bet · G801AU7 · 1984-12-31 00:00:00 — Såsom nämnts i det föregåendeinfördes ett rekryteringsstöd riktat till näringslivet för attfrämja nyanställning av i första hand ungdomar och långtidsarbetslösa. Stödetmotsvarar av de totala lönekostnaderna AU1984/85:7 21 för den nyanställde av . föreslår i motion 114 att grunderna förrekryteringsstödet till näringslivet ändras. Bidragsandelen bör således höjastill och tiden, om så behövs, förlängas med ytterligare sex månadervarunder bidragsandelen förutsätts återgå till . Rekryteringsstödet börenligt på detta sätt kunna bereda sysselsättning åt flerlångtidsarbetslösa och ger därmed arbetslinjen inom arbetsmarknadspolitiken ettoffensivt och framtidspräglat innehåll med inriktning på den privata sektorn.Som tidigare nämnts ser detta förslag som ett alternativ tillregeringens förslag om ett kommunalt sysselsättningsstöd. Redan den nuvarande bidragsandelen i rekryteringsstödetinnefattar en betydande lönesubvention till företagen. Det är enligt utskottetsmening olämpligt att utöka denna andel, inte minst i ett skede då efterfråganpå arbetskraft har ökat. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. 1 propositionen erinras om att det för innevarandebudgetår har beräknats 675 milj. kr. för rekryteringsstöd till näringslivet ochtill enskilda beredskapsarbeten. Medelsanvisningen till dessa ändamål behöveremellertid ökas. De anvisade medlen uppges redan vid utgången avaugusti vara intecknade till . Regeringen föreslår att ytterligare 500milj. anslås för de nämnda åtgärderna. Dessa bör enligt vad som understryksi propositionen i fortsättningen huvudsakligen utnyttjas förlångtidsarbetslösa. Moderata samlingspartiet föreslår i kommittémotion 127 enmedelsanvisning av 400 milj. kr. yrkar i motion 119 att regeringsförslagetskall avslås och hänvisar till att om ett ökat medelsbehov uppstår bör dettakunna tillgodoses genom att regeringen anlitar finansfullmakten. Ett avslagsyrkande föreligger också från vpk;s sida. Vadvpk i motion 124 vänder sig mot är att regeringen avser att användaanslagsförstärkningen för insatser inom näringslivet. Vpk förordar att dennaanslagsförstärkning jämte det belopp om likaledes 500 milj. kr. som enligt ettföljande avsnitt i propositionen skall avsättas för senare användning ellersammanlagt anvisas för att skapa nya fasta jobb inom denoffentliga sektorns olika delar. Utskottet delar regeringens uppfattning att de ökademöjligheter som visat sig föreligga att med hjälp av rekryteringsstöd ochenskilda beredskapsarbeten placera långfidsarbetslösa i anställningar på denöppna arbetsmarknaden inte bör bromsas av brist på medel. Det belopp regeringenföreslagit, 500 milj. kr., bör sålunda anvisas. Därmed avstyrks förslaget omdet lägre belopp som förordats i mofion 127 (m) och avslagsyrkandet i motion119 (fp). Likaså avstyrker utskottet vpk:s förslag i motion 124 om att de medelsom anvisas i stället skall användas till bidrag för att skapa nya fastaarbeten på den offentliga sektorn. I motion 124 föreslår vpk en sysselsättningsgaranti förarbetslösa ungdomar. Vpk anser att man särskilt på större företag, som görvinster på AU 1984/85:7 22 omfördelningeni ekonomin, bör kunna ställa krav att de garanterar sysselsättning åtarbetslösa ungdomar i proportion till arbetsstyrkan på företagen. Regeringenbör få i uppdrag att lägga fram förslag till en sådan ungdomsgaranti. Förslagetses av vpk som ett alternativ till rekryteringsstödet till näringlivet. UtskoUethar (AU 1983/84:8 och 1983/84:21) avstyrkt liknandeförslag all ersätta rekryteringsstödet med en ungdomsgaranti av det slag vpkförordar. Vad som anförts från vpk:s sida ger inte utskottet anledning attändra ståndpunkt, utan motionen avstyrks i den föreliggande delen. AMS och har träffat enöverenskommelse om samordnade insatser för långtidsarbetslösa i kommunen. Detgäller en tvåårig försöksverksamhet. Staten och kommunen skall dela kostnadernalika sinsemellan. I anslutning härtill föreslår regeringen att av det belopp om4 milj. kr. som innevarande budgetår avsatts för tillfälliga förstärkningar inomarbetsförmedlingen i krisdrabbade branscher och regioner skall 1 milj. kr. fåanvändas för den nu aktuella försöksverksamheten. Utskottetlämnar utan erinran vad som anförs i propositionen i dessa delar. I det föregående har utskottet behandlat förslagfrån regeringen om anslagsförstärkningar med sammanlagt 1 250 milj. kr. förolika former av beredskapsarbeten och rekryteringsstöd. Regeringen föreslårdessutom att ytterligare 500 milj. kr. anslås, att senare under budgetåretanvändas för dessa och andra ändamål under anslaget om behov härav uppkommer. Regeringensförslag om en ytterligare anslagsförstärkning med 500 milj. kr. avstyrks imotionerna 114 (c), 119 (fp) och 127 (m). () föreslår imotion 110 att en del av dessa medel omgående används till byggstimulerandeåtgärder. Ett förslag från vpk i motion 124 att det aktuella beloppet ikombination med en annan medelsanvisning skall användas till att skapa nyafasta jobb inom olika delar av den offentliga sektorn har behandlats i ettföregående avsnitt. Utskottetgodtar regeringens förslag på denna punkt. Mot bakgrund av den osäkerhet sområder beträffande behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder under det är det motiverat med den föreslagna reserven. Ianspråktagandet avdenna reserv för de olika ändamålen under anslaget bör ankomma på regeringensbestämmande med ledning av den reviderade bedömning av arbetsmarknadsläget somkan göras . Utskottets ställningstagande leder till att motionerna 110,114, 119 och 127 avstyrks i motsvarande delar. AU1984/85:7 23 Anslagsberäkning m. m. Utskottet redovisar först i dettaavsnitt ett förslag om medelstilldelning till det särskilda vuxensludiestödetför arbetslösa. Det särskilda vuxenstudiestödet utgår med i princip sammasumma per dag som utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning. Skillnadenmellan dessa former av studiesocialt stöd är att utbildningsbidraget med ettsmärre undantag i sin helhet är återbetalningsfritt under det att det särskildavuxenstudiestödet till utgörs av bidrag och i övrigt av återbetalningspliktigastudiemedel. Föregående höst inrättades ett särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa. Detta nya studiestöd är utformat på samma sätt som detsärskilda vuxenstudiestödet men är, som namnet anger, förbehållet arbetslösasökande. För det nya ändamålet anvisade - efter beredning isocialförsäkringsutskottet-50 milj. kr. för /84 och 100 milj. kr.för innevarande budgetår (SfU 1983/84:13, rskr 57 resp. SfU 1983/84:33, rskr398). m. fl. (s) anför i motion 121 att detsärskilda vuxenstudiestÖT det för arbetslösa har visat sig vara en mycketefterfrågad stödform. Det för innevarande budgetår anvisade anslaget sägs redanvara förbrukat. Om inte ytterligare medel ställs till förfogande måste en delstuderande avbryta sina studier, och dessutom väntar f. n. ca 1 000 arbetslösapå besked om de kan få detta studiestöd. Det synes därför önskvärt att ävenstudiestödet ges ytteriigare resurser i samband med satsningarna på olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Motionärerna begär att detta skall gesregeringen till känna. I yttrande (SfU 1984/85:2y) över motionen anförsocialförsäkringsutskottet att trots att bidraget ofta uppgår till ett lägrebelopp än vad vederbörande får i arbetslöshetsersättning eller hade kunnat få iutbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning har stödet varit attraktivt.Utskottet finner det positivt om ytterligare medel kan användas underinnevarande budgetår för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa som ett led ide arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Utskottet förutsätter därvid attvuxenutbildningsavgiftsmedel inte tas i anspråk för ändamålet. Vad härefter beträffar anvisning av medel på anslagetSysselsättningsskapande åtgärder erinras om att arbetsmarknadsutskottet i denföregående framställningen har behandlat regeringens förslag beträffandeberedskapsarbeten (500 milj. ), beredskapsarbeten av investeringskaraktär(250 milj. ), rekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbeten (500 milj.kr:) och särskilda medel (500 milj. Det återstår nu att pröva regeringensbegäran om att uppräkningarna av de olika delposterna skall täckas av enmotsvarande förstärkning av anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder med 1750 milj. kr. Ställningstagandena i motionerna 119 (fp) och 127 (m)innebär att anslagsförstärkningen avvisas i sin helhet, medan anslaget enligtmotion 114 (c) bör förstärkas med 1 250 milj. kr. AU1984/85:7 24 När det gäller frågan ommedelstilldelning till det särskilda studiestödet för arbetslösa anserarbetsmarknadsutskottet liksom socialförsäkringsutskottet att man bör sepositivt på förslaget att vidga studiemöjligheterna för arbetslösavuxenstuderande. Utskottet föreslår därför att ett belopp om 50 milj. kr.anvisas för ändamålet på tilläggsbudget I under åttonde huvudtitelnsreservationsanslag Vuxenstudiestöd m. m. Beloppet bör avräknas mot den avregeringen begärda förstärkningen av anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder,som utskottet i övrigt tillstyrker. Det anslaget bör sålunda för innevarandebudgetår tillföras ytterligare 1 700 milj. kr. Med dessa ställningstagandenavstyrks motionerna 114, 119 och 127 i motsvarande delar. Regeringens redovisning av verksamheten med ungdomslag Med skrivelsen 1984/85:88 harregeringen överlämnat redovisning för verksamheten med ungdomslag. Verksamheten med ungdomslag innebär att arbetslösaungdomar i åldern tillförsäkras anställning i ungdomslag hosoffentliga arbetsgivare. I sista hand är hemkommunerna skyldiga atttillhandahålla arbete i denna form. Ungdomarna arbetar normalt på halvtid. Lönutgår enligt avtal. Rätten till arbetslöshetsersättning påverkas. De grundläggandebestämmelserna om verksamheten ges i lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslaghos offentliga arbetsgivare och i förordningen (1983:1079) om statsbidrag tillverksamhet med ungdomslag m.m. Vid behandlingen av regeringensförslag till lagstiftning och grunder för statsbidragsgivningen anfördeutskottet (AU 1983/84:12 s. 14-15), att det snabba utarbetandet av deföreliggande förslagen ställde krav på en fortlöpande uppföljning så attregeringen vid behov kunde lägga fram förslag till modifieringar av detregelsystem som skall styra verksamheten. Regeringen borde därför återkommamed redovisning för verksamheten i ungdomslag . Förslag till ändringari regelsystemet förutsattes av utskottet därefter kunna lämnas senast ibudgetpropositionen 1985. anslöt sig till vad utskottet anfört omutvärderingen av verksamheten med ungdomslag (rskr 1983/84:104). I betänkandet AU 1983/84:12 anförde utskottet att det varsärskilt två frågor som borde uppmärksammas vid utvärderingen, nämligenarbetstidens längd och den krets av arbetsgivare som får driva ungdomslag.Vidare pekade utskottet på de samordningsproblem som kan föreligga i fråga ommedelsarsenalen för 18-19-åringar i form av rekryteringsplatser hos näringslivet,enskilda beredskapsarbeten och de nya ungdomslagen. Vidare borde beaktas desärskilda samordningsproblemen i förhållande till ungdomsplatserna för16-17-åringarna inom skolans uppföljningsansvar. I ett senare belänkande, AU 1983/84:21 s. 50, tillades allutskoUet utgick från att utvärderingen inte strikt omfattade enbart frågor somtagits upp i det AU1984/85:7 25 nyssnämnda betänkandet AU 12. Detta senare uttalandegjordes med anledning av två motioner. I den ena begärdes en belysning aveffekterna av de förändringar som vid riksdagsbehandlingen gjordesi de föreliggande regeringsförslagen. I den andra motionen ställdes frågan hurdet går för ungdomar som måste lämna ungdomslagen därför att de fyllt 20 år.Utskottet reste för egen del frågan om ungdomslagen på grund av sin betydandeomfattning medförde problem vid anskaffning av platser för obligatorisk praktikoch om verksamheten fått undanträngningseffekter på andra former avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utskottet underströk i sammanhangetungdomslagens karaktär av övergångsanordning eller sluss till arbeten på öppnamarknaden samt att en bred enighet råder om att inlåsningseffekter skallundvikas och att ungdomslagen skall utgöra ett temporärt stöd åt de ungdomarsom av olika skäl har särskilda problem att klara övergången mellan skola ocharbetsliv. Det är mot den bakgrunden som regeringen nu lämnarredogörelsen för verksamheten med ungdomslag. Redogörelsen gäller verksamhetenunder och utgör en sammanfattning av det material somhar framkommit vid studier av verksamheten som genomförts på regeringens ocharbetsmarknadsdepartementets uppdrag. Detta material har fogats som bilagortill regeringsskrivelsen och utgörs av följande: AMS redovisningför verksamheten med ungdomslag . om ungdomslagens inverkan på det kommunalauppföljningsansvaret, utförd på uppdrag av . Undersökning avungdomslagen i nio kommuner, utförd av sociologiska institutionen vid Göteborgsuniversitet. Rapport frånSinova AB om ungdomslagens inverkan på utslussningen av ungdomar till den öppnamarknaden. Dessutom läggs fram synpunkter på verksamheten i engemensam skrivelse till utbildnings- och arbetsmarknadsdepartementen frånskolöverstyrelsen och , varmed de båda verkenöverlämnar rapporterna 1 och 2 ovan. I regeringsskrivelsen läggs inte fram några förslag tillförändringar. Det sägs att det emellertid finns vissa frågor som bl. a. harbelysts i studierna och som bör övervägas närmare. Arbetsmarknadsministernanmäler att hon har för avsikt att återkomma fill regeringen med sådana förslagi budgetpropositionen. Den gjorda utvärderingen innebär att verksamheten medungdomslag har studerats från olika infallsvinklar och av skilda organ somdärtill har använt olika metoder. Uppläggningen har medfört att en del av defrågor som utskottet ställde blivit allsidigt belysta, andra mer knapphändigtbehandlade. Den har också inneburit att i de fall samma företeelse tagits upp itvå eller flera rapporter är slutsatserna i en del av fallen gemensamma, iandra åter AU 1984/85:7 26 motstridiga.Det samlade intrycket är dock att de framlagda rapporterna kompletterarvarandra och ger statsmakterna en värdefull första avstämning av erfarenheternaav verksamheten. Utskottetutgår från att regeringen fullföljer den anmälan som görs i skrivelsen och ienlighet med önskemål i budgetpropositionen i januari 1985återkommer med de förslag till ändringar i verksamheten som den redovisadeutvärderingen och andra erfarenheter ger anledning till. Till detta villutskottet avslutningsvis anknyta frågan om ett fortsatt uppföljningsarbete. Somframhålls i ett par av rapporterna får de iakttagelser som gjorts ses sompreliminära. Det bör understrykas att studierna gjordes under de förstamånaderna av verksamheten, dvs. i dess uppbyggnadsskede. Det skulle vara avstor betydelse att låta det inledda utvärderingsarbetet få en fortsättning. Irapporterna från och från läggs fram programför fortsatt forskning och utvärdering. Utskottet går inte närmare in på deuppslag som innefattas i dessa program men vill allmänt uttala att detförefaller naturligt att fortsättningsvis följa en verksamhet som snabbt fåtten sådan volym som det här är fråga om och se vilka effekter den får förungdomarna själva vid deras inträde i arbetslivet och de återverkningar den harpå det arbetsmarknadspolitiska åtgärdssystemet och på samhällsverksamheten istort. Meddet anförda föreslår utskottet att regeringsskrivelsen av läggs tillhandlingarna. 1. beträffanderedovisning av arbetslösheten att med avslagpå motion 1984/85:127 yrkande 1 i motsvarande del godkänner vad utskoUetanfört, 2. beträffandeförutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken att med bifalltill proposition 1984/85:45 bilaga 2 i motsvarande del avslår motionerna1984/85:114 yrkande 2 i motsvarande del, 1984/85:119 yrkande 1 i motsvarandedel, 1984/85:124 yrkande 9 i motsvarande del och 1984/85:127 yrkande 1 imotsvarande del, 3. beträffande inriktningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna attriksdagen med bifall till regeringens förslag avslår motion 1984/85:114 yrkande2 i motsvarande del, 4. beträffande reformerat system för arbetslöshetsersättning attriksdagen avslår motion 1984/85:119 yrkande 2, 5. beträffande finansiering av nytillkommande arbetsmarknadspolitiskaåtgärder AU1984/85:7 27 att avslår motionerna 1984/85:119 yrkande 1 imotsvarande del och 1984/85:127 yrkande 2, attriksdagen med bifall till regeringens förslag avslår motionerna 1984/85:119yrkande 1 i motsvarande del och 1984/85:127 yrkande 1 i motsvarande del, 7. beträffandeberedskapsarbeten av investeringskaraktär i de sex nordligaste länen attriksdagen med bifall till regeringens förslag avslår motionerna 1984/85:119yrkande 1 i motsvarande del och 1984/85:127 yrkande , 1 i motsvarande del, 8. beträffandeövriga byggsvaga regioner aUriksdagen avslår motionerna 1984/85:106, 1984/85:109 och 1984/85:110 imotsvarande del, 9. beträffande ett Folkets hus i attriksdagen med godkännande av vad som anförts i propositionen avslår motionerna1984/85:114 yrkande 3 och 1984/84:119 yrkande 1 i motsvarande del, attriksdagen avslår motion 1984/85:110 i motsvarande del, 11. beträffandeskyddad sysselsättning hos offentliga arbetsgivare attriksdagen med avslag på motion 1984/85:127 yrkande 5 godkänner vad som anförtsi propositionen om offentlig skyddad sysselsättning, 12. beträffande tillämpningsområdet förlagen om offentlig anställning att med bifall till regeringensförslag antar i upprättat förslag till lag omändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning, 13. beträffande nya regler för beslutom kommunala beredskapsarbeten att med godkännande av vad som anförtsi propositionen avslår motion 1984/85:127 yrkande 4, 14. beträffande kommunaltrekryteringsstöd för långtidsarbetslösa att med avslag på motionerna1984/85:105 yrkande 2, 1984/85:114 yrkande 1 i motsvarande del, 1984/85:119yrkande 1 i motsvarande del och 1984/85:127 yrkande 3 godkänner vad som anförtsi propositionen om ett kommunalt rekryteringsstöd, 15. beträffande ändrade grunder förrekryteringsstödet tid näringslivet att avslår motion 1984/85:114yrkande 1 i motsvarande del, 16. beträffande medelsanvisning till rekryteringsstödtill näringslivet och enskilda beredskapsarbeten attriksdagen med bifall till regeringens förslag avslår motionerna 1984/85:119yrkande 1 i motsvarande del, 1984/85:124 yrkandena 9 i motsvarande del och 11samt 1984/85:127 yrkande 1 i motsvarande del. AU1984/85:7 28 17. beträffande sysselsättningsgarantiför arbetslösa ungdomar att avslår motion 1984/85:124 yrkande 10, 18. beträffande försöksverksamhetavseende långtidsarbetslösa i attriksdagen godkänner vad som anförts i propositionen om dels samordnade insatsermellan arbetsmarknadsverket och , delsutnyttjandet av medlen för tillfälliga personalförstärkningar inomarbetsförmedlingen, 19. beträffandesärskilda medel attriksdagen med bifall till regeringens förslag avslår motionerna 1984/85:110 imotsvarande del, 1984/85:114 yrkande 2 i motsvarande del, 1984/85:119 yrkande1 i motsvarande del och 1984/85:127 yrkande 1 i motsvarande del, 20. beträffandeanslagsberäkning m. m. att dels medbifall till regeringens förslag samt med avslag på motionerna 1984/85:114yrkande 2 i motsvarande del, 1984/85:119 yrkande 1 i motsvarande del och1984/85:127 yrkande 1 i motsvarande del lill Sysselsättningsskapande åtgärderpå tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85 under tiondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av 1 , dels medanledning av motion 1984/85:121 lill Vuxenstudiestöd m. m. på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /85 under åttonde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av , 21. beträffanderegeringsskrivelse om ungdomslag attriksdagen lägger till handlingarna regeringens skrivelse 1984/ 85:88 medredovisning av verksamheten enligt lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hosoffentliga arbetsgivare. Närvarande: (), (), ErikJohansson (s), (), berg (s), (),(), (), (), (),(vpk), (), (), (c) och (). AU1984/85:7 29 Redovisning av arbetslösheten (mom. 1) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 9 som börjar "Utskottet kommenterar" och slutar"beslut" bort ha följande lydelse: I moderata samlingspartiets kommittémotion 127 försresonemangen om utvecklingen på arbetsmarknaden på grundval av siffror över dentotala arbetslösheten. Det är missvisande att som sker i regeringens dokumenthänvisa till en arbetslöshet på 138 000 eller av arbetskraftennär inemot 340 000 personer eller står utanför den reguljära arbetsmarknaden.Men dessa i och för sig höga värden ger inte heller de en rättvisande bild.Både bland anställda inom och bland delönebidragsberättigade finns många som fått sina arbeten snarare på grund avsituationen på arbetsmarknaden än på grund av deras personligt relateradehandikapp. Även bland dem som är förtidspensionerade finns många som egentligenkan betraktas som arbetslösa. Ett sådant synsätt som bl. a. LO redovisat ledertill att den egentliga arbetslösheten skulle uppgå till närmare 600 000.Situationens allvar understryks dessutom av att de reguljära arbetstillfällenainte ökat medan länder i vår omvärld med fri marknadsekonomioch en stor enskild sektor visar en mera positiv utveckling på arbetsmarknaden. Vad utskottet anfört ovan med anledning av motion 127 börges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder I bort ha följande lydelse: 1. beträffande redovisning av arbetslöshetenatt med anledning av motion 1984/85:127 yrkande 1 i motsvarande delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken (mom. 2) (), (), (), (), (), () och i (c) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 9 börjar "När det" och på s. 10 slutar "och127" bort ha följande lydelse: Utskottet kan först konstatera att den socialdemokratiskapolitikens misslyckande demonstreras tydligt i utvecklingen på arbetsmarknaden.Trots den kraftiga högkonjunkturen har sysselsättningen i landet inteförbättrats . Den öppna arbetslösheten är högre än inågon tidigare högkonjunktur och dessutom högre än i tidigare lågkonjunkturer. AU1984/85:7 30 Summan av antalet öppet arbetslösa och antalet sysselsattagenom arbetsmarknadspolitiska insatser uppgick till 339 000personer, vilket utgjorde av arbetskraften. Det är en ökning medhela 82 000 personer . Skälet till denna ofördelaktiga situation är enligtutskottets mening att den socialdemokratiska regeringen bedriver en ekonomiskpolitik som motverkar en mera positiv utveckling på arbetsmarknaden. betänkande 1984/85:5 har de icke-socialistiska partiernasrepresentanter närmare utvecklat hur den ekonomiska politiken bör formas föratt samhällsekonomisk balans skall uppnås och därmed en långsiktigt tryggadsysselsättning. Först kan då konstateras att det skattehöjningspaket somriksdagen beslutat går stick i stäv med den politik som måste föras.Skattehöjningen innebär att sysselsättningen inom den privata sektorn minskar.Att en del av skattehöjningarna används för att ordna sysselsättning utanförden reguljära arbetsmarknaden kan inte dölja att den totala arbetsmarknadssituationenlångsiktigt förvärras genom regeringens förslag. Utskottet konstaterar attbehovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder blir mindre om skatterna intehöjs. Det är en felaktig inriktning av politiken att strama åt genomhöjda skatter och stimulera genom ökade AMS-utgifter. Efterfrågan påarbetskraft bör i stället stimuleras genom sänkta skatter på produktionen ochavreglering av näringslivet. Den ekonomiska politik som utskottet förordar för allfrämja utvecklingen på arbetsmarknaden måste ha följande huvudinriktning. De offentligautgifterna måste reduceras. Ytterligareskattehöjningar kan inte accepteras. I stället måste vissa skattesänkningargenomföras. De kollektivalöntagarfonderna måste avskaffas. Den offentligasektorns organisation och finansiering måste omprövas så att det ges ökatutrymme för privata initiativ. Av särskild vikt är därvid åtgärder som förbättrararbetsmarknadens och kapitalmarknadens funktionssätt. Vad utskottet anfört ovanmed anledning av motionerna 114, 119 och 127 bör gesregeringen till känna. Motion 124 avstyrks i motsvarande del.