bet · G801TU11 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt motionärerna har innehållet i försändelserna utgjortsav klädesplagg och livsmedel. rerna begär i yrkande 1 i motionen altinformationen frän postverket skall förbättras beträffande vilka varor ochvarugrupper som kan godkännas som innehåll i julförsändelser till ,då poslen har tillgäng till uppgifter från olika stater om varor som integodkänns för postbefordran. Motionärerna begär i yrkande 2 i motionen alt deti motionen påtalade problemet tas upp i bilaterala förhandlingar med särskiltöststaterna i syfte att fä lill stånd en harmonisering av internationellaregler för poslförsändelser. Molionsförslag som har varit likamed de här aktuella har behandlats av utskottet under de två närmast föregåenderiksmötena (/83:10 och /84:15). I likhet med vad utskottet då hargjort vill utskottet framhålla alt sådana uppgifter som motionärernaefterfrågar i viss utsträckning finns i posttaxan och alt postpersonalen vidförfrågan upplyser kunderna om eller hänvisar till posltaxans bestämmelser.Många stater lämnar dock inte erforderlig information till postverket, ochpostpersonalen kan inte gärna åläggas uppgiften alt söka förvissa sig om attvarje kund iakttagit alla eventuella bestämmelser. När det gäller harmoniseringav reglerna för postutväxling mellan olika länder förutsätter utskottet, ilikhet med tidigare. TU1984/85:11 11 att postverket i sina kontakter med andra staters poslförvaltningarsöker tillvarata möjligheterna lill den ytterligare förenkling av deninternationella poslulväxlingen som bedöms erforderlig och möjlig. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inte attmotion 1984/85:748 (fp) bör föranleda nägon åtgärd av . Beslutanderätt för posten beträffande brevportot I förordningen (1981:193) om vissapostavgifter har regeringen meddelat föreskrifter om avgifter för befordran avbrev inom landet och av blindskriftsförsändelser. Som brev kan allaförsändelser behandlas som väger högst och som håller sig inom vissamättgränser. I förordningen finns för brev en normaltaxa och en ekonomitaxa. "Normalbrev" behandlas som s. k. A-post, vilket innebär att de delasut första vardagen (måndag - fredag) efter inlämningen. "Ekonomibrev"behandlas som s. k. B-post, vilket innebär all de delas ut tredje vardagen(måndag - fredag) efter inlämningen. I normaltaxan och ekonomitaxan äravgifterna per brev differentierade med hänsyn till brevvikten. Fem viktklasserfinns - frän högst till högst . Avgiften för befordran av ett"normalbrev" om högst - som är den vanligaste av deförsändelser som omfattas av postens monopol - är . Ekonomitaxan,som även innefattar abonnemangsavgift m. m., är avsedd för postkunder, som harstörre brevmängder. För annan befordran av blindskriftsförsändelser än med flygutgår enligt förordningen inte någon avgift. För poslens tjänster i övrigt - med undanlag av befordran avtidningar enligt postala tidningskungörelsen - bestämmer som nämnts i detföregående posten priset. I treårsplanen har postenföreslagit att den skall få prissätta breven med undantag av 20-grams inrikes"normalbrev." Poslen anför alt regeringen genom att behålla rättenalt prissätta 20-grams "normalbrev" kan kontrollera prisutvecklingenpå monopolprodukter. Enligt föredraganden bör, som redovisats ovan, målet förprisutvecklingen för de tjänster, beträffande vilka monopol kan sägasföreligga, vara att den skall ligga i nivå med ökningen av övriga priser isamhället. I anslutning härtill framhåller föredraganden att möjligheterna altupprätthålla delta mål bör förbättras genom olika åtgärder som han föreslär.Han finner sig däremot inte vara beredd att ta ställning tillpostens förslag beträffande beslutanderätten över vissa porton. I motion 1984/85:1955 (m) begärs i yrkande 16 all poslenskall ges beslutanderätt över portot såsom poslen har föreslagit. Utskottet finner sig i likhet med föredraganden inte nuberett att stödja postens förslag beträffande portot och därmed det häraktuella motionsförslaget. Utskottet avstyrker därför motion 1984/85:1955 (m)i nämnda del. TU1984/85:11 12 Återinförande av ett lägre porto för trycksaker Förordningen om vissa postavgifterersatte postavgifts-kungörelsen (1971:745).Postavgiftskungörelsen hade separata taxor för befordran av brev, poslkort.A-korsband resp. B-korsband. Som korsband befordrades trycksaker och varuprov.A-korsband var korsband som skulle befordras och utdelas med samma hastighetsom brev. Annat korsband var B-korsband. I den nya förordningen behandlas nu nämnda försändelseslagi avgiftshänseende likformigt som brev. I förordningen finns som nämnts ovanen normallaxa och en ekonomitaxa. I förordningen har inrymts ett bemyndigandeför postverket att nedsätta postavgifterna, om det är förenligt med verketsekonomiska intressen. har nedsatt avgifterna för s. k. föreningsbrevoch massbrev m. m. Behandlingstiden för normalbrev är kortast. Avsikten med den genomförda förändringen avporlosystemel var bl. a. att få till stånd en tidsmässig omfördelning av denpersonalkrävande postsorteringen. Förändringen innebar bl. a. en avsevärdhöjning av portot för trycksaker, t. ex. för böcker och tidskrifter. I motionerna 1984/85:325 (fp),1984/85:356 (m) och 1984/85:552 (vpk) begärs att ett lågt porto för trycksakerskall återinföras. Bl.a. åberopas kullurpoliliska skäl härför. Utskottet avstyrkte (/84:15) ettmotionsyrkande om återinförande av ett korsbandsporlo. Yrkandet härom hadesamma syfte som de här aktuella yrkandena. Utskottet påpekade bl. a. attavgiftsförändringen innebär att kraven på snabbhet i befordran ochvikten på försändelserna på ett annat sätt än tidigare bestämmer avgifterna,att gränsen mellan olika framställningsmetoder suddas ul mer och mer varigenomdet blir allt svårare att fastställa vad som är "trycksak"" ochatt portot i för trycksaker, trots höjningarna är 1981, var lägre ialla viktklasser än motsvarande porto i de andra nordiska länderna. Frågor kring posttaxorna och bokdistributionen harbehandlats av bokutredning (U 1982:10) i utredningens avgivnaslutbetänkande (SOU 1984:30) Läs mera! Utredningen föreslog att förhandlingarskulle tas upp med postverket om all brevbefordran av böcker skulle beviljas engenerell portonedsätlning för såväl normalbrev som ekonomibrev. För att fäavsedd effekt borde enligt utredningen ett rabatteral bokporto avsevärtunderstiga de allmänna portosatserna. I den avgivna propositionen 1984/85:141 omlitteratur och folkbibliotek, vilken bl.a. bygger på förslag av 1982 årsbokulredning, redovisas (s. 24 och 25) att en arbetsgrupp med företrädare förkommunikations- och utbildningsdepartementen saml postverket och statenskulturråd arbetar med att söka finna lösningar på de problem somportoavgifierna medför för bokförlag, bokhandlare och kullurskriftsulgivare. uttrycker förhoppning om att arbetet i gruppen skall leda lill c /85:11 13 mindre kostnadskrävande distribution. Han anmäler vidareavsikt att senare föreslå regeringen att uppdra åt att isamarbete med postverket och med dellagande av företrädare för berördabranscher fortsätta det arbete som arbetsgruppen inlett. Utskottet vill erinra om att poslens verksamhet skallbedrivas med utgångspunkt i företagsekonomiska och affärsmässiga principer.Någon skyldighet kan inte anses föreligga för posten alt vid portosättningengöra kulturpolitiska överväganden. Genom bokutrednings arbete haremellertid frågan om sådana överväganden aktualiserats och åtgärder med anledninghärav synes - som framgår av den ovan lämnade redogörelsen -vara att vänta ifrågan om avgifter för distribution av böcker m.m. Med hänsyn härtill tordemotionerna 1984/85:325 (fp), 1984/85:356 (m) och 1984/85:552 (vpk) inte böraföranleda något initiativ av . Motionerna avstyrks därför. Formerna för hanteringen av postens investeringar ifastigheter och finansieringen av postens investeringar En successiv och klar förskjutningav beslutanderätten beträffande investeringar frän statsmakterna till poslenhar skett . Den för innevarande budgetär gällande ordningen innebäratt posten har getts möjlighet alt finansiera samtliga investeringar med irörelsen tillgängliga medel. Någon kostnadsram för postens byggnadsverksamhetunder detta budgetår har inte angetts. gäller emellertid att postenendast efter regeringens godkännande i varje särskilt fall får investera ifaslighets-förvärv eller ny-, om- eller tillbyggnad av posthus, om den totalakostnaden för investeringen överstiger 10 milj. kr. Motsvarande gällerbeträffande förhyrning av lokaler som särskilt byggts för postens behov. I frågan om vilken myndighet som skall ulförabyggnadsarbeten för bl. a. postverkets räkning har regeringen meddelat"föreskrifter rörande fördelningen av husbyggnadsuppgifter mellanbyggnadsstyrelsen och vissa andra statliga myndigheter"". När detgäller postverket tillämpas dessa föreskrifter numera så att ett ny-, om- ellertillbyggnadsobjekl inom postverkets verksamhetsområde projekteras och utförs avverket, om byggnadskostnaderna för objektet beräknas bli lägre än ca 4 milj.kr. I fråga om objekt, som beräknas kosta mera, överenskommer postverket ochbyggnadsstyrelsen om vilken av myndigheterna som skall svara för projektering ochutförande. Någon inskränkning i postverkets rätt att projektera och ulförareparationer och underhållsarbeten finns inte. I treårsplanen för budgetåren1985/86-1987/88 har postverket bl.a. hemställt om bemyndigande alt räknat fr.o. m. få besluta om samtliga investeringar i fastigheter ochbyggnader. Vidare har postverket hemställt om att skyldigheten att inhämtaregeringens godkännande av vissa TU1984/85:11 14 byggnadsobjekl och förhyrningar och alt i vissa fallanlita för projektering och utförande skall upphöra att gällafr. Föredraganden anför bl.a. att möjligheterna tillfinansiering av alla postens investeringar vid sidan av statsbudgeten börpermanentas. Även formerna för regeringens prövning av projekt, vilkas kostnadöverstiger 10 milj. kr., bör enligt föredraganden nu förändras i samband medövergången till ett nytt styrsystem för posten. Det bör enligt föredragandenankomma på regeringen att bestämma de närmare formerna för detta. Föredragandenanför emellertid att han inte är beredd alt föreslå någonförändring beträffande relationerna mellan poslen och medhänsyn bl. a. lill pågående utredningsarbete inom utredningen (C 1984:03) avstatsförvaltningens lokalförsörjning. Denna utredning har i uppdrag attöverväga och lämna förslag om principer och former för byggnads- ochanläggningsverksamheten samt fastighetsförvaltningen inom statsförvaltningen. I motion 1984/85:1955 (m) yrkande 15 begärs, såvitt avserpostverket, att som sin mening skall ge regeringen till känna allpostverket bör ges möjlighet att styra sin byggnadsverksamhet pä ett medpostens privata konkurrenter likartat sätt och alt posten bör ges ökadsjälvständighet .i förhållande till . Postens behov av investeringar iposthus m.m., motorfordon samt maskiner och inventarier beräknas uppgå till ca2 200 milj. kr. för den kommande treårsperioden. Då den framtidainvesteringsverksamheten är ett viktigt medel för att stödja den nyaaffärsinriktningen hos posten vill utskottet - i likhet med föredraganden -framhålla att de mest lönsamma . investeringarna måste prioriteras. Utskottet anser att möjligheterna lill finansiering avpostens alla investeringar vid sidan av statsbudgeten nu bör permanentas.Härigenom får posten bl.a. ökade möjligheter att tillgodose sina lokalbehov påett flexibelt och rationellt sätt. Med hänsyn till postens förhållandevis storainvesteringsprogram i kombination med svårigheten att binda en alltför stordel av postgiromedlen i poslens delvis långsiktiga investeringar kommer, somframhålls av föredraganden, det framöver att behövas en ny lånemöjlighet förposten. Föredraganden pekar i delta sammanhang på att i bilaga 1till budgetpropositionen (mom. 5) föreslagits bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret att medge kreditgivning till affärsverk viariksgäldskontoret. har lämnat det begärda bemyndigandet (FiU1984/85:10, rskr. 1984/ 85:134). Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet attriksdagen godkänner vad i propositionen har anförts om finansieringen avpostens investeringar. Den i propositionen förulskickade förändringen av formernaför regering- TU1984/85:11 15 ens prövning av mer kostnadskrävande investeringar avsesenligt vad utskottet under hand har inhämtat gå ul på att nuvarandeprövningsförfarande skall ersättas med ett anmälningsförfarande. Genom ensådan ändring skulle onödigt arbete i posten och i kunnaundvikas, men regeringen skulle ändå ha möjlighet all vid behov ingripa ipostens byggnadsverksamhet. Utskottet har inte något alt erinra mot en sådanförändring. Vad som i propositionen föreslås om finansiering avpostens investeringar och den förändring som förulskickas beträffande formernaför regeringens prövning av vissa investeringar tillgodoser enligt utskottetsmening i huvudsak syftet med det här aktuella yrkandet i motion 1984/85:1955(m). I frågan om ökad självständighet för posten i förhållandelill när det gäller byggnadsverksamhet är utskottet inte nuberett att föreslå något uttalande av . Man bör som föredragandenförordar avvakta resultat från utredningen av statsförvaltningenslokalförsörjning innan förändringar görs i relationerna mellan de bådamyndigheterna. Utskottet kan således inte stödja motionen i denna fråga. Med hänvisning till del anförda tillstyrker utskottet altriksdagen godkänner vad som anförts i propositionen om formerna förhanteringen av postens investeringar i fastigheter samt avstyrker motion1984/85:1955 (m) yrkande 15, såvitt avser postverket. Postens statskapital, m. m. Föredraganden anmäler att postenhar använt rörelsemedel till alt betala vissa förskottshyror tillfastighetsaktiebolaget samt lill lån till PKbanken. Han framhåller altsyftet med dessa åtgärder har varit att hålla nere postens kostnader och attbehovet av sådana åtgärder torde komma alt vara avsevärt mindre framöver. Vad sålunda har förevarit föranleder inte någon erinranfrån utskottels sida. I propositionen förordas att ettnytt statskapital bildas genom att postens fasligheter uppvärderas lill 750milj. och alt till detta belopp läggs del resterande statskapitalet per den30 . Det sammantagna kapitalet föreslås till hälften omvandlas tillett amorteringsfritt statslån att redovisas som en långfristig skuld i poslensräkenskaper. Räntan på detta lån bör enligt föredraganden vara statens utlåningsränta.Resterande del av kapitalet föreslås tas upp som ett nytt fast statskapital,för vilket räntesatsen bör vara statens avkasiningsränta. Postens nuvarande konsolideringsfond i riksgäldskonloretföresläs bli avvecklad och kvarstående medel per bli överfördalill en resultatutjämningsfond som står till poslens disposition. Riksdagenföreslås godkänna vad som förordats eller anförts om ett TU1984/85:11 16 amorteringsfritt statslån, ett nytt statskapital och omavveckling av konsolideringsfonden m. m. Utskottet tillstyrker att så sker. Disposition av realisationsvinster vidfastighetsförsäljning I förordningen (1982:49) omstatliga myndigheters medelsredovisning m. m. vid försäljning avanläggningstillgångar har bestämmelser meddelats om redovisning underinkomsttitel på statsbudgeten av medel som inflyter vid försäljning avanläggningstillgångar. Föredraganden förordar att - närstatsbudgeten tillgodoräknats värdestegringen t. o. m. /85 pådem av postens fastigheter som ursprungligen finansierats via medel frånstatsbudgeten - posten fritt skall fä disponera uppkommande realisationsvinstervid eventuella framtida faslig-helsförsäljningar. Dispositionen av realisationsvinstersom överstiger 20 milj. kr. skall dock underställas regeringen. I treårsplanen har postverket föreslagit all verket skallmedges disponera realisationsvinster utan beloppsbegränsning. I motion 1984/85:1955 (m) yrkande 14 begärs att poslenfritt skall få disponera även realisationsvinst som överstiger 20 milj. kr. Utskottet vill här erinra om att -enligt beslut av under förra (prop. 1983/84:100 bil. 8avsnitt H, /84:16, rskr. 1983/ 84:249) - för gäller sammaunderställningskrav i fråga om dispositionen av realisationsvinster vidfaslighetsförsäljningar som förordas beträffande postverket. Utskottet anseratt det är lämpligt alt ordningen blir densamma för postverket. Utskottettillstyrker således att godkänner vad som föreslås i propositionen ihär aktuell del. Detta innebär alt utskottet avstyrker motion 1984/85:1955 (m)yrkande 14. Anslag till ersättning till postverket för befordranav tjänsteförsändelser Från anslaget Ersättning lillpostverket för befordran av tjänsteförsändelser betalas ersättning förtjänsleförsändelser i allmänhet och för försändelser för vilkafrankeringsfrihet åtnjuts. Ersättningen beräknas pä basis av dels löpandeförsändelsestatistik, dels exaklberäkning av vissa försändelsetyper. Statens affärsdrivande verk och skall dockbetala avgifterna för tjänsteförsändelser efter faktura från postverket(direktbetalning). Efter medgivande av regeringen kan även andratjänstebrevsberätligade betala avgifter för tjänsteförsändelser direkt lillpostverket. Tjänstebrevsrätten får användas endast för försändelsersom i tjänsteärenden lämnas till postbefordran frän de myndigheter m.fl. somerhålht tjänslebrevsrätt. En tjänsteförsändelse får inte innehålla meddelandenav privat natur. TU1984/85:11 17 Bestämmelser om tjänslebrevsrätt m.m. finns i tjänstebrevsförordningen (1979:33) och i postverkelsijänslebrevskungörelse (SFS 1979:157). I propositionen föreslås att ettbelopp pä 542,5 milj. kr. anvisas under anslaget för nästa budgetår. I motion 1984/85:1982 (m) anförs bl. a. attanslagsbeloppet på grund av det sätt pä vilket det framräknas inte kan avspegladet verkliga värde som Ijänslebrevsrätten har. Enligt motionären finns det anledningförmoda alt en rättighet som givits och som inte har sin motsvarighet i ett ien budget upplaget belopp för porlokostnader leder till missbruk. Motionärenanför vidare att det finns rationella frankeringsmaskiner som kan ange deverkliga portokostnaderna. En mer preciserad budgetering hos de statligaorganen och kostnadsuppföljning kan enligt motionären medverka till betydandebesparingar och till motsvarande minskning av postverkets arbete medförsändelser. En besparing på torde enligt motionären kunna vinnas.Motionären begär förslag om ett generellt slopande av tjänstebrevsrätten fr.o.m. /86(yrkande 1) samt att ett i förhällande till regeringensförslag lill 460 milj. kr. nedräknal belopp anvisas under anslaget för nästabudgetår (yrkande 2). Från företrädare för postverket harinhämtats alt grunderna för framräk-ning av ersättningen till postverket förbefordran av tjänsleförsändelser -statistik och stickprovskontroller samlexaktberäkning för post enligt följesedel - anses rationella.Stickprovskontroller används också när det gäller sådana postmängder fränstörre enskilda företag, vilka debileras efter vikt. Föredraganden anför bl. a. alt nackdelen med nuvarandesystem är alt resp. myndighet betraktar ijänslebrevsrätten som en fri nyttighetoch all kostnaden för poslförsändelser därför inte betraktas som en normalförvaltningskostnad i myndigheternas verksamhet. Enligt föredragandens uppfattningbör därför en översyn av tjänstebrevsrättssysiemel göras i avsikt att fåmyndigheterna mer kostnadsmedvetna i detta avseende. Översynen syftar enligtföredraganden ocksä till att successivt avlasta tjänstebrevsanslaget. Den sålunda förutskickade översynen av tjänstebrevssystemettillgodoser enligt utskottets mening syftet med yrkande 1 i motion 1984/85:1982(m). Motionen i denna del bör därför inte föranleda någon särskild åtgärd frånriksdagens sida utan avstyrks. Utskottet tillstyrker den i propositionen föreslagnamedelsanvisningen under anslaget. Även yrkande 2 i motionen avstyrks således. Utskottet tillstyrker all riksdageni enlighet med regeringens förslag lill ersättning till postverket förtidningsdistribution för nästa budgetär anvisar ett belopp på 36 milj. kr. Utskottettillstyrker vidare att bemyndigar regeringen att medge TU1984/85:11 18 att ramen för den statliga kreditgarantin för län åtlantbrevbärare för inköp av motorfordon höjs till 50 milj. kr. Erfarenheternaav systemet med lån med statlig kreditgaranti för anskaffning avlantbrevbärarbilar har enligt föredraganden varit goda. Poslens förluster pågrund av sitt åtagande har varit små. a. godkännervad i propositionen har förordats om inriktningen av postens verksamhet för budgetåren 1985/86-1987/88, b. avslårmotion 1984/85:1978 (m) såvitt avser prioritering av vissa tjänster, c. avslårmotion 1984/85:1978 (m) såvitt avser beredskap för ökad posttrafik vid julhelg, d. avslårmotion 1984/85:1977 (c) om utsträckning av lantbrevbä ringslinjer i vissa fall, e. avslårmotion 1984/85:748 (fp) om information om tillåtet innehåll i vissa försändelser, m. m., f. avslårmotion 1984/85:1955 (m) yrkande 16 om beslutanderätt beträffande brevportot, g. avslårmotionerna 1984/85:325 (fp), 1984/85:356 (m) och 1984/ 85:552 (vpk) om ett lägre porto för trycksaker, 2. alt med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:1955 (m) yrkande 15,såvitt avser postverket, godkänner vad i propositionen har anförts om formernaför hanteringen av poslens investeringar i fastigheter, 3. att godkänner vad ipropositionen har anförts om finansieringen av poslens investeringar, 4. alt godkänner att postensstatskapital per omvandlas till ett amorteringsfrill statslånpä det sätt som i propositionen har redovisats, 5. alt godkänner vad ipropositionen har anförts om ett nytt statskapital, 6. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:1955 (m) yrkande 14godkänner vad i propositionen har anförts om poslens rätt att disponerarealisationsvinster vid fastighelsförsäljning, 7. att godkänner att poslensnuvarande konsolideringsfond i avvecklas och alt kvarståendemedel per överförs lill en resullatutjämningsfond i poslensräkenskaper, 8. alt med bifall lillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:1982 (m) till Ersättningtid postverket för befordran TU1984/85:11 19 av tjänsleförsändelser för /86 anvisar ellförslagsanslag på , 9. att till Ersättning tdlpostverket för tidningsdistribution för /86 anvisar ett anslagpå , 10. att bemyndigar regeringen att medge att ramenför den statliga kreditgarantin för lån åt lantbrevbärare för inköp avmotorfordon höjs till . Närvarande: (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (), PerStenmarck (m), (), (), (),(), (), (vpk), ()och (). , Per Stenmarck, GörelBohlin och (alla m) har lill betänkandet avgivit följande trereservationer. Beslutanderätt beträffandebrevportot (mom. 1 f) Reservanterna anser dels att det stycke i utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med"nämnda del", bort ersättas med text av följande lydelse: Förslagen i budgetpropositionen beträffande posten innebärsammanfattningsvis att posten skall ges en större självständighet. Som postensjälv föreslagit och som föreslås i här aktuellt motionsyrkande bör postenockså ges beslutanderätt över brevportot. Utifrån den målstyrning som föreslåsför posten i propositionen är detta en naturlig utveckling. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion1984/85:1955 (m) yrkande 16 bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställanunder 1 f bort ha följande lydelse: 1. att (f) med bifall till motion1984/85:1955 (m) yrkande 16 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om beslutanderätt beträffande brevportot. TU1984/85:11 20 Formerna för hanteringenav postens investeringar i fastigheter (mom. 2) Reservanterna anser dels all den del av utskottetsyttrande som på s. 14 börjar med "Den i" och på s. 15 slutar med"avser postverket" bort ersättas med text av följande lydelse: När postens möjligheter till finansiering av allainvesteringar vid sidan av statsbudgeten nu skall permanentas bör den störresjälvständighet som man vill ge posten även komma till uttryck när det gällerhanteringen av postens investeringar i fastigheter.