bet · G801AU21 · 1984-12-31 00:00:00 — om sysselsättningsskapande åtgärder (prop. 1984/85:150) I betänkandet behandlas den tillproposition 1984/85:150 fogade bilagan 2:2 () samttre med anledning av propositionen i denna del väckta motioner. Inledningsvis görs en bedömning avsysselsättningsutvecklingen och därmed av förutsättningarna förarbetsmarknadspolitiken under nästa budgetår. I den frågan föreliggerdivergerande uppfattningar med en för m, c och fp gemensam reservation. De förslag som läggs fram i propositionen gäller.framförallt byggarbetsmarknaden samt teknikerbristen och vissa utbildningsåtgärder.Utskottet biträder regeringens förslag, bl. a. att bidrag till hemresor ochstarlhjälp med . skall kunna ges till längpendlande byggnadsarbetare iskogslänen samt, på utbildningssidan, att 16 milj. kr. avsätts lill fortsattkursverksamhet på dataområdet för korttidsutbildade. Moderata samlingspartietanmäler i reservationer annan uppfattning beträffande förslagen i dessaavsnitt. I propositionen redovisas vidare en inventering av vissaproblem kring långtidsarbetslösheten. Några förslag till åtgärder presenterasej. och framställningen föranleder inte heller något initiativ från utskottetssida. Med anledning av motionerna behandlas elt förslag från vpkatt förstärka anslaget till Sysselsättningsskapande åtgärder för nästa budgetårmed 1 750 milj. kr. Förslaget avstyrks, och vpk reserverar sig. I en motionfrån utskottets folkpartiföreträdare aktualiseras frågor om särskilda ungdomsavtal,lärlingsutbildning och lönebidragen för arbetshandikappade. Utskottet anser attförslagen inte bör leda till någon åtgärd, vilket föranlett reservationer ochsärskilda yttranden. I den aktuella bilagan tillpropositionen föreslår regeringen efter föredragning av statsrådet attriksdagen skall dels godkänna vad som förordats i fråga om månadsresor ochstarlhjälp till byggnadsarbetare, dels till Arbetsmarknadsutbildning för /86under tionde huvudtiteln utöver i proposition 1984/85:100 bilaga 12 upptagnamedel anvisa ett reservationsanslag av , dels till Kostnader för ny organisation för den särskiltanordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. för /86 under tiondehuvudii- I 1984/85. AU1984/85:21 2 teln utöver i proposition 1984/85:100 bilaga 12 upptagnamedel anvisa ett förslagsanslag av . Det i samma bilaga framlagda förslaget till ändring ilagen (1981:691) om socialavgifter har överlämnats för behandling isocialförsäkringsutskottet. 1984/85:3203 av m. fl. 8. att utöver vad som tidigare anvisats tillSysselsättningsskapande åtgärder för /86 anvisar 1 750 000 000kr. Motionenbehandlas i övriga delar av andra utskott. 1984/85:3211 av () och tredje vice talmanKarl (fp) I motionen yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna 1. attteknikerutbildningen prioriteras starkare för att undvika s.k.flaskhalsproblem, 2. att en ökad ochförstärkt lärlingsutbildning förverkligas, 3. att desärskilda lönebidragen utökas, 4. attlönebidraget till handikappade bättre sätts i relation fill handikappet ienlighet med vad som anförts i motionen, 5. att regeringenengageras i arbetet för särskilda ungdomsavtal i avsikt att underlättaungdomars inträde på arbetsmarknaden. 1984/85:3212 av . (m) I mofionen yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendetidigareläggning av offentliga investeringar, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående"kontakt- och uppsökarverksamhet för arbetslösa byggnadsarbetare", 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeåtgärder för att bereda arbete åt arbetshandikappade byggnadsarbetare, 4. att riksdagenskall avslå de av regeringen föreslagna reglerna för månadsresor och starlhjälptill byggnadsarbetare, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendearbetsmarknadsutbildning i företag, 6. att riksdagenhos regeringen begär redovisning av effekterna av rekryteringsstödet. AU1984/85:21 3 Utskottet har i betänkandet AU1984/85:11 med anledning av förslagen i proposition 1984/85:100 och anslutandemotioner tagit ställning fill inriktningen av och medelsbehovet för arbetsmarknadspolitikenunder nästa budgetår. I samband därmed redovisade utskottet sin syn påutvecklingen på arbetsmarknaden. I dessa frågor framkom vid ärendeberedningenskiftande bedömningar på en rad olika punkter, vilket manifesterades i ettmycket stort antal reservationer till betänkandet. I detta ärende har utskottet att prövaarbetsmarknadsdepartementets bilaga till årets kompletteringsproposition samttre till bilagan anslutande motioner. Till grund för propositionen ligger en avarbetsmarknadsstyrelsen, (AMS) avgiven framställning tillregeringen. De frågor som tas upp gäller bl. a. byggarbetsmarknaden,teknikerbristen, långtidsarbetslösheten samt vissa utbildnings- ochungdomsfrågor. Genom motionerna aktualiseras därjämte bl. a. insatser genomsysselsättningsskapande åtgärder och lönebidragen. Med anledning av vad som sägs i propositionen och imofionerna behandlar utskottet först förutsättningarna förarbetsmarknadspolitiken under /86. Förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken under nästabudgetår Denna fråga har som ovan antyttsbehandlats av utskottet i betänkandet AU 1984/85:11 (s. 22-26 samt res. 1 av m,c, fp och 2 av vpk). Arbetsmarknadsministern anför i den nu föreliggandepropositionen att den bild som tecknades i årets budgetproposition avutvecklingen på arbetsmarknaden nu framträder med klararekonturer. Den bedömning som kan göras beträffande indikerar ännutydligare än att produktion och sysselsättning kommeratt öka väsenfligt även . En avgörande förutsättning för fortsatt tillväxtär att kostnadsutvecklingen kan begränsas. Vidare anförs att sysselsättningsökningenväntas fortsätta . Merparten av fillväxten förutses ske inom näringslivet.Någon sysselsättningsökning väntas även i kommunerna. Arbetskraftsutbudet växtesnabbt , och ökningen av arbetssökande kan fortgå ännunågon fid. Men sammantaget finns det skäl att utgå från att efterfrågan påarbetskraft kommer att vara så betydande att arbetslösheten kanminska ytterligare. Arbetsmarknadsministern tillägger att även om utsikternaför ger anledning till viss tillförsikt så finns det ettantal osäkerhetsmoment. Därför är det svårt att bedöma behovet av ytterligarearbetsmarknadspolitiska insatser för hela /86. Till detta skall fogas att arbetsmarknadsministern i ettinledande avsnitt i propositionen gör en internationell jämförelse, varavframgår att arbetslös- AU1984/85:21 4 heten i är betydligt lägre än i de flesta andraindustrialiserade länder. Skillnaderna mot dessa länder blir ännu tydligare omman ser till ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten.Sysselsättningen nådde den högsta nivå som någonsin registreratsi och är högre än i något annat industriland. Arbetsmarknadsministernbetonar att i delta avseende behåller sin tätposition även om de sysselsättningsskapandeåtgärderna exkluderas. Propositionens lägesbeskrivning betecknas i motionerna3212 av m. fl. (m) och 3211 av () och tredjevice talman () som en omfattande skönmålning.Arbetsmarknadssituationen uppvisar stora brister. Även vänsterpartietkommunisterna gör invändningar i sin partimotion 3203. I motion 3212 (m) sägs bl. a. att en analys avarbetsmarknadsutvecklingen efter det socialdemokratiska regeringstillträdettydligt visar att arbetslöshetsproblemen har förvärrats trots den uppåtgåendeindustrikonjunkturen. är inte, som det görs gällande i propositionen,på rätt väg, utandet är en anmärkningsvärt dålig utveckling som har ägt rum.Visserligen är arbetslösheten lägre än , men den är fortfarandebetydligt högre än . Även i andra avseenden kan regeringensframställning i propositionen ifrågasättas. När det gäller politikensinriktning hänvisar motionärerna till förslagen i motion 1984/85:900 frånallmänna motionstiden om såväl den allmänna ekonomiska politiken som arbetsmarknadspolitikensamt till partimotion 1984/85:3201 om den ekonomiska politiken. Liknande synpunkter anförs i motion 3211 (fp). Det sägs idenna motion att arbetsmarknadsläget även har ljusa sidor, bl. a. att fler äntidigare har förvärvsarbete, men till bristerna hör en exceptionellbyggarbetslöshet, problemen för de långtidsarbetslösa och att fler än någonsinstår utanför den ordinäre arbetsmarknaden. Allt tyder på att det är enbesvärande arbetsmarknadssituation som förestår. Vänsterparfiet kommunisterna invänder i motion 3203 attarbetslösheten nu är högre än under 1970-lalet och att inflationen ärhögre än i jämförbara länder. Det finns ingen stabil grund för fortsattuppsving, än mindre för stabil tillväxt och rättvis fördelning avlevnadsstandarden. Även om med hänsyn till arbetslösheten intar ettgynnsamt läge jämfört med de flesta övriga kapitalistiska länder så är deuppnådda resultaten inte tillräckliga och kan dessutom lätt gå föriorade. Den bedömning av sysselsättningsutvecklingen som görs ipropositionen sammanfaller med den summering av arbetsmarknadsläget somutskottet gjorde tidigare i det ovannämnda betänkandet AU 11, nämligen attsysselsättningstillväxten sannolikt kommer alt fortsätta under år 1985.Samtidigt kommer som en följd av förändringar i åldersfördelningen utbudet avarbetskraft att öka. För att ytterligare reducera arbetslösheten fordras attden arbetsmarknadspolitiska beredskapen hålls på en hög nivå. AU1984/85:21 5 utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden i mångaavseenden har varit gynnsam, sett i ett internationellt perspektiv, så liggerarbetslöshetsnivån efter våra mått alltför högt, och långtidsarbetslösheten harinte kunnat nedbringas i en omfattning som är önskvärd. Utskottet delararbetsmarknadsministerns uppfattning att den helt centrala uppgiften förarbetsmarknadspolitiken under /86 måste vara att fullföljainsatserna för att reducera såväl den totala arbetslösheten somlångtidsarbetslösheten. Med erinran om att arbete åt alla är det övergripandemålet för den ekonomiska politiken föreslås att , med anslutning tillvad som anförs i propositionen i förevarande del och med avvisande avmotionerna 3203,3211 och 3212 i motsvarande delar, godkänner vad utskottet nuytterligare anfört om förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken under nästabudgetår. Ytterligare medel till sysselsättningsskapande åtgärder I framställningen fill regeringenbedömer AMS att behovet av sysselsättningsskapande åtgärder i form avberedskapsarbeten och rekryteringsstöd torde vara minst lika stort under detkommande som under det innevarande budgetåret. AMS avser att återkomma med enmer preciserad bedömning när utvecklingen på arbetsmarknaden säkrare kanförutses. kommunisterna föreslår i motion 3203 attanslaget till sysselsättningsskapande åtgärder skall räknas upp med 1 750 milj.kr. för att minska arbetslösheten och motverka negativa effekter av enkonjunkturnedgång. Medlen är avsedda att gå till kommuner och landsting föratl skapa nya och fasta arbetstillfällen. Det hänvisas till att del belopp om1,som satsades på sysselsättningen har prutatsbort i den nya arbetsmarknadsbudgeten. Ett liknande förslag från vpk prövades i AU 1984/85:11 (s.101, res. 68 av vpk) och lämnades av utan bifall. Därefter har somnämnts AMS gjort bedömningen att det föreligger ett oförändrat behov avsysselsättningsskapande insatser, och arbetsmarknadsministern anser ipropositionen att planeringen för dessa insatser bör utgå från ensådan bedömning. Detta ger dock inle underlag för att redan nu fastställa enhögre nivå för åtgärdsinsatserna såsom motionärerna vill, utan denna fråga fårman ta ställning till om det motiveras av den fortsatta utvecklingen påarbetsmarknaden. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet vpk:s förslag omanslagsförstärkning. I den redan nämnda skrivelsen den22 har AMS redovisat en utredning om utvecklingen på byggsektorn somstyrelsen har gjort på regeringens uppdrag i samarbete med parterna påbyggarbelsmarknaden. Bakgrunden är att byggsektorn efter expansionen på 1960-och 1970-talen r 1984/85. AU1984/85:21 6 har minskat, så att sysselsättningen nu enligtpropositionen har sjunkit till nivå. Framtidsutsikterna inom branschensägs framstå som relativt positiva, men problemen speciellt på kort sikt måstepoängteras, däribland de regionala obalanserna som är särskilt markerade iskogslänen och de stora skillnaderna i arbetslöshet olika yrkesgrupper emellan. De åtgärder som arbetsmarknadsministern redovisar somaktuella är följande: Åtgärder tillstöd för arbetshandikappade byggnadsarbetare. Arbetsmarknadsministern aviseraratt hon avser atl uppdra åt AMS alt i samråd med berörda intressenter påbyggarbetsmarknaden utreda alternativa lösningar som mer långsiktigt ger arbeteåt sådana arbetstagare inom eller utanför byggverksamheten. Fortsattkontakt- och uppsökande verksamhet bland arbetslösa byggnadsarbetare. Dennauppsökande verksamhet bedrivs av arbetslösa byggnadsarbetare. Det ärarbetsmarknadsministerns avsikt alt ett belopp av 2 milj. kr. av medlen förberedskapsarbeten skall få användas för ändamålet under /86. Utveckling aven arbetsförmedling för byggnadsarbetare. Utbildning förreparations- och ombyggnadsarbeten för att undvika brist på arbetskraft. Anpassning avgymnasieskolans bygg- och anläggningstekniska linje genom minskat antalintagningsplatser framför allt i skogslänen. Särskildaregler om flyttningsbidrag för byggnadsarbetare i skogslänen som innebär attdels bidrag skall kunna ges till två hemresor i de falldagpendling inte kan ske, dels starlhjälp med . för anställningar somberäknas vara . Med hänsyn tillde regionala obalanserna har regeringen beslutat att med användning avfinansfullmakten tidigarelägga offendiga investeringar, varav statligainvesteringar för 162,4 milj. kr. och kommunala beredskapsarbeten avinvesteringskaraktär i vissa skogslän för 138 milj. kr. Därjämte upplyses att ien kommande proposition om barnomsorg (prop. 1984/85:209) kommer att föreslåsytterligare anordningsbidrag för barnstugor (volym 300 milj. Dessutomskall ytterligare 48 milj. kr. få användas för anordningsbidrag till samlingslokaler. Ett förslag från AMS om införande av projekteringsbidragavstyrks av arbetsmarknadsmininstern. Återinförande av denna typ av bidrag återkommande fillfällen behandlats i utskottet, senast i AU 1984/85:11 s.89-90. Av de ovan redovisade åtgärderna är det de nya reglernaför flyttningsbidrag för byggnadsarbetare som underställs förgodkännande. Denna och några av de övriga åtgärderna tas upp i kommittémolion3212 från moderata samlingspartiet. När det gäller det blivande utredningsuppdraget till AMSom åtgärder för handikappade byggnadsarbetare sägs i motionen att del ärväsentligt att AU1984/85:21 7 skapa arbetsmöjligheter för sådana arbetstagare. Men detbör ske genom frivilliga åtaganden från företagens sida. Detta bör gesregeringen till känna liksom att arbetsmarknadsmyndigheterna inte får utnyttjaden specialreglering som finns på byggarbetsmarknaden för att utövapåtryckningar gentemot byggnadsföretagen. Såvitt framgår av vad arbetsmarknadsministern anfört ärdet meningen att byggintressenterna, dvs. även företagssidan, skall medverka iutredningsarbetet. Det får förutsättas att branschens företrädare bevakar attde åtgärder som blir aktuella också är godtagbara för dem. Det kan tilläggasatt AMS har utgått från att den överenskommelse som kan uppnås medbyggintressenterna skall underställas statsmakterna för beslut. Det innebäratt en ny ordning kommer att föregås av en prövning i . Med hänsyn lilldet anförda anser utskottet att det inte är påkallat att inför det föreståendeutredningsarbetet göra ett tillkännagivande till regeringen med det innehållsom begärs i motionen. Denna avstyrks följaktligen i denna del. I fråga om den uppsökande verksamheten blandbyggnadsarbetare anförs i motionen att en sådan verksamhet måste ske påfrivillig grund. 1 vissa fall kan det vara en uppgift att bedrivauppsökande social verksamhet, med möjlighet att anordna den somberedskapsarbete på det sociala området. Med hänsyn härtill anser motionärernaatt det bör ges regeringen till känna att det inle finns någon anledning att idetta sammanhang särbehandla byggnadsarbetarna. Eftersom det här rör sig om en fortsatt verksamhet,tidigare godtagen av och avsedd att finansieras inom ramen för redananvisade medel, anser utskottet att inte bör göra del begärdatillkännagivandet, som i sak har innebörden att det finansiella stödet skallupphöra och därmed verksamheten avbrytas. Förslaget om de nya formerna av flyttningsbidrag förbyggnadsarbetare bör enligt motionärerna avslås av . De hänvisar tillatt lönesättning och traktamentsregler inom byggnadsbranschen redan ärutformade med hänsyn fill att byggnadsarbetare ofta arbetar på annan ort änhemorten. Utskottet har i ett tidigare sammanhang (AU 1980/81:21 s.71-72) ställt sig positivt till tanken på flytlningsbidrag i form av friahemresor för byggnadsarbetare. Det gällde den gången fler hemresor än två permånad. 1 motsats lill motionärerna anser utskottet att regeringsförslaget pådenna punkt kan godtas som led i åtgärderna att nå en rimlig balans påbyggarbetsmarknaden. Slutligen vill motionärerna med anledning av detidigareläggningar av investeringsarbeten som regeringen beslutat om attriksdagen skall ge till känna vad som i motionen anförs om faran med denna typav "framflyttade" offentliga investeringar. Även om självainvesteringen i sig kan ske på förmånliga villkor för kommunen, fortsättermotionärerna, medför byggnaderna och anläggningarna också betydande drifts-och underhållskostnader. Dessa utgifter kan leda till skattehöjningar, vilkaknappast gynnar sysselsättningssituationen. AU1984/85:21 8 Denna problematik - attinvesteringar i byggnader och anläggningar drar med sig ökade driftsutgiftersom måste finansieras - är väl känd i regeringens kansli, varför någottillkännagivande härom från sida inte är påkallat. Med åberopande av det ovan anförda avstyrks motion 3212 ide nu behandlade delarna. Regeringens förslag om flytlningsbidrag för byggnadsarbetarebör godkännas av . Bristen på tekniker har blivitalltmer påtaglig. I AMS framställning sägs den vara den högsta som någonsinregistrerats. Den är starkt markerad inom verkstadsindustrin och avser i förstahand civilingenjörer. Även bristen på yrkesarbetare är omfattande men docklägre än vid tidigare konjunkturuppgångar, tillägger AMS. Frågan utvecklas ytterligare i propositionen, där detframhålls att den tilltagande bristen på tekniker huvudsakligen måste motverkasgenom långsiktiga insatser inom utbildningspolitiken. Vissa insatser kan dockgöras genom teknikerutbildning inom arbetsmarknadsutbildningen. Bristen på tekniskatjänstemän kan således till en del motverkas genom den s. k.flaskhalsutbildningen, dvs. en av formerna för AMU i förelag. Arbetsmark- nadsministern anmäler att hon avser att föreslå regeringen att bidragtill sådana tekniska påbyggnadskurser skall kunna lämnas för en utbildning somomfattar upp . Bidrag ges annars normalt för högst 920 timmar.Vidare understryker arbetsmarknadsministern att de företag som harförnyelsefonder bör använda dessa för den behövliga kunskapsuppbyggnaden. Tillfrågan om användningen av förnyelsefonder återkommer utskottet i det följande. I motion 3211 av () och tredje vice talmanKarl () begärs ett tillkännagivande till regeringen om enstarkare prioritering av teknikeruibildningen med särskild hänsyn fillverkstadsindustrin. Motionärerna hänvisar till att det handlar om långsiktigaproblem och åtgärder. Därför är det viktigt att snabbt och kraftfullt ta tag ien upprustning av teknikerutbildningen, inte minst så att verkstadsindustrinfår sina behov fillgodosedda. De uttalanden som motionärerna gör kan utskottet ställasig bakom. Det är emellertid fråga om bedömningar som sammanfaller med dem somkommer till uttryck i propositionen. Då det inte föreligger någon skiljaktiguppfattning i sak och då motionärerna inte har framfört något uppslag som kansägas komplettera de åtgärder som redovisas i propositionen - vilka utskottetlämnar utan erinran - kan det inte anses motiverat att tar någotinitiativ i form av ett tillkännagivande till regeringen, såsom mofionärernaföreslår. AU1984/85:21 9 Förnyelsefonder och AMU i företag fastlades nya principerför AMU i företag (prop. 1983/84:100 bilaga 12 s. 112 f., AU 21 s. 76 f.). Ensammanfattning av de nya villkoren för denna form av arbetsmarknadsutbildninglämnas i propositionen på s. 17. Med hänsyn till att företagen därefter harålagts att införa förnyelsefonder (prop. 1984/85:86, FiU 9) och dessa fonderskall utnyttjas för bl. a. utbildning föreslås att reglerna för AMU i företagändras. Regeländringen skall ha innebörden att disponibla medel påförnyelsekontot skall utnyttjas i första hand innan arbetsmarknadsmyndigheternabeviljar bidrag för AMU i företag. Bidrag för jämställdhetsutbildning skalldock kunna ges oberoende av om företaget har medel på förnyelsekontot. Likasåskall undantag kunna göras för redan påbörjade tekniska utbildningar. Moderata samlingspartiet erinrar i kommitlémotionen 3212om sin principiella inställning att förnyelsefonderna aldrig borde ha införtsoch att de nu bör avvecklas. När det gäller AMU i företag finns ingen anledningenligt motionärerna att ändra reglerna i annan mån än att företagen själva iförsta hand bör betala sin personalutbildning. Offentliga medel bör utnyttjasendast när det är påkallat med hänsyn till arbetsmarknadsläget. Det skall skeutan hänsyn till om medel finns tillgängliga på förnyelsekonto eller ej. Dettabör enligt motionärerna ges regeringen till känna. Bidrag till AMU i företag lämnas endast i de fall det ärarbetsmarknadspolitiskt motiverat, nämligen för att förebygga permitteringaroch uppsägningar, för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män eller - iexpansionsskeden - för att undvika allvarliga produktionsstörningar på grundav brist på specialutbildad arbetskraft, t. ex. vid det leknikerproblem somnyss berörts. I normala fall är det, såsom sägs i motionen, självfalletföretagens sak att bekosta sin personalutbildning. Någon ändring i grundernaför AMU i företag är sålunda inte aktuell på grund av motionen. Däremot kandet, som föreslås i propiositionen, vara rimligt att införa en tilläggsregel omatt företagens förnyelsefonder med hänsyn lill deras syfte skall utnyttjas iförsta hand innan offentliga medel tillskjuts för personalutbildning. En sådanordning bör kunna accepteras oavsett uppfattning om det var lämpligt att införasådana fonder. Utskottet anser med andra ord att de argument som anförs i motionenmot propositionens förslag på denna punkt inte är bärande. Därför tillstyrksden nya regeln för AMU i företag medan motion 3212 avstyrks i motsvarande del. Utbildning inom dataområdet för korttidsutbildade, m. m. Innevarande budgetår bedrivs somett särskilt projekt utbildning inom dataområdet för korttidsutbildade. Förändamålet har anvisats ett belopp av 32 milj. kr. I princip gäller reglerna förAMU i företag vid denna utbildning. I propositionen anses det vara angeläget attutbildningsverksamheten kan fortsätta och för nästa budgetår bör ytterligare 16milj. anvisas, varav 8 AU1984/85:21 10 under anslaget Arbetsmarknadsutbildning avseendetiden 1985 och 8 milj. kr. under anslaget Kostnader förny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m.avseende tiden 1986. I kommittémotionen 3212 föreslår moderata samlingspartietatt regeringens framställning om extra medel skall avslås. Det är väsentligtatt fler individer får kunskaper om datorerna och deras användning, men det börenligt motionärernas mening ske inom studieförbundens kursverksamhet ellergenom den arbetsmarknadsutbildning som ges åt arbetslösa inom ramen för redananslagna medel till dessa ändamål. Utskottet biträder för sin del regeringensanslagsframställning. Verksamheten är angelägen, men i motsats tillmotionärerna anser utskottet att den inte bör ske på bekostnad av annanarbetsmarknadsutbildning som är nödvändig av andra skäl. Därför avvisasmotionärernas avslagsyrkande.