bet · G801KrU6 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande fyramotioner om ortnamnsverksamheten. En av dem avser sockenbegreppet ochsockennamnen. De övriga motionerna avser vissa frågor om bevarande av ortnamn,som behandlats i ortnamnskommitténs betänkande (SOU 1982:45) Ortnamns värde ochvård. I motion 1983/84:737 av () ochMartin () yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om vikten av att slå vakt om socknen som begrepp ochatt bevara sockennamnen för framtiden. I motion 1983/84:2269 av () yrkasatt hos regeringen begär förslag till åtgärder som garanterar enlokal beslutanderätt beträffande affärsverks och myndigheters benämning avorter. 1 motion 1983/84:2275 av () yrkasatt beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om bevarande av postadresser. I motion 1983/84:2283 av ()yrkas att hos regeringen begär förslag till lagstiftning somförhindrar sådan utarmning av våra ortnamn som framgår av motionen. Motionärentar upp frågor om ortnamn bl. a. på kartor, i fastighetsregistret och ipostadresser. Uppgifteri anslutning till motionerna Ordet socken har samma ursprung som ordet söka. Detanvänds för det. område på landsbygden inom vilket människorna sökt sig tillsamma kyrka. Indelningen av landet i socknar betecknas ofta som"naturvuxen". Sockenindelningengrundar sig enligt många forskare på en äldre för-kristen indelning, vilken ilikhet med indelningen i hundaren och härader bl. a. kan ha haft att göra medgemensamma skyldigheter som att hålla och utrusta skepp och manskap tillskeppen. Vissa socknars förkristna namn tyder på att den territoriellaindelningen har ett förkristet ursprung. I 1984/85. KrU1984/85:6 2 En annan förklaring tillsockenindelningen är att den skett först när den behövdes för kyrkliga ändamål.Som stöd för detta har bl. a. hävdats att sockengränser ibland skär över äldrehundare- och häradsgränser. Socknen kan också ha sitt ursprung i en tidigarebygdegemenskap kring vissa gemensamma förkristna angelägenheter av mindre slag.Denna gemenskap har förstärkts när man ställts inför den stora uppgiften attbygga en kyrka. I vissa fall har en socken också kunnat växa fram runt en redanbyggd, privat kyrka. Sockenindelningen kan i olika delar av landet och vidolika tider ha skett på flera olika sätt. En redovisning av forskning om äldreterritoriell indelning i lämnas i nr 41982. beslöt (prop.1968:1, bil. 4 s. 10, SU 1968:2, 3 LU 1968:5, rskr 1968:2) om riktlinjer för enreformering av fastighetsregistreringen. a. skulle ochstadsregistret ersättas med ett enhetligt fastighetsregister. I det gamlajordregistret är socknen registerområde. 1 det nya fastighetsregistret skullekommunen vara registerområde. Det ströks under att man vid reformen skulle slåvakt om de nuvarande namnen i registren. Beteckningsbyten skulle ske med storförsiktighet för att bevara de kulturvärden som ligger i namntraditioner.Registerbeteckningarna borde dessutom inte bli mer komplicerade elleromfattande än vad som var oundgängligen nödvändigt. Åren 1971 1973 avslog på förslag av ettenhälligt civilutskott (CU 1971:15, CU 1972:4, CU 1973:7) motioner i vilkaföreslogs att socken skulle vara registerområde. Vid riksdag (prop. 1974:48, CU 1974:30, rskr1974:252) beslöts om vissa ändringar i fastighetsbeteckningsreformen, bl. a.skulle en socken- eller områdeskod ingå i registerbeteckningen. Civilutskottetanförde att ett bestående territoriellt sockenbegrepp borde skapas som germöjlighet till kartredovisning och som därmed kan ha lokaliserande betydelse.Utskottet förordade i linje härmed att socken och därmed sockennamnet skulleanges på registerkarta och pä den ekonomiska kartan som är en allmän karta.Enligt civilutskottets uppfattning hade med den förordade ordningen skapats dengrundläggande förutsättningen för att bibehålla ett sockennamn i och med attett geografiskt område kom att vara bärare av namnet. Därmed torde enligtutskottets uppfattning även de kulturhistoriska aspekterna ha beaktats. enhälligt anfört godkändes av . Vid riksmötena /79 samt 1980/81-1983/84 (CU1978/79:21, CU 1980/81;25,CU 198l/82;20,CU l982/83;19och BoU 1983/84:16)avslogsmotioner om att socken eller församling och inte kommun skall vara KrU1984/85:6 3 anförde därvid bl. a. attden gällande lösningen accepterats av företrädare för kulturvårdens intressenoch att de kommunala synpunkterna beaktats i allt väsentligt. Enligt utskottetsbedömning skulle därmed förutsättningar föreligga för en definitiv och accepteradlösning. Även ekonomiska skäl anfördes mot motionsförslag att avbryta fastighetsbeteckningsreformensom genomförs successivt i landets olika delar. I en motion vid /78erinrades om att vid beslutet om fastighetsbeteckningsreformen iprincip uttalat sig för bibehållande av alla ortnamn. Motionärerna framhöllatt våra bostadsadresser är bland de viktigaste bärarna av vårakulturhistoriskt värdefulla ortnamn. De ansåg t. ex. att postverkets påbörjadeförsök med införande av nya bostadsadresser på landsbygden bestående av vägnamnoch vägnummer var oroande. Förändringar av ortsbenämningar borde inte kunnagenomföras mot de berördas vilja, vare sig av datatekniska eller av andraskäl. Motionärerna framhöll att förändringar beträffande ortnamnens användninghar väsenfligt större betydelse än som beaktats. Därför borde enkulturhistorisk utvärdering göras. Enligt kulturutskottets (KrU 1978/79:5) uppfattning vardet en angelägen kulturfråga som aktualiserats i motionen. Liksom den äldre,kulturhistoriskt intressanta bebyggelsen har de gamla namnen på gårdar, byaroch socknar ett kulturellt värde som inte får underskattas. I remissyttrande över motionen hade lantmäteriverketerinrat om att verket i annat sammanhang hos regeringen förordat en utredningangående bl. a. målinriktningen för ortnamnspolitiken. Verket ansåg att syftetmed motionen skulle bli tillgodosett om en dylik utredning kom till stånd.Riksantikvarieämbetet och tillstyrkte en allsidig utredning omnamnfrågor i riket. fann det önskvärt att en allsidigutredning på ortnamnsområdet kom till stånd och att i denna beaktades bl. a.de synpunkter som anförts i de tre nämnda yttrandena över motionen. enhälligt anfört gav som sin mening till känna förregeringen (rskr 1978/ 79:22). I enlighet med uttalandevid /79 tillkallades en särskild utredare för att utreda frågorom ortnamnsverksamheten i riket m. m. Utredaren antog tillsammans med sinasakkunniga och experter namnet ortnamnskommittén. överlämnadesbetänkandet (SOU 1982:45) Ortnamns värde och vård, vilket har remissbehandlats. KrU1984/85:6 4 1 betänkandet föreslås en särskildlag om ortnamn. Den skall gälla sådan ortnamnsverksamhet som utövas av statligamyndigheter, kommuner och landstingskommuner samt församlingar och kyrkligasamfälligheter. Enligt lagförslaget skall bl. a. kulturhistoriska synpunkteroch vedertagna språkriktighetsregler iakttas. 1 lagen föreslås ingåbestämmelser om att regeringen fastställer namn på kommuner, landstingskommuneroch för-- samlingar och att kommuner fastställer namn på kvarter, kommundelar,gator, parker, torg m. m. inom kommunens område. Landstingskommuner,församlingar och kyrkliga samfälligheter skall efter samråd med berörd kommunfastställa namn på egna inrättningar. Vidare lämnas i betänkandet förslag till principer för engod ortnamnspolitik. föreslås svara för samordning av denstatliga ortnamnsverksamheten och därvid stödja sig på ett samarbete meddialekt-och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DOVA) och riksantikvarieämbetetnär det gäller spräkvetenskapliga och kulturhistoriska aspekter. skall en ortnamnsnämnd knytas. Myndigheter som enligt praxisfastställer namn föreslås bli skyldiga att samråda med berörd kommun. Detlämnas också förslag till reglering och rekommendationer beträffande kommunalortnamnsverksamhet. I ett särskilt kapitel i betänkandet tas upp frågor somrör s. k. ortnamnsförmedlare, såsom postverket, kartan, vägmärket ochtelefonkatalogen. Då det gäller postens försök med vägnamn och vägnummer pålandsbygden konstateras att inga vetenskapliga undersökningar gjorts för attta reda på om sådan adressering hotar gårds- och bynamnens existens. Utgångspunktför övervägandena i utredningsbetänkandet är dock att det är önskvärt attbevara och slå vakt om nedärvda gårds- och bynamn. Det erinras om attutdelningsadressen av datatekniska skäl i princip inte kan innehålla merinformation än som ryms inom 27 positioner (dvs. bokstäver och siffror samtmellanslag). Därför är det svårt att bevara äldre gårds- och bynamn i en adresssom också skall innefatta vägnamn och vägnummer. Möjligheten att använda by-och gårdsnamn plus församlingsnamn/ sockennamn vid adresseringen diskuteras.Kommittén finner det angeläget att posten (som beslutar om system förutdelningsadress) och kommunerna (som brukar besluta om vägnamn i vissa fall)verkar för att gårds-, by- och sockennamn i största möjliga utsträckninganvänds i adresserna på landsbygden. Det påpekas också att ett för riketenhetligt adresseringssystem inte bör eftersträvas utan att lokalaförhållanden bör vara avgörande. Kommittén tar också upp frågan om ändrade ortsadresser närmindre postkontor läggs ner och utdelningen centraliseras till annan ort. Framtill gjordes inga undantag från principen att ortsadressen skulle ändrastill den nya utdelningsortens namn. Fr. o. m. detta år kan emellertid en ort fåbehålla sitt namn som ortsadress även sedan postkontoret lagts ner. Kommitténanser att ortsadressen på detta sätt bör bevaras så långt det är möjligt.Kommittén redovisar att postverket inte anser det möjligt att KrU1984/85:6 5 återinföra tidigare borttagna ortsadresser. a. anförsekonomiska skäl och svårigheter att ändra sorteringsorganisationen ochpostnummersystemet. anser det också vara svårt att dra gränser förorhråden som skulle få tillbaka gamla ortsadresser då ny bebyggelse kan hatillkommit. Kommittén har förståelse för postverkets argument och har ingetförslag i frågan. Däremot anser kommittén att undantag frän regeln om att inteåterinföra borttagen ortsadress kan göras om det inte medför större besvär ochkostnader och om det tillstyrks av berörd kommun. Kommittén konstaterar att rutinerna för namnsättningen avden ekonomiska kartan, som innehåller omkring en miljon namn, innebär att deortnamn som satts ut är de i orten brukade och att de har underkastats enspråklig granskning. Detta namnförråd är utgångspunkten för namnsättningen påden topografiska kartan i den mån den ekonomiska kartan är utgiven före dentopografiska. I annat fall har namnen på den topografiska kartan gåtts igenompå likartat sätt. Båda kartorna revideras successivt. De är ofta grundmaterialför framställning av andra kartor. Den ekonomiska och den topografiska kartanär allmänna kartor som skall ges ut även fortsättningsvis enligt riksdagensbeslut vid /84 (prop. 1983/84:100, CU 1983/84:18, rskr1983/84:192). Enligt ortnamnskommittén bör namnen pä de allmänna kartornaanses vara officiellt fastställda. Kommittén anser att de allmänna kartorna spelaren väsentlig roll som ortnamnsförmedlare och att de har en grundläggandebetydelse för ortnamnsvården. Kommittén betonar också vägmärkets mycket viktiga roll somorl-namnsförmedlare. Den finner det önskvärt att ortnamnen på landsbygdenskyltas i generös utsträckning. Ortnamnsmärken som benämner län, tätorter,kyrkor, vattendrag, berg, landskap m. m. hjälper till att bevara namnen ochderas kulturhistoriska och sociala värde. anvisningar föruppsättning av vägmärken bör enligt kommittén tillgodose inte bara trafiktekniskaaspekter utan även medverka till att det nedärvda ortnamnsmaterialet bevaras. Kommittén lämnar även förslag om utökad verksamhet medortnamnsförteckningar. Slutligen föreslås regler för vården och användningen avortnamn i flerspråkiga områden. Enligt sina direktiv (Dir 1982:95)skall kyrkokommitté (Kn 1982:05) göra en översyn av kyrkans strukturpå lokalplanet. Översynen skall i första hand syfta till att finna lämpligaformer för att bilda ekonomiskt och befolkningsmässigt bärkraftiga enheter,som kan utgöra underlag för en differentierad och målinriktad kyrkligverksamhet på lokalplanet. bör i princip församlingen och dess kyrkaalltjämt kunna utgöra bas för prästernas och deras medarbetaresförsamlingsvårdande KrU1984/85:6 6 Befolkningsutvecklingen, ändrade geografiskaförhållanden m. m. kan dock, anförs det i direktiven, i särskilda fall motiverauppbrott från det historiskt givna. avgav ett diskussionsbetänkande(SOU 1983:55) Församlingen . Som underlag för den fortsatta diskussionenom den lokala organisationen hade kommittén utarbetat tre strukturmodeller ivilka den nuvarande församlingsindelningen bibehålls antingen genom attförsamlingarna alltjämt är kyrkokommuner eller genom att de bildarverksamhetsdistrikt inom större kyrkokommuner. diskussionsbetänkande har remitterats tillett stort antal församlingar, domkapitel och andra kyrkliga organ. Svaren harsammanställts i betänkandet (SOU 1984:75) Församlingarna om framtiden. beräknas avge ett nytt betänkande 1985. Sedan kyrkomötet yttrat sig över detta avger kommittén ett slutbetänkande. Sockenbegreppet och sockennamnenbör enligt motion 737 (c) bevaras för framtiden. Motionärerna hävdar attsocknen och sockenbegreppet nu hotas av administrativa och andra åtgärder bl.a. inom fastighelsregistre-ringen och i samband med kommande utredningsförslagom församlingsindelningen. Socknen bör bevaras som en levande och naturliggrund för mänsklig gemenskap. Utskottet har i det föregående redovisat att år1968 beslöt att kommun skall ersätta socken (jordregistersocken) somregisterområde på landsbygden. Vidare har av kulturhistoriskaskäl beslutat att jordregistersocken även efter den successiva reformensgenomförande skall anges på registerkarta och på den ekonomiska kartan.Riksdagen har vid fiera tillfällen avslagit motioner om attavbryta reformen och återinföra socken som registerområde. a. hänvisat till att den beslutade och gällande lösningen accepterats avföreträdare för kulturvårdens intressen. Den ännu arbetande 1982 årskyrkokommitté har i ett diskussionsbetänkande lagt fram tre modeller för entänkt framtida territoriell församlingsindelning. 1 alla tre modellerna ärförsamlingen bevarad antingen som kyrkokommun eller som kyrkligt verksamhetsområdeinom en större kyrkokommun. I ortnamnskommitténs betänkande (SOU 1982:45) tasupp bl. a. möjligheten att bevara sockennamn i postutdelningsadresser pälandsbygden. Som utskottet i tidigare sammanhang framhållit har bl. a.gamla sockennamn ett kulturellt värde. Mot bakgrund av vad som redovisats idet föregående anser emellertid utskottet att inte behöver göra det imotion 737 begärda uttalandet för att begreppet socken och de gamla KrU1984/85:6 7 sockennamnen skall bevaras för framtiden. Motionenpåkallar därför inte någon åtgärd. I motion 2269 (c) hävdas att centralisering ochrationalisering gör att många ortnamn riskerar att försvinna namn som har enkulturhistorisk bakgrund, är väl förknippade med det aktuella området ochbygden och som för bygdens invånare omfattas med en självklar hembygdskänsla.Riksdagen bör därför hos regeringen begära förslag om åtgärder som garanterarlokal beslutanderätt beträffande affärsverks och myndigheters benämning avorter. I motionen tas främst upp de negativa effekterna av ändrade ortsadressernär postverket lägger ner postanstalter och poststationer. Frågan om attbevara postadresser tas upp även i motion 2275 (c). Av både kulturhistoriskaoch praktiska skäl bör det enligt motionären vara möjligt att återfå entidigare ortsadress om en majoritet av postabonnenterna önskar detta. I motion 2283 (m) yrkas att skall begära förslagtill lag som förhindrar utarmning av ortnamnen i vad gäller t. ex. kartor,fastighetsregistrering, postadresser och församlingsindelning. Rationaliseringoch datoranvändning får inte medföra att tusenåriga namn av enbart tekniskaskäl går förlorade för kommande generationer, anför motionåren. Utskottet uttalade vid /78 att bevarande avortnamn är en angelägen kulturfråga. Utskottet anförde också att de gamlanamnen på gårdar, byar och socknar liksom den äldre, kulturhistorisktintressanta bebyggelsen har ett kulturellt värde som inte får underskattas.En av utskottet begärd utredning om ortnamnsverksamheten avgav betänkandet(SOU 1982:45) Ortnamns värde och vård. 1 detta behandlas bl. a. de frågor somuppmärksammas i motionerna. Betänkandet och remissyttrandena över detta beredsf. n. i . Utskottet har inhämtat att regeringen avser attförelägga förslag med anledning av betänkandet i budgetpropositionenår 1985. Med hänvisning till pågående beredningsarbete rörande de aktuellafrågorna avstyrker utskottet motionerna 2269, 2275 och 2283. 1. beträffande sockenbegreppet ochsockennamnen att avslår motion 1983/84:737, 2. beträffandeaffärsverks och myndigheters benämning av orter att avslår motionerna 1983/84:2269 och 1983/ 84:2275, 3. beträffandelag om ortnamn attriksdagen avslår motion 1983/84:2283. KrU 1984/85:6 8 Närvarande:Ingrid (), (), (), Lars-lngvar (), (), (), (), StinaGustavsson (c), (), (), (m), (), (vpk), () och LarsHjertén (m). KarlBoo (c) och () anför; redovisat kan sockenbegreppet genom beslut bevarasinom fastighetsregistreringen i registerbeteckningen och på registerkartan närsocknen försvinner som registerområde. beslöt vid samma tillfälle attjordregistersocknarna skall bevaras även på den ekonomiska kartan. Sådanakulturhistoriska hänsynstaganden bör prägla även framtida beslut som rörsockenbegreppet och sockennamnen. Dengamla sockenindelningen och de gamla sockennamnen överensstämmer i stort medden nuvarande församlingsindelningen och de nuvarande församlingsnamnen pålandsbygden. Vi förutsätter att kyrkokommitté i sitt fortsatta arbetefullföljer sina och många remissinstansers tankegångar om värdet av att bevarade territoriella församlingarna och de gamla församlingsnamnen när ställningtas till framtida kyrkokommunala förändringar. Frågorom bevarande av gamla ortnamn behandlas i ortnamnskommitténs betänkande SOU1982:45. Även i detta har frågor som anknyter till sockenbegreppet ochsockennamnen aktualiserats, bl. a. möjligheten att använda sockennamn i postensutdelningsadresser. Vi förutsätter att denna möjlighet beaktas av kommunernaoch postverket.