknas anledning att nu höjaskatten i enlighet med motionärernas önskan. är av sammauppfattning och avstyrker därför motionen i denna del. ' Vad gäller problemet med elkraftsimport från istället för egen produktion har utskottet tidigare pekat på att de berördakraftverken frivilligt har åtagit sig att inte avtala om tillfälliga kraftköpfrån det landet under tid då vatten spills förbi egna eller delägda kraftverk. SkU1984/85:50 10 näringsutskottets yttrande har denna överenskommelsehittills hållits. Någon ändring av vattenkraftsskattens utformning för attkomma till rätta med problemen behövs därför inte, varför skatteutskottetavstyrker motionen även i denna del. Enligt lagen (1979:992) omnedsättning av allmän energiskatt medges under vissa förutsättningaråterbetalning av energiskatt på el som förbrukats i en avkopplingsbar elpanna.En av förutsättningarna är att elpannans effekt överstiger en megawatt. Syftetmed reglerna, som tillkom i samband med energipolitiska beslut, är attåstadkomma att tillgänglig vattenkrafts-och kärnkraftsbaserad elproduktionanvänds så effektivt som möjligt utan låsningar för framtiden. I motionerna 1230 av m.fl. (c) och 2878 avThorbjörn m. fl. (c) yrkas att beslutar att någon nedsättningav energiskatten som förbrukas i avkopplingsbara elpannor inte skall komma ifråga om inhemska fasta bränslen kan utnyttjas. I den sistnämnda motionenbegärs dessutom att skattebefrielsen skall begränsas till att avse elpannorvars effekt överstiger tre megawatt. Härigenom skulle man enligt motionärernaskapa bättre förutsättningar för användning av skogsråvara för energiändamål. har i sitt yttrande framhållit fördelarnamed ett elutnytt-jande i avkopplingsbara elpannor men betonat viktenav att avkopplingsbar elkraft inte i större omfattning ersätter inhemskabränslen eller negativt påverkar marknaden för sådana bränslen.Näringsutskottet har dessutom noterat att regeringen följer frågan och atteffekterna av skatteåterbäringen skall utvärderas så att ställning under år1987 kan tas till frågan om den skall fortsätta. Härutöver poängteraskommunernas och eldistributörernas ansvar då det gäller att finna lösningarför fortsatt användning av inhemska bränslen utan att ändamålsenligelanvändning förhindras. har tidigare uttalat att de avmotionärerna förordade villkoren för återbetalning skulle motverka syftet medreglerna och att inhemska bränslen redan gynnas skattemässigt genom att de ärundantagna från såväl mervärdeskatt som allmän energiskatt. Med hänvisninghärtill och till vad näringsutskottet anfört avstyrker utskottet motion 1230och motion 2878 i ifrågavarande del. I motionerna 557 (med motivering imotion 556), 2878 och 2894 - samtliga med () som första namn- samt 1503 (med motivering i motion 1502) av m.fl. (c), 1528(med motivering i motion 1527) av och (båda c)och 2265 (med motivering i motion 2264) av och (båda vpk) begärs skattefrihet eller nedsatt skatt för etanol som är produceradav inhemska råvaror. SkU1984/85:50 11 ' Enligt ett riksdagsbeslut i höstasankommer det på regeringen att pröva den av motionärerna aktualiserade frågan.Nyligen har en utredning tillsatts med uppgift att undersöka förutsättningarnaför låginblandning av motoralkoholer i drivmedel och möjligheterna att pålängre sikt använda ett alternativt drivmedel som bränsle. Kommittén skallvidare bedöma de ekonomiska förutsättningarna för produktion av alternativadrivmedel ur inhemska råvaror (dir. 1985:14). Utskottet utgår liksomnäringsutskottet från att även de nu aktuella skattefrågorna tas upp avutredningen, förutsatt att dess samlade bedömning leder fram till slutsatsenatt en introduktion av motoralkoholer på ett eller annat sätt bör stimuleras avstatsmakterna. Med det sagda avstyrker utskottet motionerna i ifrågavarandedelar. Blyfri bensin m. m. 1 motionerna 557 (med motivering imotion 556) av m.fl. (c), 2265 (med motivering i motion 2264)av och (båda vpk), 2894 av . (c), 2896 av m. fl. (m) och 2899 av m.fl. (fp) begärs en sänkning av skatten på blyfri bensin. Nedsättningenpreciseras i motionerna 2894 och 2899 till /1, och i motion 2896 till 10öre/I. De tre sistnämnda motionerna har väckts med anledning av proposition 127om program mot luftföroreningar och försurning och har av jordbruksutskottet överlämnatstill skatteutskottet med eget yttrande. Yttrandet är bifogat detta betänkande. I proposition 127 föreslås en obligatorisk avgasrening fr.o. Enligt jordbruksutskottets yttrande, som innehålleren redogörelse för den allra senaste tidens utveckling på det internationellaplanet, har emellertid en träffad överenskommelse inom EG gjortgenomförandet av obligatoriska avgasregler i osäkert. Det kan därförenligt jordbruksutskottet bli aktuellt med ett frivilligt system i Sverigeunder en övergångstid med hjälp av ekonomiska styrmedel. Med hänsyn till attfrågan bereds inom och till attavgasreningsfrågan befinner sig i ett känsligt internationelltförhandlingsskede bör enligt jordbruksutskottets mening inte förnärvarande göra något uttalande. delar denna uppfattning ochavstyrker motionerna i denna del. 1 motionerna 557 och 2894 avThorbjörn m. fl. (c) samt 2896 av m. fl. (m) begärsockså förmånligare skatteregler för bilar med avgasrening. Yrkandena syftartill att underlätta introduktionen av fordon med sådan utrustning. anser även beträffande denna fråga ochav samma skäl som nämnts att inte nu bör göra något uttalande.Skatteutskottet, som noterat att avstyrkt differentieringarav fordonsskatten, kilometerskatten och försäljningsskatten på motorfordon. SkU1984/85:50 12 anser också att frågan påkallar mera ingåendeöverväganden. Utskottet avstyrker därför även dessa motionsyrkanden. I motion 2784 begär . (vpk) med hänvisning till motivering i motion 2783 en utredning om ettskatte- och avgiftssystem som syftar till att minska förbrukningen av bensinoch diesel.