bet · G801AU4 · 1984-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas dels proposition 1984/85:62om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd m.m. och däröver avgivnamotioner, dels sex motioner om anställningsskydd väckta under det föregåenderiksmötet. Vidare tas upp en motion i ämnet som väckts med anledning avproposition 1983/84:162 om vissa trygghetsfrågor för äldre arbetstagare. Parternapå arbetsmarknaden har träffat överenskommelser som innebär att arbetstagaresom permitteras skall få full lön från arbetsgivaren under helapermitteringsfiden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändringar ianställningsskyddslagen som anpassar denna fill den nya ordningen samt attstaten betalar bidrag till arbetsgivarnas permitteringslönekostnader, vilketförutsatts i parternas överenskommelser. Den nya ordningen äravsedd att börja tillämpas . Moderatasamlingspartiet, centerparfiet och folkparfiet godtar att staten lämnarfinansiell medverkan men kritiserar i en gemensam reservation att statsmakternapå det sätt som skett i förväg binds upp av uppgörelser mellan arbetsmarknadsparterna.Vänsterpartiet kommunisterna anser i skilda reservationer att statsbidragethelt bör finansieras av arbetsgivaravgifter och motsätter sig attturordningsreglerna vid permittering slopas. Vad gäller reformens omfattninganser moderata samlingsparfiet att ändring av 21 § lagen om anställningsskyddbör anstå. Medanledning av motionerna från föregående behandlas andra frågor omanställningstryggheten, nämligen undantagande av vissa arbetsta-gargrupper frånanställningsskyddslagen, anställning vid arbetstoppar, provanställning, sakliggrund för anställning, turordningsreglerna, handikappades företrädesrätt tillfortsatt arbete och problemen när en arbetsgivare vägrar återta en arbetstagaretrots att uppsägningen ogilfigförklarats. Avslutningsvis behandlas förslag ominförande av obligatorisk platsförmedling och diskriminering av vissaarbetssökande. Utskottet föreslår intenågra åtgärder med anledning av dessa motioner. Idenna del av betänkandet har reservationer avgetts av moderata samlingspartietsresp. AU 1984/85:4 2 Iproposition 1984/85:62 föreslår regeringen efter föredragning av statsrådetLeijon att skall dels anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen(1982:80) om anställningsskydd, 2. lag om beslutanderätt för bolageller annan juridisk person med uppgift att lämna permitteringslöneersättning, 3. lag om ändring ilagen (1981:691) om socialavgifter, dels 4. godkänna de i propositionenförordade grunderna för statsbidrag fill permitteringslöneersättning, 5. godkänna att anslaget B 3.Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag används för det ipropositionen förordade ändamålet. Propositionens lagförslagfogas som bilaga till detta belänkande. Motioner med anledningav proposition 1984/85:62 1984/85:189 av m. fl. (vpk) I mofionenyrkas 1. attriksdagen beslutar att statsbidraget till permitteringslönekostnaden i sin helhet skall finansieras med arbetsgivaravgifter genom den s. k. arbets marknadsavgiften, 2. attriksdagen beslutar att turordningsreglerna i lagen om anställnings skydd ej skall utgå och avslår propositionens förslag om förändringar dels vad avser att 24 § skall utgå ur lagen, dels vad gäller förändringar i 22 och 33§§. 1984/85:190av () Imofionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen beträffande handläggningen av frågan om permitteringslön. 1984/85:191av () Imotionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om principerna och behovet av utvärdering. 1984/85:192 av m. fl. (m) I motionenyrkas 1. att beslutar attavslå regeringens proposition 1984/85:62 om ändring i lagen (1982:80) omanställningsskydd m.m., 21 §, samt 2. atl beslutar atl somsin mening ge regeringen till känna vad som i övrigt i motionen anförts. AU1984/85:4 3 Motioner från allmänna motionstiden 1983/84:459 av m. fl. 1. att beslutar att anta följande förslag tilllag om ändring i lagen om anställningsskydd Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Enarbetstagare som under an- Arbetstagare som under anställ- ställningstidenhar varit perrnitterad ningstiden blir permitterad har rätt mer än tvåveckor i följd eller sam- till lön och andra anställningsförmå-manlagt merän under sam- ner . ma kalenderår har rätttill lön och andra anställningsförmåner för ytterligare permitteringstid.Förmånerna får inte understiga vad som normalt skulle ha utgått omarbetstagaren hade fått behålla sina arbetsuppgifter. Har en--------------------- förstastycket. Rättentill-------------------- till sin natur. Denna lag skall gälla fr. o. m. . 2. att hos regeringenbegär förslag om obligatorisk plats- och arbetsförmedling i enlighet med vadsom anförts i motionen, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om lagbestämmelser som förbjuderåsiktsregistrering, personundersökning och svartlistning av arbetare, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ändring i lagen om anställningsskydd somförhindrar arbetsköpare att köpa sig fria från arbetskraft och attskadeståndsbeloppen räknas upp enligt vad i motionen anförts. 1983/84:1330 av () och () I mofionen yrkas att beslutar att i lagen(1982:80) om anställningsskydd görs ett tillägg till 22 § i form av ett nyttstycke med följande lydelse: Om det finns särskilda skäl att fillgodose behovet av attviss arbetstagare med särskilt yrkeskunnande eller särskild lämplighet fårstanna kvar i arbetet får arbetsgivaren vid bestämmandet av turordningen lämnaföreträde åt sådan arbetstagare. 1983/84:1939 av () I motionen yrkas att begär att regeringennärmare utreder formerna av en förändring av lagen om anställningsskydd enligtovan. 1* 1984/85.18saml. AU 1984/85:4 4 1983/84:1943av m.fl. (m) Imofionen yrkas att hos regeringen anhåller om en översyn av 1 § lagenom anställningsskydd i syfte att undersöka behovet av en utvidgning av den s.k. frikretsen i mindre företag. 1983/84:2029 av m. fl. (m) Imotionen yrkas 11. att beslutar att hosregeringen anhålla om förslag till ändrade turordningsregler i lagen omanställningsskydd (LAS) på det sätt som framgår av motionen, 12. att beslutar att hosregeringen begära en skyndsam översyn av reglerna i LAS vad avser skälig grundför uppsägning, 13. att beslutar attvidta sådan ändring i LAS beträffande anställning vid arbetstoppar som anförs imotionen, 14. att beslutar att hosregeringen begära förslag till ändring av LAS i syfte att ge möjlighet tillprovanställning oavsett om stadgas ikollektivavtal. Motionen behandlas iövriga delar i AU 1984/85:2, 3 och 6. 1983/84:2495av m.fl. (m) Imotionen yrkas att hos regeringen begär förslag till ändring i lagenom anställningsskydd (LAS) i syfte att ge möjlighet till provanställning oavsett om stadgas i kollekfivavtal. Motionmed anledning av proposition 1983/84:162 1983/84:2873 av m. fl. (m) Imofionen yrkas 2. att hos regeringenanhåller om förslag till ändrade turordningsregler i lagen omanställningsskydd på det sätt som framgår av motionen, 3. att hos regeringenanhåller om en skyndsam översyn av reglerna i lagen om anställningsskydd vadavser saklig grund för uppsägning. Yrkandena 1, 4 och 5behandlas i AU 1983/84:22. Nedan ges en översiktlig redogörelse föranställningsskyddslagens innehåll. Anställningsskyddslagenomfattar i princip alla arbetstagare i såväl allmän som privat tjänst. Endastett fåtal kategorier arbetstagare är undantagna. Ilikhet med den ordning som gäller för andra arbetsrättsliga lagar kan det genomkollektivavtal fastställas regler som medför avvikelser från anställningsskyddslagensbestämmelser. De grundläggande bestämmelserna om skydd för arbetstagarna ärdock tvingande, dvs. de kan inte sättas ur spel genom avtal. AU1984/85:4 5 Lagen utgår från att anställningtills vidare är den normala anställningsformen. Tidsbegränsade anställningarfår endast ske med stöd av regler i lagen eller i kollektivavtal. De fall somavses i lagen är tidsbegränsade anställningar på grund av"arbetsuppgifternas särskilda beskaffenhet" samt vikariat, praktik-och feriearbeten och tillfälliga arbetstoppar. Tidsbegränsade anställningarfår vidare beredas arbetstagare som antingen väntar på att börja värnplikts-eller motsvarande tjänstgöring eller har uppnått pensionsåldern. Slutligen gerlagen möjlighet fill provanställning . En anställning tills vidare upphör genom att den sägs uppav arbetsgivaren eller arbetstagaren. En fidsbegränsad anställning upphör utanuppsägning när anställningstiden löper ut eller arbetet har slutförts. I vissafall - det gäller bl. a. vid provanställning- skall arbetsgivaren i förväglämna besked om att anställningen inte kommer att fortsätta. För uppsägning från arbetsgivarens sida krävs sakliggrund. Motsvarande krav ställs inte för de besked som lämnas när Udsbegränsadeanställningar inte skall fortsätta. När det gäller begreppet saklig grund finnstvå typfall med olika rättsverkningar och procedurregler. Det ena fallet ärarbetsbrist, det andra är uppsägning på grund av en arbetstagares personligaförhållanden. I det senare fallet skall skälen vara starka. Ännu starkare skallskälen vara om anställningen skall upphöra genom avskedande med omedelbarverkan. Avskedande får tillgripas enbart i mycket allvarliga fall. Oavsett om en uppsägning sker på grund av arbetsbristeller arbetstagarens personliga förhållanden krävs att arbetsgivaren först harprövat möjligheterna till omplacering. I annat fall anses det inte föreliggasaklig grund för åtgärden. Vid uppsägning från arbetsgivarens sida skall iakttasvissa uppsägningstider. Dessas längd är beroende av arbetstagarens ålder. Förarbetstagare under är uppsägningsfiden en månad, för dem som fyllt 25 , etc. Längsta uppsägningstid är ochgäller arbetstagare som är eller äldre. Det är att märka att omanställningen pågått är uppsägningstiden oavsett åldern enmånad. För en arbetstagare som vill sluta sin anställning är uppsägningstidenockså en månad. Vid uppsägning på grund av arbetsbrist liksom vidpermittering skall fastställas en turordning där huvudprincipen är att den somsenast anställts blir den som får gå först. Även för återgång till arbete efterpermittering och för återanställning finns turordningsregler. En fillsvidareanställd arbetstagare som har sagts upp pågrund av arbetsbrist har företrädesrätt till återanställning. En motsvarandeåteran-ställningsrätt gäller för arbetstagare som haften fidsbegränsad anställning. Oriktiga uppsägningar och avskedanden kan ogiltigförklarasav domstol. De kan också leda till att arbetsgivaren åläggs att betalaskadestånd. Lagen gerde lokala fackliga organisationerna medinflytande genom rätt AU 1984/85:4 6 tillinsyn i och överläggningar om arbetsgivarens beslut beträffande uppsägningar,avskedanden och permitteringar. Även dessa regler är skadestånds-sankfionerade. Slutligenföreskriver lagen en skyldighet för arbetsgivaren att betala permitteringslönsedan permitleringen har pågått . Dennu gällande anställningsskyddslagen antogs och trädde i kraft den 1april . Därmed ersattes lag i samma ämne. Den nya lagenöverensstämmer i väsentliga hänseenden med den tidigare. Till förändringarnahör att i den nya lagen införts möjligheter fill provanställning ochtidsbegränsad anställning för arbetstoppar. Sådana anställningar var tidigaretillåtna endast om de hade stöd i etl kollektivavtal. Regeringen har i proposition 1984/85:62 lagt framförslag om löneskyddet vid permittering. Detta förslag och därfill anslutandemotioner behandlas i den närmast följande framställningen. Därefter tarutskottet upp andra frågor om anställningsskyddet. Dessa har aktualiserats imotioner från det föregående . Begreppet permittering är inte definierat i lag ochinte heller är arbetsgivarnas rätt att permittera reglerad i lag. Debestämmelser som finns i den fidigare och den nuvarande anställningsskyddslagenom permittering gäller arbetstagarnas rätt till permitteringslön. Dessabestämmelser har haft till syfte att hindra att lagens regler om uppsägningstidoch uppsägningslön kringgås. Anställningsskyddslagensbestämmelser om permitteringslön innebär att arbetsgivarna är skyldiga attbetala lön och utge andra anställningsförmåner när en permittering har varatmer än . En kompletterande bestämmelse finns om lön vid s. k.intermittent permittering, t. ex. korttidsvecka. Den lön arbetsgivaren har attutge skall motsvara vad arbetstagaren normalt skulle ha tjänat underpermitteringstiden. Lagens bestämmelser innebär sålunda att arbetsgivaren intebehöver betala lön till arbetstagarna av enpermittering. I prakfiken har emellertid de flesta arbetstagare påSAF-LO-området ekonomisk kompensafion . betalas nämligen lön enligt permitteringslöneavtal somträffades , och utgårarbetslöshetsersättning. Dessa anordningar kan dock inte sägas fill fulloersätta inkomstbortfallet. Man kan här peka på att den avtalsenligapermitteringslönen har vissa begränsningar. Vidare förutsätts för attersättning från arbetslöshetskassa skall utgå att vederbörande AU 1984/85:4 7 arbetstagarehar arbetat upp rätt fill sådan ersättning. Enav huvuduppgifterna 1977 tillsatta anställningsskyddskommittén varatt överväga anställningsskyddet vid permitteringar och andradriftinskränkningar. Kommitténs arbete avbröts innan uppdraget var slutfört.Det material som kommittén hann utarbeta användes dock vid utformningen avförslaget till den nya anställningsskyddslag som antogs . Detta materialomfattade inte frågan om arbetsgivarnas permitterings-rätt, och den fråganliksom därmed sammanhängande spörsmål om arbetsgivarnas ekonomiska ansvar motarbetstagarna vid permittering togs inte heller upp i regeringsförslaget tillden nya anställningsskyddslagen. MellanSAF och LO har förts förhandlingar om ett nytt permitteringslöneavtal. Dettaresulterade i en preliminär överenskommelse ompermitteringslön. Överenskommelsen ger arbetstagare som permitteras rätt tillfull lön av permitleringen. Rätten att permittera berörsinte, men det föreskrivs att permittering som sker enligt överenskommelsen fåromfatta per kalenderår för en arbetstagare. Tillde löner som arbetsgivarna skall betala skall utgåbidrag, benämnt permitteringslöneersättning. Dessa ersättningar skallfinansieras genom att arbetsgivarna kollektivt tillskjuter en avgift och genomatt staten betalar bidrag. Arbetsgivaravgiften anges i överenskommelsen mellanSAF och LO fill av lönesumman, för dock . Statsbidragetförutsätts som regel utgå med . per permitteringsdag, dock för högst 23permitteringsdagar per arbetstagare under ett kalenderår. Vid s.k.väderpermitteringar på bygg- och anläggningssidan fillämpas en annan ordningsom innebär att ett något lägre statsbidrag, . per dag, kommer attlämnas. Den nya ordningen äravsedd att börja fillämpas från . Detär mot denna bakgrund regeringen har lagt fram sina förslag i proposition 62.Förslagen kan grupperas enligt följande; Ändringar i lagen omanställningsskydd. Statens medverkan vidfinansieringen av reformen. Utskottet följer dennagruppering i den följande framställningen. Lagfästandeav det nya permitteringslöneskyddet I propositionen anförs att införande av det fullalöneskyddet vid permittering är en angelägen reform på anställningsskyddetsområde. Den nuvarande ordningen gör skillnad mellan olika kategorierarbetstagare, främst mellan arbetare och tjänstemän. När nu parterna påarbetsmarknaden själva tagit initiativ till att genomföra denna reform sägs detvara naturligt att lagstiftaren vidtar de åtgärder som behövs för att reformenskall få full genomslagskraft. Medhänsyn härtill föreslås att bestämmelsen om permitteringslön i 21 § lagen omanställningsskydd får den ändrade avfattningen att permitterade arbetstagareskall ha rätt till full lön och oförändrade anställningsförmåner i AU 1984/85:4 8 övrigtunder hela permitteringstiden och inte - som - först harförflutit. Att principen om det fulla löneskyddet blir lagfäst innebär att denblir gällande inte bara mot de arbetsgivare som är bundna redan genom de nyapermitteringslöneavlalen inom resp. branscher. Den kommer också att omfattaarbetsgivare utan kollektivavtal men med rätt att permittera. Dennaeffekt av lagändringen för icke organiserade arbetsgivare kritiseras av AlfWennerfors m.fl. (m) i mofion 1984/85:192. De pekar på att så länge avtal inteföreligger är det omöjligt att bedöma konsekvenserna för icke organiseradearbetsgivare och arbetstagare. Från rättssäkerhetssynpunkt är det inteacceptabelt att vidta lagändringar som kan ha vittgående konsekvenser utan attdessa är fillfredsställande belysta. Vidare invänder motionärerna att det intekan godtas att vid lagstiftning förutsätts avtal mellan annars ickeavtalsbundna parter. Ytterligare en besvärande aspekt är att ersättningarnatill arbetsgivarna för utbetalade permitteringslöner kommer att administrerasav ett partssammansatt organ. Detta kan innebära risk för att de oorganiseradearbetsgivarnas rättigheter inte beaktas till fullo. Med denna motivering yrkarmotionärerna att regeringsförslaget ändring av 21 § skall avslås avriksdagen. överenskommelse som har träffats mellan SAF och LO förutsätts uttryckligenatt företag utanför deras område skall kunna anslutas till denpermitteringslöneanordning de har enats om. Denna anslutning skall kunna ske påvillkor som är fullt jämförbara med dem som gäller för de organiseradearbetsgivarna, bl. a. i fråga om statsbidraget. Det framhålls i propositionenatt man från sida vid förhandlingarna med SAF ochLO har lagt stor vikt vid att bestämmelserna om permitteringslöne-anordningenäven i övrigt utformas så, att inte någon diskriminering av de ickeorganiserade arbetsgivarna skall äga rum. Det kan tilläggas att staten kommeratt bli representerad i styrelserna för de bolag som skall administreraarbetsgivarnas permitteringslöneersättningar. Omman låter anställningsskyddslagens nuvarande bestämmelser om permitteringslönkvarstå oförändrade får man nya skillnader i förmånshänseende, nämligen mellanarbetstagare som är anställda hos organiserade resp. hos icke organiseradearbetsgivare. De organiserade arbetsgivarna skall utge full lön m. m. frånförsta permitteringsdagen. De oorganiserade arbetsgivarna har ingen sådanskyldighet . Deras anställda får liksom gåtill arbetsförmedlingen och där anmäla sig som arbetssökande för att bevaka denarbetslöshetsersättning de kan ha rätt till. Det har avrättviseskäl ansetts vara otillfredsställande att endast vissa grupper på arbetsmarknadendrabbas av inkomstbortfall vid permitteringar. Närmast har man då tänkt på denolika behandlingen av arbetare och tjänstemän. När parterna på arbetsmarknadentagit det betydelsefulla steget att införa likabehandling av arbetstagarna påde aktuella avtalsområdena bör reformen få fullt genomslag på hela arbetsmarknaden,utan den begränsning som förespråkas i motion 1984/85:192. Avslagsyrkandet idenna motion avstyrks därmed av utskottet. AU 1984/85:4 9 Förslag till ändring av 21 § läggs även fram imotion 1983/84:459 av m.fl. (vpk). I motionen anförs bl.a. attarbetsgivarna utnyttjar nuvarande lagstiftning och avtal till sin fördel.Permitteringarna sägs ske utifrån strikt företagsekonomiska villkor. Därförmåste permitte-ringsinstrumentet mönstras ut genom att företagen åläggs betalafull lön . Om inte en tillfredsställande lösning snabbt kanåstadkommas genom förhandlingar mellan parterna på arbetsmarknaden sägs lagändringvara den enda framgångsvägen. Med hänvisning härtill föreslås i motionen attdet i 21 § skall föreskrivas att arbetstagare som blirpermitterad har rätt till lön och andra anställningsförmåner underpermitteringsfiden. Genomöverenskommelsen mellan parterna och regeringens förslag till lagändringtillgodoses det syfte motionärerna vill uppnå. Med den nya lydelse av 21 § somföreslås av regeringen framgår tydligare än genom motionens lagtextförslag attarbetstagarnas löner och andra anställningsförmåner skall vara oförändradeunder permitteringstiden. Propositionens text är därför att föredra. I övrigtföreslår regeringen att smärre förändringar, delvis av redaktionell art, görs iparagrafen. Dessa förslag lämnas av utskottet utan erinran. Medhänvisning fill de ovan redovisade ställningstagandena föreslår utskottet attriksdagen antar 21 § i det av regeringen framlagda förslaget till ändring avanställningsskyddslagen. I anställningsskyddslagen (22 §) finnsturordningsregler som skall iakttas vid uppsägningar av anställda på grund avarbetsbrist men också vid permitteringar. Huvudregeln är att arbetstagarnasplats i turordningen bestäms av deras sammanlagda anställningstid hosarbetsgivaren. Arbetstagare med längre anställningstid har med andra ordföreträde framför arbetstagare med (principen "sist in - förstut")- Motsvarandeturordningsregler gäller vid återanställning av arbetstagare som har uppsagtspå grund av arbetsbrist liksom, enligt 24 §, vid återgång till arbete efterpermittering. I 24 § finns också en bestämmelse om företrädesrätt förpermitterade arbetstagare till verksamhet i vilken de har varitsysselsatta. Regeringenföreslår att reglerna om turordning och företrädesrätt vid permittering slopas,vilket innebär att 22 § ändras och att 24 § upphävs. Dessutom får görasföljdändringar i 33 § liksom i 2 §. Den sistnämnda paragrafen behandlas i detföljande. Däremot förutsätts att arbetsgivarna liksom hitfills skall vara skyldigaatt förhandla enligt 11 § medbestämmandelagen före beslut om permitteringeller återintagning efter permittering. Den hänvisning fill dennaförhandlingsskyldighet som görs i 29 § anställningsskyddslagen skall alltsåkvarstå oförändrad. AU 1984/85:4 10 I motion 1984/85:189 yrkar vpk avslag på de nuredovisade lagändringsförslagen med hänsyn till att en permittering har flerolägenheter än utebliven lön. Det gäller vilka som skall permitteras ochtryggheten att få återgå till sitt gamla jobb efter permittering. Den enskildearbetstagaren och de fackliga organisationerna behöver det stöd somlagstiftningen kan ge. F. ö. kan avvikelser göras från denna genomkollektivavtal. Enligtöverenskommelsen mellan skall permittering kunna vidtas oavsettregler om turordning. Detta innebär att om lagens turordningsregler behålls såkommer de att sättas ur spel genom de nya avtalen. Med hänsyn härtill och tillvad ovan anförs i propositionen i denna del biträder utskottet regeringenslagändringsförslag och avstyrker motion 1984/85:189 i motsvarande del. Utskottetåterkommer i det följande fill frågan om turordning vid driffinskränkningar ochomläggningar av verksamhet, dvs. vid uppsägningar på grund av arbetsbrist. I detta sammanhang tar utskottet upp ett yrkande imofion 1983/84:2029 av m. fl. (m) om omedelbar ändring ianställningsskyddslagen. Det gäller bestämmelsen i 5 § om anställning vidarbetstoppar eller, som det heter i lagtexten, fidsbegränsad anställning somföranleds av fillfällig arbetsanhopning. Enav anställningsskyddslagens utgångspunkter är att anställning tills vidare ärden anställningsform som normalt skall användas. I lagen anges ett antal fall ivilka undantag från huvudregeln får ske - ytterligare undantag kan göras ikollektivavtal. Ett av de i lagen angivna undantagen är tidsbegränsadanställning vid arbetstoppar. Enligt lagens bestämmelser får en och sammaarbetstagare anställas på detta sätt i sammanlagt . Motionärernaföreslår en lagändring som innebär att tvåårsgränsen tas bort. Det sägsvisserligen vara vällovligt atl med hjälp av denna gräns försöka motverkamissbruk, men regeln motverkar det avsedda syftet. Det anförs vidare att detter sig helt omotiverat att en och samma arbetstagare inte kan anställas undertvå sommarperioder om vardera . Inte heller kan en arbetstagareanställas under flera på varandra följande somrar. Tidsgränsen försvårar för t.ex. studerande att återkomma till feriearbete . Imotsats till motionärerna anser utskottet att lagens regler ger arbetsgivarnatillräckligt utrymme för tillfälliga anställningar vid arbetstoppar. Dettautrymme kan f. ö. utvidgas eller inskränkas genom kollektivavtal om dettabedöms erforderligt i en viss bransch.