bet · G801NU30 · 1984-12-31 00:00:00 — Ämnet tas följaktligen, med ett undantag, inte uppytterligare i detta avsnitt. Undantaget gäller en motion med vissa övergripandesynpunkter över vilken skatteutskottet har yttrat sig (SkU 1984/85:5 y). Denkommenteras sist i avsnittet (s. 43). Utskottet återkommer i ett följandeavsnitt till vad som sägs i propositionen och vissa motioner om ettkvantitativt mål för energianvändningen. NU 1984/85:30 41 I moderata samlingspartiets motion 1984/85:2876 (m)föreslås att skall avslå de av regeringen föreslagna riktlinjernaför energianvändningen. De subventioner som har utgått för att underiättaenergihushållning har, anför motionärerna, till stor del varit onödigaeftersom prisbildningen i sig har framkallat en minskad energianvändning. Detfinns, fortsätter de, inte anledning att bibehålla några bidrag förinstallation av "normal" utrustning för energihushållning. Centerpartietföreslär i sin partimotion 1984/85:2878 att i ett uttalande skallansluta sig till vad som i motionen anförts om energihushållning ocheffektivare energianvändning inom industrin, transportområdet och bebyggelsen.1 motionen anges att energipolitiken måste inriktas på att skapa ettdecentraliserat energisystem baserat pä utnyttjande av i huvudsak inhemskaförnybara energikällor och på en effekuv användning av tillgängliga resurser.Ett förverkligande av en sådan politik kräver enligt motionärerna att energianvändningenpräglas av en medveten inriktning på hushållning. Detta innebär bl. a. att intemer högvärdig energi skall användas än vad varje situation kräver, I motion1984/85:2871 (c) hemställs att riktlinjerna för den framtida energipolitikenskall innebära en prioritering av effektiv energianvändning och ökatenergisparande framför energiproduktion för bostads- och lokaluppvärmning. Bostadsutskottetanför beträffande förslagen i bl, a, motionerna 1984/ 85:2878 (c) och1984/85:2871 (c) aU vad som där anförs om effekfiv energianvändning ochenergihushållning torde vara obestritt. Enligt bostadsutskottets uppfattningutgår motionärernas överväganden från de övergripande energipolitiska målen.Motionsyrkandena ses därmed snarare som en markering av dessa måls betydelseän som uttryck för en annorlunda inställning i sakfrågan. Utifrån de synpunkterbostadsutskottet har att beakta skulle därmed'en tillstyrkan avmotionsförslagen i denna del inte tjäna något reellt syfte. Bostadsutskottetavstyrker sålunda motionerna. I en avvikande mening (c, vpk) föresläs attriksdagen skall göra ett uttalande i detta ämne. Utskottetvill understryka vikten av fortsatt energihushållning inom uppvärmningssektornoch av effektiv elanvändning. De riktlinjer som regeringen förordar i fråga omenergianvändningen tar liksom de hittillsvarande sikte på de energipolitiskamål som en bred riksdagsmajoritet antog . Utskottet finner dessa välavvägda. De nu gällande energipolifiska målen innebär bl. a. att en effektivenergianvändning och en intensifierad energihushållning skall främjas inomramen för en allmänt god hushållning med begränsade resurser. Vadsom anförs i motion 1984/85:2876 (m) om behovet av bidrag till utrustning förenergihushållning står enligt utskottets mening inte i något avgörandemotsatsförhållande till vad regeringen föreslår. Den grundläggande principenbör vara att energihushållningsätgärder skall genomföras sä långt de ärekonomiskt lönsamma. Utskottet vill härtill foga att de NU 1984/85:30 42 styrmedelsom i huvudsak bör användas för att uppsatta mål skall näs är delsenergipriset, dels information, rådgivning och utbildning. Motionärerr nasavslagsyrkande tar utskottet bestämt avstånd ifrån. Vadgäller motionerna 1984/85:2878 (c) och 1984/85:2871 (c) kommer utskottet tillsamma slutsats som bostadsutskottet. Detsagda innebär sammanfattningsvis att utskottet tillstyrker propositionen i härbehandlad del och avstyrker ifrågavarande delar av motionerna 1984/85: 2876(m), 1984/85:2878 (c) och 1984/85:2871 (c). Itvå motioner framförs önskemål som gäller riktlinjer för elanvändningen.Motion 1984/85:2870 (fp) innehåller ett krav på att skall göra ettuttalande om elanvändningen. Detta skulle bl. a. gä ut på att en särskildutredning om ökad eleffektivitet skall tillsättas. I motion 1984/ 85:2208 (vpk)påyrkas att regeringen, för att säkra kärnkraftsavvecklingen pä ettmiljömässigt acceptabelt sätt, skall utarbeta en hushållningsplan förelanvändningen huvudsakligen i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen.Denna plan skulle bl. a. bygga på en energistrategi utgående frän att elkrafteni första hand skall användas för att tillgodose ändamål där den svårligen kanersättas med annan energi. Hushållningsplanen skulle vidare omfatta åtgärderför att styra elanvändningen i riktning mot större effeku-vitet. En medvetensamhällelig insats på detta område sägs vara nödvän-, dig. Enplan för hushållning med elenergi är, anför motionärerna, nödvändig för attgöra kärnkraftsavvecklingen trovärdig. Det behövs olika samhälleliga styrmedelför att uppsatta mål skall kunna nås. Planen borde innefatta sådana styrmedel. Försttar utskottet upp kravet i motion 1984/85:2870 (fp) på en utredning om ökadeleffektivitet. Regeringentillkallade utredningen (I 1984:02) om el och inhemska bränslen,(särskild utredare: riksdagsman ). Utredningen skallenligt direktiven (dir. 1984:25) bl. a. utreda hur prissättningen på elenergipåverkar konsumtionen och möjligheterna att använda elenergi för olika ändamål.Enligt vad utskottet har inhämtat behandlar utredningen frågor om ökadeleffektivitet. a. har den uppdragit åt energiforskningsnämnden att i endelutredning analysera behovet av forskning och utveckling avseende effektivelanvändning. Inomramen för det forsknings- och utvecklingsarbete som styrelsen för tekniskutveckling svarar för planeras insatser för attklarlägga vilka möjligheter som finns att få fram eleffektivare maskiner ochprocesser. Också forsknings- och utvecklingsinsatserna på detta område skallstuderas. Detta arbete kommer att utgöra beslutsunderlag för planering avfortsatta insatser. Utskottetvill i likhet med motionärerna understryka vad som sägs i propositionen ombetydelsen av effektivare elanvändning. NU 1984/85:30 43 ersättaden bortfallande kärnkraften genom ny elproduktionsteknik kan minskasväsentligt om elanvändningen blir effektivare. Utskottetfinner dock med hänsyn till vad här har anförts om det pågåendeutredningsarbetet inom inte skäl att nu föreslå något ytterligareutredningsarbete av den art motionärerna föreslår. Motion 1984/ 85:2870 (fp)avstyrks därför i här aktuell del. Vadså gäller förslaget i motion 1984/85:2208 (vpk) om en hushållningsplan förelanvändningen vill utskottet anföra följande. Utskottetkonstaterar att flera av de frågor om effektivare elanvändning som tas upp imotionen övervägs inom den nämnda utredningen om el och inhemska bränslen.I avvaktan på att resultatet av utredningen föreligger bör därförinte ta ytterligare initiativ inom detta ämnesområde. Utskottet vill anmärkaatt motionärerna i alltför hög grad betonar fördelarna med planmässig stafligstyrning. Motionen avstyrks sålunda. I motion 1984/85:2871 (c) påyrkas också attriksdagen skall besluta att särskild hänsyn skall tas fill olikaenergisparätgärders effekt på bostadsmiljön, sysselsättningen och denindustriella utvecklingen samt investeringarnas konkurrenskraft. Imotiveringen pekar motionären sammanfattningsvis pä att riktlinjerna förenergipolitiken har fått en klart uttalad prioritering när det gällerenergisystemens utformning men är betydligt vagare när det gällerenergianvändning och ökad energihushållning. avstyrkeryrkandet i fråga. I likhet med bostadsutskottet finner näringsutskottet attvad som föreslås i denna del av motionen knappast står i motsatsställning tillvad som har föreslagits i propositionen. vill i likhet medbostadsutskottet peka på att cle nu gällande energipolitiska målen bl, a.innebär att stränga krav skall ställas pä säkerhet och omsorg om miljön vidanvändning och utveckling av all energiteknik. Dessa krav, som inte föreslåsupphävda eller ändrade, får naturligtvis anses innefatta ocksåenergisparåtgärder av olika slag. Vad som i motion 1984/85:2871 (c) harföreslagits i detta avseende är därmed i allt väsentligt tillgodosett redangenom nu gällande riktlinjer för energipolitiken. Motionen avstyrks i härbehandlad del, Imotion 1984/85; 2863 (c) yrkas att energiskatten pä elektrisk kraft skallutformas så att ett pris som motsvarar den långsiktiga marginalkostnaden kan åstadkommas.Samtidigt skulle dispens medges för sådan elanvändning som inte innebär enlåsning vid en alltför hög elanvändningsnivå i framUden. Härigenom skulleundvikas att man binder sig vid en användning av mer elenergi än som kanlevereras på lång sikt. Motionären befarar att kärnkraftsavvecklingen annarskan komma att försväras. Denallmänna energiskatten pä elektrisk kraft uppgår sedan den I december 1984normalt till per kWh. Skatten är reducerad till per kWh för dendel av kraftförbrukningen i industriell verksamhet som överstiger 40000 kWhunder . Regeringen har dessutom till utgången av medgettnedsättning av energiskatten på elkraft, eldningsolja. NU 1984/85:30 44 gasoloch fasta bränslen för viss industriell tillverkning till 1,av detillverkade produkternas försäljningsvärde. Medmarginalkostnad menas den förändring av kostnaden som uppkommer om denproducerade mängden ändras med en enhet. Enligt gängse terminologi menas medlångsiktig marginalkostnad den totala genomsnittliga kostnaden för att ta ianspråk ny kapacitet . Enkelt uttryckt beräknar mankostnaderna för en planerad kraftutbyggnad under exempelvis en tioårsperiod,varefter man dividerar med beräknat antal tillkommande kWh, Det kan här ocksånämnas att med kortsiktig marginalkostnad avses kostnader för att produceraytterligare en enhet av en vara, t, ex, en kWh, inom ramen för redanexisterande kapacitet. Skatteutskottethar yttrat sig över det ifrågavarande motionsyrkandet (SkU 1984/85: 5 y).Skatteutskottet betonar det vanskliga i att beräkna den långsiktigamarginalkostnaden, vilket bestyrks av utredningen om taxor och priser på energi(SOU 1981:69). Men det torde vara uppenbart, säger skatteutskottet, attbeskattningen av elenergi skulle öka avsevärt om den utformades medutgångspunkt i en sådan princip. För att det av motionären avseddaenergipolitiska syftet skall uppnås borde en sådan skattehöjning slå igenomäven för den del av industrin som åtnjuter nedsättning avenergiskatten. Detta skulle emellertid enligt skatteutskottets uppfattningmedföra menliga kostnadsnackdelar för stora delar av landetsutlandskonkurrerande industri. Vidare skulle skattehöjningen innebära enoacceptabel fördyring av elkonsumtionen för främst hushållen. Dessutom skulleavvägningen mellan skattebelastningen på elenergi och skattebelastningen påolja rubbas på ett olämpligt sätt. framhåller vidare attsystemet med skatteåterbäring för elenergi som används i avkopplingsbaraelpannor i fjärrvärmenät har tillkommit bl. a. i det syfte motionären villuppnå. Avsikten med denna skattestimulans är nämligen just att den elenergisom är tillgänglig för uppvärmning skall tas till vara utan en låsning vid enalltför hög elanvändningsnivä . Mot bakgrund av vad som anförtsavstyrker skatteutskottet motionen. - instämmer i vadskatteutskottet har anfört. Följaktligen avstyrker utskottet här behandlad delav motion 1984/85:2863 (c). I propositionen anges några olika bedömningar avenergibehovet på , varmed här menas till efter mitten av ,EK 81 har angivit ett brett intervall för det totala energibehovet ,nämligen , Elbehovet (exkl. nätföriuster) skulle bli mellan 90och.150 TWh. har i rapporten och ekonomi(nr 270) bedömt att energibehovet kommer att uppgå tillmellan 365 och , varav elenergi. I rapporten päenergi (Ds I 1983: 18), som är underlagsrapport till EK 81, anges den totalaenergianvändningsnivän till . NU 1984/85:30 45 Användningenav elenergi - exkl. nätförluster - beräknas där enligt vissa förutsättningarkunna begränsas till ca . Flera remissinstanser har också iyttranden över EK 81 ;s huvudbetänkande gett sin syn på det kommande behovet avenergi. Fråganom energibehovets utveckling pä är, framhåller föredragandestatsrådet, av central betydelse för hur vi skall uppnå de energipolitiskamålen, och i synnerhet målet att avveckla kärnkraften. Det är, fortsätter hon,i enlighet med EK 81 :s och de flesta remissinstansers uppfattning intemeningsfullt att precisera ett kvantitativt mål för energibehovet pä långsikt. I stället bör den energipolitiska planeringen inriktas på ett brettintervall. bör en hög handlingsberedskap upprätthållas, så att detblir möjligt att vid behov snabbt vidta åtgärder för att påverka utvecklingen. Enligtregeringens bedömning borde det vara möjligt att även på sträva moten i huvudsak oförändrad nivå för den samlade energianvändningen, öm möjligtborde denna också minskas. Även i det längre tidsperspektivet måste en högambiUonsnivä upprätthällas när det gäller att effektivisera energianvändningeni allmänhet och elanvändningen i synnerhet. Regeringen förordar därför en aktivoch målmedveten strävan efter att åstadkomma en god energihushållning inom allasektorer. Itvå motioner ställs krav pä ett riksdagsuttalande om den framtidaenergianvändningen. preciserar i motion 1984/85:2878 sitt kravUll att avse en meningsyttring om att energipolitiken skall inriktas mot enlångsiktig total åriig anyändning på , varav elenergi. 1 motion1984/85:2863 (c) begärs att skall uppställa mål för en. effektivenergianvändning och en låg nivå för energianvändningen. En nivå mellan 200 och300 TWh per är är enligt motionärerna fullt realistisk är 2010. Bostadsutskottettar i sitt yttrande upp den nu berörda frågan i ett något vidare perspektiv.Utskottet kommenterar inte närmare kravet pä ett kvantitativt mål förenergipolitiken. I en avvikande mening (c, vpk) betecknas det dock som ensvaghet att regeringen har valt att inte ange någon egen bedömning om denframtida energianvändningen. Näringsutskottetgör samma bedömning som regeringen i denna fråga. Det är sålunda enligt utskottetsuppfattning inte meningsfullt att precisera ett kvantitativt mål förenergibehovet pä lång sikt. Liksom regeringen finner utskottet det emellertideftersträvansvärt att den samlade energianvändningen även på kanhällas i huvudsak oförändrad och om möjligt minskas. En god energihushållningoch fortsatt effektivisering av energianvändningen är härvid viktiga faktorer.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1984/85:2878 (c)och 1984/85:2863 (c), båda i ifrågavarande del. Utskottet tillstyrker sålundapropositionen i här behandlad del. NU 1984/85:30 46 Här behandlas först ytterligare tre motionsyrkandensom bostadsutskottet har yttrat sig över. Därefter tar näringsutskottet uppregeringens förslag under anslagspunkten E4, Utbildning och rådgivning m.m, föratt spara energi. Kravom viss informaUon och utbildning på energiområdet framförs i tvä motioner, Imotion 1984/85:2863 (c) begärs en upplysningskampanj om energieffektivitet. Desom är intresserade av att sälja energi har, anför motionären, en stor överviktnär det gäller att förse beslutsfattare rned beslutsunderlag i energifrågan. Enupplysningskampanj borde därför genomföras varigenom allmänheten informeras omde stora möjligheterna till effektivare energianvändning, I motion 1984/85:2871(c) påyrkas en ökad allmän satsning på att informera allmänheten om betydelsenav god luftmiljö och god energiekonomi. Bostadsutskotteterinrar i sitt yttrande om att informationsverksamheten i energifrågor inombostadsdepartementets beredningsområde i huvudsak bedrivs av ,statens planverk och av statens energiverk. Ansvarsfördelningen mellan dessamyndigheter har främst praktiska grunder och anpassas fortlöpande till hurmålgrupperna och verksamhetens innehåll förändras. Dessa informaUonsinsatseravser främst bostadsförbättringsprogrammet och energisparprogrammet inombostadsdepartementets område. En betydande informationsverksamhet med starkknyt-ning till energifrågor och då speciellt energihushållning bedrivs redaninom detta område. Vad i dessa avseenden har föreslagits i motionerna 1984/85:2863 (c) och 1984/85: 2871 (c) är därmed, anför bostadsutskottet, i interinga grad redan tillgodosett utan någon ytterligare åtgärd.Bostadsutskottet erinrar också om den informations- och rådgivningsverksamhetsom kommunerna bedriver pä energiområdet. /78 har statligtstöd till denna verksamhet lämnats med sammanlagt ca 800 milj. kr. Detta stöd,som visserligen har föreslagits skola upphöra vid utgången av , harverksamt bidragit till att fä i gång en omfattande verksamhet på området ikommunerna. Vidare framhåller bostadsutskottet att kommunernas ökade ansvar påbostadsförsörjningens och energihushållningens område får anses omfatta ocksårådgivning och annan service till fastighetsägare m.fl. i dessa frågor. I sittbetänkande BoU 1984/85:17 har bostadsutskottet behandlat anslagsfrågor m. m.avseende information och utbildning beträffande energisparprogrammet inombostadsdepartementets ansvarsområde. Näringsutskottetanser i likhet med bostadsutskottet att mofionerna i här behandlad delväsentligen redan är tillgodosedda utan något initiativ av . Medhänvisning därtill och till vad bostadsutskoUet har anfört i ämnet avstyrkerutskottet motionerna 1984/85:2863 (c) och 1984/85:2871 (c), båda i här aktuelldel. NU 1984/85:30 47 Ytterligare ett förslag i motion 1984/85:2871 (c)faller inom detta ämnesområde. Det hemställs där att hos regeringenskall begärä att fortbildningen av ventilationsinstallatörer intensifieras iarbetsmarknadsstyrelsens regi, så att installatörerna får kompetens att klaraprojektering, installation, injustering och underhåll av standardiserade systemför ventilation med återvinning. I motiveringen härför hävdar motionären altdet i saknas en kunnig installatörskär som klarar av att utföra enklareventilationsinstallationer med fillhörande dimensionering och intrimning. Sålänge detta utbildningsbehov inte är tillgodosett kommer, anförs det, problemenkring fukt- och mögelskadade hus att bestå som miljarder kronor gårtill spillo genom energiförluster. Bostadsutskottetsäger sig dela den uppfattning som torde ligga till grund för förslaget imotionen och som innebär att förutsättningar måste skapas för attenergiåtgärder av olika slag utförs på ett sådant sätt att de får avseddeffekt. Vidareerinrar bostadsutskottet om vad föredragande statsrådet i propositionen haranfört om att regeringen avser att ge statens energiverki uppdrag att undersöka bl. a. behovet av energiinriktadkompletteringsutbildning för olika yrkesgrupper. Frågan om behovet avytterligare utbildning av ventilaUonsinstallatörer kommer enligt vad bostadsutskottethar erfarit att uppmärksammas i detta sammanhang. Ytterligare överväganden börenligt bostadsutskottets mening anstå i avvaktan härpå. Med hänvisning härtillavstyrker bostadsutskottet motionen i denna del. Näringsutskottetansluter sig till bostadsutskottets bedömning i denna fråga. Motion 1984/85;2871 (c) avstyrks sålunda i här behandlad del. 1detta sammanhang tar näringsutskottet också upp regeringens förslag underanslaget E4om utbildning och rådgivning m. m. för att spara energi. Ifrågavarandeverksamhet föreslås finansieras genom medel från anslagen E 17, Stöd föroljeersättande åtgärder m. m., och E22, Vissa åtgärder för omställning av energisystemet.Under punkt E4 tas därför endast upp ett formellt belopp av . Fråndetta anslag bestrids kostnader för statligt stöd till dels utbildningsåtgärderi syfte att minska energianvändningen vid uppvärmning och ventilation och attförbättra energihushållningen i industriella processer, dels energirådgivningm.m. disponerar medlen för utbildningsåtgärder och statensindustriverk medlen för energirådgivning. Förnästa budgetår räknar regeringen med att både och industriverketbehöver driva verksamheten vidare i princip enligt nu gällande riktlinjer ochi nästan samma omfattning som under innevarande budgetär. därefterborde det emellertid vara möjligt att minska de statliga insatserna väsentligtmer. NU 1984/85:30 48 Ett uppdrag till statens energiverk aviseras. Detgår ut på att efter samråd med berörda myndigheter och organskall dels undersöka behovet av energiinriktad kompletteringsutbildning förolika yrkesgrupper, dels redovisa en plan för hur verksamheten medenergiutbildning och energirådgivning med minskade statliga bidrag kan drivasvidare i andra former. Förnästa budgetär beräknas behovet av medel till sammanlagt . Av dettabelopp beräknas . för utbildningsåtgärder och 13 milj. kr. förrådgivning m. m. För /87 räknar regeringen med sammanlagt . för utbildning och rådgivning, dvs. 20 milj. kr. mindre än vad som haranvisats under detta anslag för innevarande budgetår. Regeringensförslag kritiseras i motion 1984/85:2875 (m). Vad gäller utbildningsåtgärdernabör, anför motionärerna, kommersiella utbildningsorganisatörer kunna svara fören betydande del. Den utbildning som kan räknas till kompletterandeyrkesutbildning bör överföras till skolväsendet och i viss mån tillarbetsmarknadsutbildningen. Beträffanderådgivningsverksamheten sägs att förutsättningarna för av-giftsfinansierad rådgivningsverksamhetökar efter hand som man kan visa att rådgivningen "är värd sittpris". Utgifterna under detta anslag föreslås för /86 fäuppgå till ca 13 milj, kr. Utskottetinstämmer i regeringens uppfattning att verksamheten under nästa budgetär börbedrivas enligt de nu gällande riktlinjerna och i nästan samma omfattning somunder innevarande budgetär. En så kraftig neddragning av resurserna somföreslås i motion 1984/85: 2875 (m) inför nästa budgetär finner utskottet ejrationell med hänsyn till att viss omställningstid med nödvändighet erfordras.Som har angetts räknar regeringen med att medelsbehovet skall kunnabegränsas avsevärt under /87. Utskottet tillstyrker sålundapropositionen och avstyrker motion 1984/85:2875 (m) i nu behandlad del. beslöt om en ändring i lagen(1977:439) om energiplanering (prop. 1984/85:5, BoU 1984/85:6, rskr,1984/ 85:82), Ändringen innebär bl, a, att det fr. o. m. ivarje kommun skall finnas en plan för tillförsel, distribution och användningav energi i kommunen. I samband med detta beslut antog också ettförslag till ändring i ellagen (1902:71 s. 1) som bl, a, innebär auelleveran-ser till värmepumpar skall fä vägras inom fjärrvärme- ochnaturgasomrä-den, om kommunfullmäktige har beslutat att värmepumpar inle fårförekomma inom området. 1mofion 1984/85:2876 (m) begärs att som sin mening skall ge regeringentill känna vad som i motionen anförts angående värmeförsörjningen.Motionärerna framhåller att moderata samlingspartiet motsatte sig NU1984/85:30 49 införandet av en obligatorisk energiplanering ochstår fast vid sin avvisande hållning. Det finns inte, anför de, någon anledningatt tvinga kommunerna att upprätta omfattande plandokument på detta område.Kommunernas planering på energiområdet bör inskränkas till egen energidistributionav det slag som kommunala energiverk normalt ägnar sig åt. I sammanhanget tas imotionen också upp frågan om en elleverantörs möjlighet att vägra elleveransertill värmepumpar. Motionärerna hänvisar härvid till att de har motsatt sig denändring i ellagen som möjliggör en sådan leveransvägran i vissa fall. De hävdaratt sådana inskränkningar inte främjar målet att möjliggöra en ekonomiskteffektiv energianvändning. erinrar i sitt yttrande om de här nämndalagändringarna. Yttrandet mynnar ut i ett avstyrkande av moUonsyrkandet i härbehandlad del. Till yttrandet har i detta ämne fogats tre avvikande meningar(m; c, vpk; fp). Som framgår av vad här har redovisats genomfördesändringar i lagen om energiplanering och i ellagen som sätts ifråga i motion 1984/85:2876 (m) så sent som . avvisade isamband därmed bl. a. motionsförslag (m) om att lagändringarna inte skullekomma till stånd. vill liksom bostadsutskottet i dettasammanhang dessutom erinra om att kommunernas roll i energipolitiken framhävsi propositionen.