bet · G801AU8 · 1984-12-31 00:00:00 — attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med anledning av motion1983/84: 1101 yrkande 3 i motsvarande del antar det genom proposition1984/85:60 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1979:1118) omjämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet i återstående delar med denändringen att lagen skall träda i kraft , 4. beträffanderält till anställningen att riksdagenavslår motionerna 1983/84:700, 1983/84:1101 yrkande 3 i motsvarande del,1984/85:211 yrkande 1 och 1984/85:213 yrkande 1 a, 5. beträffande arbetsdomstolenssammansättning i jämställdhetsmål att avslår motionerna 1983/84:1101yrkande 3 i motsvarande del och 1984/85:213 yrkande 2, 6. beträffande kunskaper hosdomstolarna i jämställdhetsfrågor att avslår motion 1984/85:211yrkande 3, 7. beträffande skydd mot trakasserier attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1101 yrkande 3 i motsvarande del,1984/85:211 yrkande 2 och 1984/85:213 yrkande 1 b, 8. beträffande jämställdhet som mål iden ekonomiska politiken att avslår motion 1983/84:1101 yrkande 5, 9. beträffande jämställdhetsarbetetsorganisation att avslår motion 1983/84:2382, 10. beträffandeopinionsbildning på jämställdhetsområdet attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1101 yrkande 1 och 1983/84:2045 yrkande 3, 11. beträffande en lokalinformationskampanj för ökad jämställdhet att avslår motion1983/84:1101 yrkande 2, 12. beträffande de politiskakvinnoförbundens medverkan i remissarbetet attriksdagen avslår motion 1983/84:1924, 13. beträffandefier kvinnliga chefer m. m. attriksdagen avslår motion 1983/84:1101 yrkandena 6 a och 6 b, 14. beträffande kvinnor i statligastyrelser och kommittéer att avslår motion 1983/84:2045 yrkande 2, 15. beträffande kvinnliga företagare attriksdagen avslår motion 1983/84:1101 yrkande 4, AU1984/85:8 31 16. beträffande ett programför att förbättra kvinnans ställning i samhället attriksdagen avslår motion 1983/84:918, 17. beträffande ett program förkvinnorna i den tekniska utvecklingen att avslår motion 1983/84:1051, 18. beträffande jämställdhet för män attriksdagen avslår motion 1983/84:2045 yrkande 4, 19. beträffande statistik om kvinnornasarbetsmarknad att avslår motion 1983/84:1327, 20. beträffande pappors ledighet förvård av barn attriksdagen avslår motion 1983/84:1101 yrkande 6 c. Närvarande: (), (), ErikJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), IngvarKarlsson i (c) och (vpk). Rätten att få uppgift om en anställd medsökandesmeriter (mom. 2) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar "Utskottet vill" och slutar "214avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet vill i detta sammanhang inledningsvis anläggaett något bredare perspektiv på frågan om jämställdhet mellan könen. Män ochkvinnor skall enligt utskottets mening ha samma möjligheter och behandlas likainom alla samhällets områden när det gäller arbetsmarknad, politisktinflytande, utbildning, hemarbete m. m. Skyldigheter och rättigheter skall varalika oavsett kön. Bakom dessa mål torde alla kunna samlas, oberoende avpartitillhörighet. Viss oenighet finns dock om medlens utformning. Utskottetställer sig här bakom den grundläggande syn som redovisats av moderatasamlingspartiet, nämligen att det är individen som bäst kan avgöra vad sompassar henne eller honom. Jämställdhet innebär därför också samma möjlighetertill valfrihet AU1984/85:8 32 för man och kvinna. Jämställdhetskravet får inte drivas såensidigt att det i realiteten upplevs som om de styrande bestämmer innehållet. Det ligger nära till hands atl olika opinionsbildare i siniver att snabbt åstadkomma jämställdhet mellan könen försöker överträffavarandra med att föreslå regler och bestämmelser som i och för sig har ettvällovligt syfte. får de emellertid en motsatt effekt i form avexempelvis icke önskvärd byråkrati som i sin tur bemöts med irritation istället för med en positiv inställning. Det är i stället enligt utskottetsmening de traditionella attityderna som måste förändras. Detta kan ej dirigerasfram genom lagstiftning. Det är inte enbart mannens och kvinnans attityder tillvarandra som måste påverkas utan det är i hög grad synen på sig själv och detegna könet som bidrar till de förändringar som är nödvändiga för att män ochkvinnor skall kunna agera som jämlikar. Del krävs en medvetenhet och en vilja tillförändringar på alla nivåer. Under uppväxtåren är människor mest påverkbara.Då grundläggs värderingar som följer med hela livet. Därför är det i hemmet ochskolan som grunden skall läggas genom information, diskussioner och praktisktillämpning av jämställdhetsprincipen. Detta skall sedan prägla den vuxnesolika roller i livet. Utskottet går därmed över till att behandla den del avpropositionen som rör rätten att fä uppgift om en anställd medsökandes meriter.Förslaget rör i praktiken endast den privata arbetsmarknaden. Inom denoffentliga sektorn tillgodoser offentlighetsprincipen de krav som kan ställaspå insyn i anslällningsprocessen. En sådan ordning skulle dock enligtutskottets mening inte alls passa för privata företag. Här skiljer sig tillsättningsförfarandetpå ett markant sätt från vad som gäller vid tillsättandet av offentligatjänster. Meritprövningen är exempelvis mycket friare. Anställningsbeslutfattas mer på grundval av personliga kvalifikationer än på formella meriter. Enutveckling mot ett mer formaliserat förfarande är inte önskvärd och skulle somutskottet ser det inte främja kvinnans ställning på arbetsmarknaden. Utskottet vill också peka på att en ökad offentlighetskulle kunna försvår; rekryteringsmöjligheterna och rörligheten påarbetsmarknaden. Risken föi ökad formalisering och därmed längre tidsutdräktoch sämre flexibilitet fåi heller inte underskattas. Det bör enligt utskottetsmening vara tillräckligt att de fackliga organisationerna bevakar sinamedlemmars intressen och företräder dem gentemot arbetsgivaren inom ramen fördet vanliga samrådsförfarandet på arbetsmarknaden. Genom reglerna imedbestämmandelagen har den fackliga organisationen möjlighet att få insyn äveni de enskilda anställningsärendena. Utskottet vill även poängtera alt ökadjämställdhet inte kan nås genom bestämmelser som reglerar hur tjänster skalltillsättas eller vilken insyn medsökande skall ha vid tjänstetillsättningar.Arbetsgivaren måste alltid i sista hand ha rätten att bestämma vem som är mestlämpad för en arbetsuppgift. Med hänvisning till vad som anförts ovan tillstyrkerutskottet motion 214 i AU1984/85:8 33 den del som föreslår att regeringens förslag skall avslås.Därmed avstyrks även motion 1101 i motsvarande del medan motion 212 i huvudsaktillgodoses. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande rätten atl fåuppgift om en anställd medsökandes meriter att med bifall till motion1984/85:214 och med anledning av motion 1984/85:212 delssåvitt avser 5 a § avslår det genom proposition 1984/85:60 framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor och mäni arbetslivet, dels avslår motion 1983/84:1101 yrkande 3 i motsvarande del. Rätten att få uppgift om en anställd medsökandesmeriter (mom. 2) i (c) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar "Utskottet vill" och slutar "214avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet stöder till fullo det arbete som bedrivs för attöka jämställdheten mellan kvinnor och män i arbetslivet. Det är angeläget atlpå alla sätt främja kvinnors och mäns lika rätt i fråga om arbete,arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter. Här har diskrimineringsförbudet ijämställdhetslagen en viktig funktion att fylla. En arbetstagare eller enarbetssökande får inte missgynnas på grund av sitt kön. Regeringens förslag hardet vällovliga syftet att kontrollera att diskrimineringsförbudet efterlevs ochatt onödiga tvister och motsättningar förebyggs. Utskottet har i och för sigförståelse härför men vill i likhet med m. fl. (c) i motion 212framhålla betydelsen av alt olika åtgärder på jämställdhetens område för atttas på allvar ges ett praktiskt och i verkligheten förankrat innehåll.Regeringens förslag brister i detta avseende. Det leder till ökad byråkrati ochen försvårad anställningsprocess. Detta drabbar de mindre företagen särskilthårt. Åtgärder av del slag som föreslås i propositionen bör således begränsastill de företag som har särskilda resurser att klara de nya uppgifterna.Utskottet föreslår därför i likhet med motion 212 att propositionen avslås pådenna punkt och att regeringen får i uppdrag att utarbeta ett nytt förslag sombättre tillgodoser anställningssituationen hos småföretag och enskilda. Därmedavstyrks även motion 1101 i denna del. Utskottets ställningstagande, som tillviss del tillgodoser även motion 214, bör regeringen underrättas om. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande rätten att fåuppgift om en anställd medsökandes meriter att med bifall till motion1984/85:212 och med anledning av motion 1984/85:214 delssåvitt avser 5 a § avslår det genom proposition 1984/85:60 framlagda förslagetlill lag om ändring i lagen (1979:1118) om AU1984/85:8 34 jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, delsavslår motion 1983/84:1101 yrkande 3 i motsvarande del, dels som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om framläggande av ett nyttlagförslag. Rätt till anställningen (mom. 4) () och (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar "Frågan om" och slutar "motsvarandedelar" bort ha följande lydelse: Utskottet har förståelse för uppfattningen att den somutsätts för könsdiskriminering genom att förbigås vid en anställning skallkunna tilldömas arbetet med stöd av jämställdhetslagen. Inom den statligasektorn och i många fall även på det kommunala området kan den som förbigåsbesvära sig och den vägen få tjänsten. Besvären grundas då inte påjämställdhetslagens förbud mot könsdiskriminering. Att domstolen enligt nuvarandeordning endast kan utdöma tämligen blygsamma skadestånd vid enkönsdiskriminerande kränkning uppfattas av många som otillräckligt. Detintrycket förstärks också av att de hittillsvarande domarna i arbetsdomstoleninte tycks ha fått den avskräckande effekt som varit avsedd. En strängaresanktion i form av rätt till anställningen skulle kunna vara ett sätt att gejämställdhetslagens diskrimineringsförbud ökad tyngd. Utskoitet vill inte förneka att en lagändring avdetta slag kan föra med sig vissa problem. Det är därför angeläget att fråganförst utreds innan några åtgärder vidtas. Intressanta erfarenheter bör bl. a.kunna fås från de länder som redan nu har en lagstiftning som ger dendiskriminerade en rätt till anställningen. Utskottets ställningstagande tillförmån för en utredning av frågan sammanfaller med de krav som ställs imotionerna 700 (s) från den allmänna motionstiden samt 211 (vpk) och 213 (fp).Även motion 1101 (fp) har i huvudsak tillgodosetts. Vad utskottet anfört börregeringen underrättas om. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande rätt till anställningen aUriksdagen med bifall till motionerna 1983/84:700, 1984/85:211 yrkande 1 och1984/85:213 yrkande 1 samt med anledning av motion 1983/84:1101 yrkande 3 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. AU1984/85:8 35 Kunskaper hos domstolarna i jämställdhetsfrågor (mom.6) (vpk) anser dels alt den del av utskottetsyttrande som på s. 14 börjar "Utskottet vill" och på s. 15 slutar"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet har samma uppfattning som vpk i motion 211 närdet gäller betydelsen av goda kunskaper hos domstolarna i jämställdhetsfrågor.Kompetens och insikt på området är nödvändiga förutsättningar för att domarerätt skall kunna bedöma frågor som har med könsdiskriminering och jämställdhetmellan kvinnor och män att göra. Regeringen bör därför undersöka vilkamöjligheter som finns att öka kunskapsnivån hos domstolarna och därefter taerforderliga initiativ i frågan. Åtgärderna bör avse hela domstolsväsendet. Vad utskottet anfört ovan bör, med bifall till motion 211i denna del, ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffandekunskaper hos domstolarna i jämställdhelsfrågor attriksdagen med bifall till motion 1984/85:211 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottel anfört. Skydd mot trakasserier (mom. 7) () och (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 15 som börjar "LItskotlet är" och slutar"avstyrks motionerna" bort ha följande lydelse: Utskottet är medvetet om atl det förekommer trakasserierpå arbetsplatser mot anställda som överväger eller har gjort en anmälan omdiskriminering. Rädslan för trakasserier är sannolikt också en starktåterhållande faktor hos anställda som överväger att göra en sådan anmälan.Dessa förhållanden är oacceptabla enligt utskottets mening. Det föreliggeruppenbarligen ett behov av att förbättra skyddet för den som använder sig avjämställdhetslagens reglerom förbud mot könsdiskriminering. En möjlighet är atti lagen införa en särskild regel om skydd mot sådana trakasserier. Det är dockviktigt som framhålls i motionerna att det knappast är möjligt atl uttala enuppfattning vare sig om behovet av en sådan lagändring eller om den rättalösningen utan att frågan ytterligare studeras. Enligt utskottets mening bördärför en sådan utredning göras. Utskottets ställningstagande innebär att motionerna 211,213 och 1101 tillstyrks i dessa delar. Vad utskottet anfört bör regeringenunderättas om. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffandeskydd mot trakasserier attriksdagen med bifall till motionerna 1983/84:1101 yrkande 3 i AU1984/85:8 36 motsvarande del, 1984/85:211 yrkande 2 och 1984/85:213yrkande 1 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Jämställdhet som mål i den ekonomiska politiken(mom. 8 - motiveringen) , , och (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 16 som börjar "Utskottet har" och slutar "ärfallet" bort utgå. Opinionsbildning på jämställdhetsområdet (mom.10) (), () och i (c) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 18 börjar "Utskottet delar" och på s. 19 slutar"motsvarande delar" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck imotionerna 1101 (fp) och 2045 (c) om opinionsbildningens stora betydelse påjämställdhetsområdet. Arbetet på att ändra attityder och bearbeta fördomarmåste därför ständigt gå parallellt med annat jämställdhetsarbete. Vid sidan avstatsmakterna har folkrörelser, politiska och fackliga organisationer samtstudieorganisationer viktiga roller i detta sammanhang. Den tidigare jämställdhetskommittén hade opinionsbildningsom en av sina huvuduppgifter. Den omorganisation av jämställdhetsarbetet somgenomfördes 1982 innebar atl kommittén avvecklades.Det opinionsbildande arbetet har härigenom förlorat den framträdande roll dethade tidigare. Den nya organisationen har uppenbarligen inte kunnat ersätta denverksamhet som bedrevs av jämställdhetskommittén och dess sekretariat och detutåtriktade arbete som kommittén bedrev måste sålunda återupptas i någon form.I motion 2045 föreslås att jämställdhetsombudsmannens informationsuppgiflerutvidgas att omfatta ansvaret för opinions-och informationsarbetet på helajämställdhetsområdet. Detta är en lösning som bör prövas i första hand. Tilldetta skulle även kunna knytas uppgiften att svara för behövlig dokumentationom jämställdhetsfrågorna. Vad utskottet anfört om behovet av ökade insatser för attfrämja opinionsbildningen på jämställdhetsområdet bör delges regeringen. dels att utskottets hemställanunder 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande opinionsbildning påjämställdhetsområdet attriksdagen med bifall lill motionerna 1983/84:1101 yrkande 1 och 1983/84:2045yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. AU1984/85:8 37 Fler kvinnliga chefer m. m. (mom. 13) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 20 börjar "1 motion" och på s. 21 slutar"inte påkallad" bort ha följande lydelse: Frågan om en ökad chefsrekrytering bland kvinnor har varitaktualiserad i tidigare sammanhang, och man har då hänvisat till att detta ärnågot som arbetsgivarna har att iaktta i sitt målinriktade arbete för attfrämja jämställdhet i arbetslivet enligt jämställdhetslagen.Jämställdhetsombudsmannen är självfallet oförhindrad att ta upp överläggningarmed företagen i detta syfte. Utvecklingen i går emellertid långsamt, och manbehöver därför pröva flera vägar för att få en från jämställdhetssynpunktangelägen ökning av chefsrekryteringen bland kvinnor. Detta gäller inte minstpå den enskilda sektorn. På denna är de stora företagen mönsterbildande i mångaavseenden. Att få med sådana företag i denna del avjämställdhetsarbetet skulle alltså få stor betydelse för kvinnornas möjligheteratt nå chefsposter på olika nivåer. Det synes naturligt att regeringen vid deåterkommande kontakterna med de företag det här gäller tar upp den nubehandlade jämställdhetsfrågan och därmed medverkar till att driva påutvecklingen. dels att utskottets hemställanunder 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande fler kvinnliga chefer m. m. attriksdagen med bifall till motion 1983/84:1101 yrkande 6 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskoitet anfört. Kvinnliga företagare (mom. 15) (), () och i Benglsfors (c) anser dels att den del i utskottetsyttrande som på s. 22 börjar "Utskottet delar" och på s. 23 slutar"sida" bort ha följande lydelse: Det finns enligt utskottets övertygelse myckel outnyttjadkreativitet, kunskap och ansvarsvilja bland kvinnor som skulle kunna utnyttjasinom nyföretagandet. är det väl omvittnat att kvinnor ofta kan hasärskilda svårigheter när det gäller att starta eget förelag. Behovet av stöd iett inledningsskede är stort. Här har enligt utskottets mening de regionalautvecklingsfonderna en viktig roll att spela genom att erbjuda information,rådgivning, kurser m. m. Exempel finns också på fonder som med stort engagemangstår till tjänst med aktiviteter av detta slag. kan konstateras attmånga utvecklingsfonder är mindre intresserade av särskilda insatser för dennagrupp. Åtgärder bör vidtas för att ändra detta förhållande. Ett sätt är somföreslås i motion 1101 att en tjänsteman vid varje fond skall ha AU1984/85:8 38 som särskild uppgift att stimulera kvinnor att startaeller leda företag. Detta uppslag bör prövas enligt utskottets mening. Man böremellertid inte bara stanna vid detta. Ett faktum är att det finnsanmärkningsvärt få kvinnor i de regionala utvecklingsfondernas styrelser. Dettatorde inte bero på vare sig bristande intresse från kvinnornas sida eller dåligkunskap i näringslivsfrågor. Snarare kan det vara ett av många exempel på hurtraditioner och attityder styr nomineringarna. Staten bör därför verka för att denkvinnliga representationen i fondstyrelserna ökas. Vad utskottet anfört ovan bör med tillstyrkan till motion1101 i denna del ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 15 bort ha följande lydelse: 15. beträffande kvinnliga företagare attriksdagen med bifall till motion 1983/84:1101 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Program för att förbättra kvinnans ställning isamhället (mom. 16) (vpk) anser dels alt den del av utskottetsyttrande som på s. 23 börjar "När det" och på s. 25 slutar"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Utskottet ställer sig bakom det förslag till program föratt förbättra kvinnans ställning i samhället som föreslås av vpk i motion 918.Regeringen bör lämna förslag till åtgärder för attförverkliga detta program. Initiativ bör bl. a. tas för en bred uppsökandeverksamhet bland hemarbetande kvinnor. Utskottet vill också särskilt strykaunder betydelsen av lagändringar så att sociala förmåner utgår oavsettarbetstidens längd. Det är också nödvändigt all de traditionella kvinnoyrkenauppvärderas lönemäs-sigt. På en punkt är motionens programförslag redantillgodosett. Det gäller frågan om könsdiskriminering i reklamen. Här vill utskotteterinra om det arbete som f. n. bedrivs av den konsumentpolitiska kommittén (Fi1983:03). I direktiven till utredningen framhålls bl. a. att den nu avveckladejämställdhetskommittén fick i uppdrag att utreda förutsättningarna för attingripa mot könsdiskriminerande reklam. Vidare sägs att etiken påmarknadsföringsområdet bör ägnas särskilda överväganden. Kommittén skall motbl. a. denna bakgrund la ställning till om de etiska kraven kan och bör skärpasoch om detta i så fall kräver lagstiftning. Det av jämställdhetskommitlénpåbörjade men inte slutförda uppdraget skall fullföljas av denna kommitté. Medhänvisning härtill är f.n. någon ytterligare åtgärd på denna punkt inteerforderlig. Utskottets ställningstagande innebär att motion 918 börtillstyrkas med ovan angivna undantag. Detta bör ges regeringen till känna. AU1984/85:8 39 dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse: 16. beträffande program för attförbättra kvinnans ställning i samhället att med bifall till motion1983/84:918 som sin mening ger regeringen till känna vad utskoitet anfört. Jämställdhet som mål i den ekonomiska politiken (mom.8) () anför: har i motion 1101 tagit upp den ekonomiskapolitikens stora betydelse för en förbättrad jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Det är detta politikområde som på många sätt ger förutsättningarna för detjämställda samhället. Här beslutas bl, a. om fördelningen av de samladeresurserna och de stabiliseringspolitiska frågorna vilka direkt eller indirektofta påverkar jämställdhetsarbetet. Jag vill mot den bakgrunden på detta sättstryka under nödvändigheten av att särskild uppmärksamhet ägnas effekterna påjämställdheten när förslag läggs och åtgärder vidtas inom det ekonomiskaområdet. Som exempel på frågor som är viktiga kan nämnas fördelningen avinkomster och arbetstillfällen, marginalskatter och hur samhället skall kunnata till vara kvinnornas resurser inom olika områden. Lag om ändring i lagen (1979:1118) om jämställdhet mellankvinnor och män i arbetslivet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1979:1118)' omjämställdhet mellan kvinnor och män iarbetslivet dels att 14, 19 och 20 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels atti lagen skall införas en ny paragraf, 5a §, samt närmast före den nya paragrafen en ny rubrik av nedan angivna lydelse. Föreslagenlydelse Uppgift om meriter En arbetssökande, som inte har fåtten anställning, eller en arbetstagare, som inte har fått en befordran elleren utbildning för befordran, har rätt att på begäran få en skriftlig uppgiftav arbetsgivaren om arten och omfattningen av utbildning, yrkeserfarenhet ochandra jämförbara meriter beträffande den av motsatt kön som fick arbetet ellerutbildningsplatsen. Förs talan med anledning av uppsägning eller avskedande,skall 34 och 35 §§, 37 §, 38 § andra stycket andra meningen, 39-42 §§ samt 43 §första stycket andra meningen och andra stycket lagen (1982:80) omanställningsskydd gälla i tillämpliga delar. I fråga om annan talan tillämpas64-66 och 68 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet påmotsvarande sätt. En sådan skadeståndstalan som avses i 8 § andra stycket fårdock ej väckas senare än efter missgynnandet eller, när enorganisation har försuttit och talan väcks av den som är eller harvarit medlem i organisatio- Förs talan med anledning av uppsägning eller avskedande,skall 34 och 35 §§, 37 §, 38 § andra stycket andra meningen, 39-42 §§ samt 43 §första stycket andra meningen och andra stycket lagen (1982:80) omanställningsskydd gälla i tillämpliga delar. 1 fråga om annan talan tillämpas64-66 och 68 §§ lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet påmotsvarande sätt, med den skillnaden att den lidsfrist som anges i 66 § förstastycket första meningen skall utgöra . En sådan skadeståndstalansom avses i 8 § andra stycket får dock ej väckas senare än eftermissgynnan- ' Lagen omtryckt 1980:412. 2 Senaste lydelse 1982:92. AU1984/85:8 41 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse