bet · G801NU22 · 1984-12-31 00:00:00 — För varje stiftelse skall finnas en styrelse som består avnio ledamöter med suppleanter. Ledamöterna och suppleanterna väljs avlandstinget för av högst tre är i sänder. Ledamöter och suppleanter börvara väl förtrogna med länets näringsliv, dess problem ochutvecklingsmöjligheter samt ha erfarenhet frän näringslivet eller dessorganisationer eller frän facklig verksamhet eller eljest ha en ställning somger överblick över den regionala näringspolitiken. Till styrelsen skall knytasäven en personalföreträdare med personlig suppleant. Om en av huvudmännen begär det skall för att säkerställamöjligheten för företagarnas och arbetstagarnas organisationer att påverkabeslutsprocessen tillsättas en beredningsgrupp, i vilken ingår verkställandedirektören samt tvä företrädare för företagarnas och två företrädare förarbetstagarnas organisationer. Var och en av de fyra sistnämnda utses avstyrelsen efter förslag frän den organisation som vederbörande representerar.Beredningsgruppen skall kunna fortlöpande delta i beredningen av de ärenden somskall behandlas i styrelsen. Såvittbekant har någon sådan beredningsgrupp inte tillsatts. Statens huvudmannaansvar för utvecklingsfonderna utövas avstatens industriverk (SIND). SIND fördelar de medel som anvisas av riksdagenför fondernas verksamhet. SIND svarar även för service till stiftelserna i formav rådgivning och information m. m. i frågor med anknytning till statlignäringspolitik. De regionala utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet Utvecklingsfonderna kan enligtförordningen (1982:682, omtryckt 1984:556) om statlig finansiering genomregional utvecklingsfond läm- NU1984/85:22 22 na finansiellt stöd i fyra olika former, nämligen somrörelselän, som garanti för län (länegaranti), som garanti för bankgaranti ochsom utvecklingskapital i form av utvecklingslån eller utvecklingsbidrag.Allmänt gäller att finansiering endast får avse verksamhet som har ellerbedöms kunna få tillfredsställande lönsamhet och som inte kan finansieras påden allmänna kreditmarknaden till normala marknadsmässiga villkor. För fondernasfinansiering gäller vissa maximibelopp. Rörelselån får lämnas för anskaffning av anläggnings-eller omsättningstillgångar eller för främjande av rörelsens utveckling påannat sätt. Rörelselån får inte beviljas om någon annan finansieringsform ärtillgänglig på rimliga villkor. Lånegaranti får lämnas för lån i vissa kreditinrättningartill de ändamål och under de förutsättningar som enligt vad just sagts gällerför rörelselån. Finansieringsformen garanti för bankgaranti är reglerad påmotsvarande sätt. Utvecklingskapital får lämnas främst för att stödjautveckling och marknadsföring av nya produkter, processer eller system förindustriell produktion eller marknadsföring av tidigare utvecklade produkter,processer eller system av sådant slag. Utvecklingskapital får normalt beviljastill högst av den beräknade kostnaden för det projekt som finansieringenavser. Särskild säkerhet behöver inte ställas. Utvecklingsbidrag ges med förbehållatt mottagaren förbinder sig att, om projektets resultat kan utnyttjas lönsamt,utge ersättning i form av ett engångsbelopp eller i form av royalty ellerliknande. För utvecklingslån kan återbetalningsskyldigheten helt eller delvisefterges, om låntagaren visar att förutsättningar uppenbarligen saknas attutnyttja projektets resultat lönsamt. Finansieringsformen utvecklingskapitalkom till genom beslut av statsmakterna (prop. 1981/82:118, NU1981/82:51, rskr. 1981/82:417). fanns för motsvarande ändamålstödformen produktutvecklingslån. Medel för rörelselån och utvecklingskapital(produktutvecklingslån) har tillhandahållits av staten. T. o. m. budgetåret1980/81 har sammanlagt nära 1 500 milj. kr. tillskjutits dels genom överföringav befintliga medel från vissa fonder m. m., dels genom särskilda tillskottfrån statsbudgeten. 1 vissa fall har även resp. landsting gettutvecklingsfonderna medel för utlåningsändamål. Räntor och amorteringar på utestående lån tillfaller resp.utvecklingsfond, som kan använda medlen för ny utlåning. Fonderna skall ocksåsvara för täckning av förluster i finansieringsverksamheten. Utvecklingsfondernas tillgångar uppgår tillsammanlagt . Den närmare fördelningen av tillgångarnaenligt balansräkningarna vid utgången av framgår av följandeuppställning (milj. NU 1984/85:22 23 Ränte- och lånefordringar: utvecklingslån, inkl. riskpremier Reserver för befarade förluster Av följande sammanställning framgåromfattningen av utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet 1983: Produktutvecklingslån/ Rörelselån Lånegarantier Utvecklingskapital Summa Antal Milj. kr. Antal Milj. kr. Antal Milj. kr. Antal Milj. kr. 1981 1705 413 164 50 456 69 2 325 532 1982 1336 339 279 93 470 91 2 085 523 1983 1087 333 335 106 548 124 1970 563 Uppgifter för verksamheten under år1984 föreligger ännu inte. Sannolikt har emellertid minskningen avrörelselånen och ökningen av den nya finansieringsformen utvecklingskapital iform av lån eller bidrag fortsatt . Denna utveckling väntas leda tillatt fonderna inte får tillbaka sitt utlånade kapital lika snabbt som vidtraditionella rörelsekrediter. Rapport om sammansättningen av utvecklingsfondernas styrelser I en rapport harSIND redovisat en kartläggning av hur de regionala utvecklingsfondernasstyrelser är sammansatta m. m. Kartläggningen baseras på två enkäter. Dels harvissa uppgifter begärts från de kommunala huvudmännen om de sammanlagt 224ordinarie styrelseledamöterna, dels har de regionala intresseorganisationernainom LO, TCO, /SR, SHIO-Familjeföretagen och handelskamrarna tillfrågats ivilken utsträckning de anser sig ha möjlighet att påverka valet av någrastyrelseledamöter i resp. utvecklingsfond. Av kartläggningen framgår bl. a. följande. Drygt hälftenav ledamöterna har haft sina uppdrag . Vidare är avledamöterna huvudsakligen sysselsatta inom näringslivet, medan kanbetraktas som egna företagare. Andelen kvinnor är . Ledamöterna har igenomsnitt två uppdrag vardera som kan anses berikande för uppdraget iutvecklingsfonden. Beträffande de regionala intresseorganisationernasinflytande visar enkäten att de fiesta LO-distrikten anser sig ha stormöjlighet att påverka val av styrelseledamot. Övriga organisationer har däremoti flertalet fall ansett sig sakna sådan möjlighet. NU1984/85:22 24 Målgruppen för utvecklingsfondernaär enligt riktlinjer i första hand små och medelstora tillverkandeföretag jämte tjänsteproducerande företag som riktar sina tjänster tilltillverkningsindustrin. När det gäller företagens storlek går gränsen vid högst200 arbetstagare. Även företag i vilka tillverkningen inte sker industriellt,t. ex. hemslöjdsföretag, tillhör fondernas primära målgrupp. I denna ingårföretag med olika ägarformer, bl. a. personalägda företag. 1 proposition 1981/82:118 (s. 206) anfördes att fondernahar möjlighet att i enskilda fall lämna stöd och service till exempelviskonsult- eller transportföretag, vilket kan bidra till att förbättraförhållandena för de tillverkande företagen. Det skulle ankomma på fondernasjälva att inom dessa relativt vida ramar genom en medveten prioritering styrasina resurser till de företag och företagsgrupper som är utvecklingsbara.Principen att de tillverkande företagen och de företag som lämnar service tilldessa är prioriterade stod dock fast. Det anförda lämnades utan erinran avriksdagen. godkändes ett förslag från regeringen om en utvidgning avmålgruppen till att omfatta även turistföretag. Närmare föreskrifter i fråga om målgruppen meddelas avregeringen. Vad gäller finansieringsverksamheten finns bestämmelser iförordningen (1982:682, omtryckt 1984:556) om statlig finansiering genomregional utvecklingsfond. Målgruppen för företagsserviceverksamhet är inte författningsreglerad.Här får anses gälla som villkor för det statliga bidraget till verksamheten attfonderna arbetar i enlighet med de nämnda riktlinjer som har beslutatom. Utan hinder därav bedriver dock fonderna viss verksamhet, t. ex."starta eget"-kurser, som inte begränsas till den primära målgruppen. Då de regionala utvecklingsfondernainrättades rådde politisk enighet om riktlinjerna för fondernasfinansieringsverksamhet. Samma gällde i huvudsak också vid den ändring avriktlinjerna som skedde är 1982. Från moderata samlingspartiets sida anfördesemellertid då (NU 1981/82:51 res. 9) att det tydligare än i propositionen bordemarkeras att fonderna snarare skulle förmedla kreditgarantier än bedriva egenutlä-ningsverksamhet. Den nya finansieringsformen utvecklingskapital godtogsdock. Förslag om återföring till staten av viss del avamorteringsmedlen från utvecklingsfonderna väcktes första gången frän moderatasamlingspartiets sida under näringsutskottets behandling av frågorom fondernas utlåningsverksamhet. Utskottet avvisade förslaget. NU1984/85:22 25 (NU 1982/83:34 s. 30 f.) att förslaget innebar attstatsmakterna skulle helt överge en grundläggande princip förutvecklingsfondernas verksamhet. Vidare påpekades att förslaget skulle ledatill en successiv avveckling av fondernas finansieringsstöd till de små ochmedelstora företagen, en verksamhet som enligt utskottet måste anses vara avstor näringspolitisk betydelse. Moderata samlingspartiets företrädare iutskottet avgav en reservation i enlighet med förslaget. Frågan togs åter upp med anledning av ett motionsyrkandefrän moderata samlingspartiet , med samma resultat (NU 1983/84:8 s.6). avstyrkte utskottet (NU 1983/84:42 s. 62) ettmoderat motionsyrkande om att utvecklingsfondernas kreditverksamhet skulle avvecklas.Utskottet uttalade därvid att verksamheten har en viktig uppgift som komplementtill de ordinarie kreditinstituten. Moderata samlingspartiets företrädare iutskottet reserverade sig häremot. Sammansättningen av utvecklingsfondernas styrelser Frågan om hur utvecklingsfondernasstyrelser skall utses har behandlats av vid ett flertal tillfällenunder senare är. Nuvarande regler tillkom i samband med beslutet ominrättande av fonderna. Vid sin behandling av frågan pekade näringsutskottet(NU 1977/78:34 s. 19 f.) bl. a. på vikten av att personer med såvälprofessionellt företagskunnande som kunskaper om resp. läns näringsliv, dessproblem och utvecklingsmöjligheter skulle ingå i styrelserna. Ocksårepresentanter för länets arbetstagare och småföretagare borde ingå. Utskottetförutsatte att detta skulle bli fallet trots att intresseorganisationerna integavs formell nomineringsrätt.. De socialdemokratiska ledamöterna av utskottet reserveradesig till förmån för en partimotion i vilken föreslogs att en majoritet avledamöterna i varje styrelse skulle utses av regeringen, delvis på förslag avvissa intresseorganisationer. Därefter har vid fiera tillfällen på förslag avnäringsutskottet gjorts uttalanden av innebörd att styrelserna bör ges ensädan sammansättning som förutsattes vid beslut. Vid frågansbehandling underströk sålunda utskottet (NU 1982/83:34 s. 22 f.), medanledning av ett socialdemokratiskt yrkande, vikten av att fondernas styrelserfick en allsidig sammansättning och att näringslivets och de fackligaorganisationernas intressen beaktades vid utseendet av styrelserna. Utskottetansåg det angeläget att regeringen beaktade dessa synpunkter i samband med deförslag om fondernas organisation och verksamhet efter utgången av somregeringen enligt vad som då angavs räknade med att lägga fram förriksdagen efter förhandlingar med de regionala huvudmännen. De tre borgerligapartiernas företrädare i utskottet avgav en reservation av innebörd attriksdagen i stället borde uttala sig NU1984/85:22 26 för att gällande principer för styrelsernas sammansättningborde bestå. Reservanterna ansåg att ansvar borde kunna utkrävas avstyrelseledamöterna på politisk väg och att "korporativa inslag" istyrelserna inte borde komma i fråga. avstyrkte utskottet (NU 1983/84:42 s. 66 f.)vissa motionsyrkanden i frågan, varvid utskottet åter hänvisade till attregeringen hade ställt i utsikt förslag om utvecklingsfondernas organisationinför den nya avtalsperioden. Även förelåg en borgerlig reservation,som avvisades av . Fram rådde i stortsett politisk enighet om avgränsningen av utvecklingsfondernas målgrupp.Motionsyrkanden om en generell utvidgning av målgruppen till serviceföretagavslogs av på förslag av ett enigt utskott (NU 1981/82:51 s.21 23). Utskottet hänvisade därvid till det statsfinansiella läget och tillbehovet av att tillverkningsindustrins läge stärks. Vid behandlingen är 1984 av ett liknande motionsyrkandefrän sida avstyrkte utskottet äter förslaget (NU 1983/84:42 s.64) med hänvisning bl. a. till att det saknades uppgifter om de ekonomiskakonsekvenserna för staten av en generell utvidgning av målgruppen till serviceföretagen.Med hänvisning till servicesektorns ökade betydelse betecknade utskottet detemellertid som naturligt att frågan om fondernas målgrupp togs upp i sambandmed en översyn av fondernas organisation m. m. med anledning av att gällandeavtal mellan staten och landstingen löper ut den 31 december 1985.Reservationer avgavs nu av såväl moderata samlingspartiets som centerpartietsoch företrädare. har frågor omökat statligt stöd i olika former till hantverket tagits upp i ett antalmotioner. I regel bygger motionerna pä rapporten (SIND 1981:2) Hantverk produktion med tradition eller på ett förslag av förre riksdagsledamoten . om inrättande av en statlig hantverksnämnd. skulle enligt förslaget anvisas ett anslag av 4,2 milj. kr. avstyrkte utskottet (NU 1982/83:34 s. 25)motionsyrkanden från moderata samlingspartiets, och folkpartietssida om inrättande av en sådan nämnd. Företrädarna i utskottet för de tvä sistnämndapartierna reserverade sig häremot. Ett liknande motionsyrkande behandlades av utskottet våren1984 (NU 1983/84:42 s. 65), med samma resultat. NU1984/85:22 27 Fr. o. m. innevarande budgetärbestrids frän detta anslag kostnaderna för såväl statens del av de regionalautvecklingsfondernas företagsservice och administration m. m. som viss annansmäföretagsinriktad verksamhet i SIND:s regi. Däri ingår även det statligastödet till hantverket. Utskottet behandlar först frågor om de regionalautvecklingsfonderna, som har tagits upp i ett antal motioner. Gällande avtal omutvecklingsfonderna mellan staten och de regionala huvudmännen för fonderna,dvs. i regel landstingen, löper ut med utgången av . Av propositionenframgår att regeringen siktar till en förnyelse av avtalen utan några ändringari sak, såvida inte beslutar annorlunda. I fiera av motionernaframförs emellertid yrkanden som innebär en ändring av nuvarande riktlinjer förverksamheten i olika hänseenden. Längst går moderata samlingsparfiet, som imotionerna 1984/85:559 och 1984/85:2623 föreslåratt utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet skall successivt avvecklas och att företagsservicenskall avgiftsbeläggas i ökad utsträckning. 1 den sistnämnda motionen beräknasdessa ätgärder medföra en ärlig besparing för staten med minst 20 milj. kr.Därutöver föreslås att en viss del av amorteringarna på utestående län, somenligt gällande bestämmelser fär användas av fonderna för ny utlåning, skalltillföras staten. Minst 50 milj. kr. bör enligt motionärerna på detta sätt kommastaten till godo under nästa budgetär. Utskottet anser att det saknas skäl för en sådanomläggning av utvecklingsfondernas verksamhet som föresläs i de tvåmotionerna. Som framgår av redovisningen på s. 23 sker i enlighet medstatsmakternas beslut en successiv minskning av rörelselånen, somutvecklingslän och utvecklingsbidrag ökar. Dessa senare former avfinansieringsstöd innebär enligt utskottets mening ett för småföretagenvärdefullt komplement till den kommersiella kapitalmarknaden, som deför fondernas del kan innebära ökat risktagande och längre omsättningstid fördet utlånade kapitalet. Mot bakgrund härav avvisar utskottet tanken på attfondernas kapitalbas skall urholkas enligt förslaget i motion 1984/85:2623 (m).Med det sagda avstyrker utskottet såväl denna motion som motion 1984/85:559(m), båda i här beröi-da delar. Utskottet återkommer senare till frågan om anslagsbehovför nästa budgetår. Enligt nuvarande avtal utsesutvecklingsfondernas styrelsera\ landstingen, dvs. på politisk väg. Vidfondernas tillkomst förutsattes att styrelserna skulle ges en allsidigsammansättning med företrädare för bl. a. arbetstagare och småföretagare.Berörda intresseorganisationer saknar dock nomineringsrätt eller annanformaliserad insyn i fondernas verksamhet. Frågan om styrelsernas sammansättning har varit omstridd.Som framgått avser regeringen inte att ta initiativ till någon ändring avnuvarande NU1984/85:22 28 regler för nästa avtalsperiod. Två motioner har emellertidväckts i frågan. I moderata samlingspartiets motion 1984/85:2623 föreslås attriksdagen skall uttala sig för ett starkare inslag av personer med praktiskerfarenhet från näringslivet i styrelserna. I motion 1984/85:2626 (s) föresläsatt löntagarnas och företagens organisationer skall ges insyn och infiytandeöver fondernas verksamhet. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning atterfarenheterna av hittillsvarande ordning för utseende av styrelseledamöter ide regionala utvecklingsfonderna inte ger anledning för staten att begäraändringar i avtalen med landstingen. Utskottet räknar dock, liksomindustriministern, med att landstingen och de berörda kommunerna inför kommandeval av styrelser i ökad utsträckning beaktar synpunkter frånnäringslivsorganisationerna och de fackliga organisationerna. Något initiativ av i frågan om styrelsernassammansättning är enligt utskottets mening inte påkallat. Med det sagdaavstyrker utskottet motionerna 1984/85:2623 (m) i berörd del och motion1984/85:2626 (s). Förslag om utvidgning avutvecklingsfondernas målgrupp till att omfatta även hantverks- ochserviceföretag förs fram i pariimotion 1984/85:2805. Förslagetmotiveras med servicesektorns växande betydelse för bl. a. den varuproducerandeindustrin. Utskottet erinrar om att gällande bestämmelser om målgruppför utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet medger stöd till serviceföretagsom tillhandahåller tjänster för de tillverkande företagen. När det gäller fondernasövriga verksamhet, som inte är förfatlningsreglerad, till-lämpasmälgruppsavgränsningen med stor fiexibilitet. Utskottet biträder emellertid inte förslaget i motionen omen generell utvidgning av målgruppen. Med hänsyn till de begränsade resursersom står till förfogande för fondernas verksamhet är den prioritering somkommer till uttryck i nuvarande riktlinjer enligt utskottets mening alltjämtbefogad. Med det sagda avstyrker utskottet motion 1984/85:2805 (fp) i. dennadel. I fem motioner av företrädare förolika partier föresläs statliga näringspolitiska insatser i vissa regionergenom de berörda utvecklingsfonderna. 1 motionerna 1984/85:1525 (c) och 1984/85:2274 (c)föreslås ökat stöd till unga företagare i resp. . Imotion 1984/ 85:2746 (c) föreslås, med hänvisning till förhållandena iGävleborgs län, fiexiblare resurser för utvecklingsfondens småföretagsstöd.Insatser för de små träföretagen i begärs i motion1984/85:2184 (fp). En omfördelning av resurser till förmån för länföreslås i motion 1984/85:2087 (s). Utskottet erinrar om att fördelningen av statliga medelmellan utvecklingsfonderna sker genom beslut av SIND enligt vissa allmännaprinciper som har godtagit. Vid tidigare tillfällen dä utskottet harbehand- NU1984/85:22 29 lat motionsyrkanden av samma slag som de nu aktuella harutskottet intagit den ståndpunkten att regeringen och inte bör ge sigin på bedömningar av angelägenheten av insatser genom någon viss utvecklingsfond.Utskottet anser inte att det som har föreslagits i de fem aktuella motionernaföranleder något avsteg från denna princip. Utskottet avstyrker därmedmotionerna i berörda delar. Ett ökat statligt stöd tillhantverket begärs i motion 1984/85:1435 (c). Motionärerna föreslår,att ettsärskilt anslag av 1 milj. kr. anvisas till den hantverksnämnd som harinrättats på initiativ av SHIO-Familjeföretagen. En motsvarande minskning avanslaget till Industrifonden förutsätts. Statens nuvarande stöd till hantverket lämnas frånanslaget till småföretagsutveckling, varför utskottet behandlarmotionsyrkandet under denna punkt. SIND är central förvaltningsmyndighet för bl. a. ärendensom rör hantverk. Enligt vad utskottet erfarit har SIND lämnatbidrag med sammanlagt ca . till ett antal olika aktiviteter ochprojekt pä hantverksområdet. Därvid har det ansetts särskilt angeläget atttraditionellt hantverkskunnande inom byggsektorn bevaras. 1 detta syfte har bidragmed nära . lämnats till Stiftelsen för företagsutveckling(SIFU) för bl. a. kurser i äldre mäleriteknik. Vidare har SIND lämnat ettbidrag av . för administration till den hantverksnämnd som anges imotionen. En företrädare för ingår i nämnden. Vidare kan framhållas att hahtverksföretag som ärtillverkande företag eller tillhandahäller tjänster för tillverkningsindustriningår i den primära målgruppen för de regionala utvecklingsfonderna. De kandärigenom bli delaktiga av fondens finansieringsstöd och företagsservice. Utskottet konstaterar att möjligheter att stödjahantverket finns inom ramen för statens stöd till småföretagsutveckling iallmänhet. Enligt utskottets mening bör det liksom ankomma på SINDoch utvecklingsfonderna att svara för prioriteringen av olika stödbehov medhänsyn tagen till gällande riktlinjer för stödet. Något särskilt anslag böralltså inte anvisas till hantverksnämnden enligt förslaget i motion1984/85:1435 (c). Motionen avstyrks i denna del. I detta sammanhang behandlarutskottet också motion 1984/85:2621 (m) om bildandet av en stiftelse förinstrumenthantverki anslutning till den fyraåriga utbildning som har startatsvid Hantverkets folkhögskola i . Med anledning av motionen villutskottet framhålla värdet av att kunskaper i traditionellt hantverk kanvidmakthållas särskilt på områden där en ökande efterfrågan inom landet finnseller förutses. Som framgår av vad utskottet har anfört lämnar också SINDvisst stöd till sådant hantverk främst pä byggområdet. Frågan om särskildainsatser för instrumenthantverk får prövas av SIND enligt gällande grunder försmåföretagsstödet. Frågan har givetvis också kulturpolitiska aspekter somförtjä- NU1984/85:22 30 nar att beaktas. Utskottet kan emellertid från sinautgångspunkter inte förorda något särskilt uttalande av i frågan.Därmed avstyrker utskottet motionen. Utskottet tar slutligen upp fråganom anslag för nästa budgetår till småföretagsutveckling. Här föreligger skildamotionsyrkanden från moderata samlingspartiets, ochfolkpartiets sida. 1 motion 1984/85:2623 (m) yrkas pä en minskning av anslageti förhällande till regeringens förslag med 47,4 milj. kr. Som framgått sammanhängerdetta yrkande bl. a. med förslag från moderata samlingspartiets sida om enändrad inriktning av de regionala utvecklingsfondernas verksamhet. I motionenriktas också kritik mot att det i propositionen saknas en redovisning av denberäknade fördelningen av anslaget pä olika ändamål. I partimotion 1984/85:2805 föreslås enanslagsminskning med 57,7 milj. kr. Minskningen avser inte utvecklingsfondernasföretagsservice och administration, för vilka en i stort sett oförändradmedelstilldelning antas. Däremot motsätter sig motionärerna att medel beräknasför de andra former av småföretagsstöd som finansieras från anslaget. Krav pä ökade insatser för småföretagsutveckling förs framav i motion 1984/85:1516. I denna begärs en ökning av anslagetmed 66 milj. kr. i förhällande till regeringens förslag. Härav hänför sig 16milj. till ökade medel för utvecklingsfondernas administration och företagsserviceoch 50 milj. kr. till förstärkning av finansieringsverksamheten. En motsvarandeminskning av anslaget till Industrifonden förutsätts. Utskottet finner regeringens förslag till anslag välavvägt. Därmed avvisar utskottet de krav på nedskärningar i olika delar av detstatliga stödet till småföretagsutveckling som har framförts från moderatasamlingspartiets och sida. Utskottet kan inte heller biträdacenterpartiets förslag till anslagsökning.