bet · G801KU35 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi är representerade i de flesta av världens länder. består dels av vad som formellt heter friståendehandelskontor, som har uteslutande exportfrämjande arbetsuppgifter och leds avhandelssekreterare, personer som i normalfallet rekryteras från näringslivet,dels av utrikesrepresentationen, dvs. ambassader och konsulat.Utrikesrepresentationen har nästan sedan urminnes tider haft handelsfrämjandeåtgärder på sitt program, men och kanske framför allt från 1980har den inlemmats fastare i den exportfrämjande organisationen. 1980 beslöt riksdagenatt ge vad som kallas funktionell direktivrätt över detexportfrämjande arbetet vid ambassader och konsulat. Vi betraktar alltsåambassaderna som en del av fältorganisation. För att visa hur denna fältorganisation ser ut har vi påbild 3 (underbilaga 3) ritat in handelskontoren som mörka fyrkanter ochambassaderna som cirklar. De mörka cirklarna är de ambassader som tar betaltför sina tjänster KU1984/85:35 106 på exportfrämjandeområdet, och de ofärgade är de övrigaambassaderna. Att ta betalt innebär inte någon väsentlig skillnad. Ambassadernafyller en viktig roll som en del av fältorganisationen, och på det sättet harvi en så gott som världsomspännande organisation för exportfrämjandet. Jag går tillbaka till själva ochhandelssekreterarna, för vilka vi har ett ansvar mera fullt ut än förambassaderna. Jag vill kortfattat visa hur och handelssekreterarnatillsammans är finansierade. Den mörka halvan på bild 4 (underbilaga 4) plusden sektor där det står "Medel för Svensk Projektexport" gällerstatliga anslag som vi disponerar, medan den stora vita sektorn plus den mörkabiten "Abonnentintäkter" representerar medel som i olika former flyterin från näringslivet, antingen som fasta årliga avgifter eller som betalningför arbete som utförts åt näringslivet av den exportfrämjande organisationen. Vårt arbete består i att ge service till svenskaexportföretag, att hjälpa dem på olika sätt att genomföra sina exportaffärer.Vi brukar för att systematisera vårt tjänsteutbud dela in det i följandegrupper, bild 5 (underbilaga 5): Där kan jag som exempel nämna översättnings- ochtolkuppdrag åt svenska företag samt exportteknisk information. Under denrubriken döljer sig också ett omfattande samarbetsavtal som vi har med ettfristående bolag. , som ger juridisk service fillexportföretagen. II Allmänt främjande tjänster Sådana tjänster kan vara att delta i och organisera kampanjerav olika slag, där den främsta gemensamma nämnaren är att lyfta fram detsvenska, den blågula flaggan. Vi kan tillsammans med företagen organiseraannonskampanjer och delegationsresor på ett sådant sätt att man framför allthåller fram begreppet . En stor aktivitet som börjar om ett par veckoroch som faller under denna rubrik är världsutställningen i Tsukuba i . Däri ingår information om marknader som vi förmedlar tillsvenska företag i form av publikationer, i form av muntlig rapportgivning, iform av t. ex. en organiserad uppsökande verksamhet gentemot de mindreföretagen i . Vår ambition är att personligen besöka små företag vartoch ett individuellt och till ett antal av ungefär 1 000 företag . Vi görmarknadsundersökningar för svenska företag, och vi bedriver genom ettdotterbolag som heter utbildningsverksamhet för svenskaexportörer. Det betyder helt enkelt att vi hjälper svenska företag attetablera sig på en utländsk marknad. En av de kanske viktigaste uppgifterna vihar är att hjälpa företagen att hitta rätt säljkanal, t. ex. att välja en agentpå en marknad, att hjälpa företagen att etablera ett dotterbolag, ett säljbolagpå en marknad osv. KU1984/85:35 107 Där kan jag nämna en institution som heter"Exportchef att hyra". Till antalet är dessa personer nu ungefär 20,och de är för det mesta placerade vid utvecklingsfonderna runt om i ochhyrs ut på deltid till mindre företag som är nya inom exporten. har bestämt sig för hur mycket egna resurser de skall skaffa sig kan deköpa in sig av max. i "Exportchef att hyra".När denna exportchef lämnar företaget skall han ha organiserat upp verksamhetenså att företaget sedan kan bedriva exporten på egen hand. Mycket av det vi gör vänder sig naturligtvis mot mindreföretag. Det är en policy som är klart uttalad, att främjande av mindreföretags export har prioritet. Men det hindrar inte att de stora företagen, somju dominerar den svenska exporten ganska eftertryckligt, också anlitarExportrådet, handelssekreterarna och ambassaderna. Sådana tjänster som vifakturerar kan vi mäta, och på det sättet kan vi se vilka det är som är vårastora kunder. På den listan hittar man de vanligaste svenska exportföretagen -alhhop stora (underbilaga 6). Jag skall också nämna någonting om garanti- och kreditfrågorna.När företag säljer på mer riskabla marknader- det är snart sagt alla u-länderoch statshandelsländer- måste de på något sätt hantera risktagandet, risken attinte få betalt. De alternafiv i garantifrågan som exportören har är följande(underbilaga 7): att självta risken, attförsäkra sig hos EKN, som är en statlig myndighet, attförsäkra sig privat, eller möjligen, attövertala sin bank att ta risken. Försäkring hos EKN är den i särklass vanligaste formen förhur exportören löser sin riskavlyftsproblematik. För den här typen av marknaderär det dessutom ofta fråga om att få ihop ett finansieringspaket som ärattraktivt för köparen. a. den internationella konkurrensen gör ju att mansöker hitta en förmånlig finansiering. Jag listar här helt kort vilka möjligheter som finns. Deär i och för sig väldigt många, men de viktigaste är följande (underbilaga 8): SEK-systemet, AB , som ägs gemensamt avstaten och affärsbankerna och där man har ett system inom vilket man kansubventionera kreditgivningen. Kreditertill marknadsvillkor finns både i affärsbankerna och inom SEK. U-krediterna kan sägas vara kommersiella krediteruppblandade med biståndsmedel. I normalfallet avser de specifika projekt. Ramkredit är en kredit som ställs till ett landsförfogande utan att man specifikt anger vilket projekt det kan gälla. Slutligen har vi de finansieringskällor som kan stå tillbuds för de betalningssvaga länderna, nämligen utnyttjande av antingenmultilateralt bistånd eller det svenska biståndet genom SIDA. KU1984/85:35 108 Dessa garanti- och kreditfrågortillhör i och för sig inte omedelbara ansvarsområde, men i vårrådgivning krävs det att den här typen av frågor kan inkluderas liksom ävenfrågor om hur företagen skall agera för att komma till rätta med deadministrativt ofta ganska komplicerade system som gäller exportkrediter ochexportkreditgaranfier. Jag sätterpunkt här men svarar naturligtvis gärna på frågor. : Min fråga gäller den ändring som skedde idepartementen 1982, då utrikeshandelsfrågorna kom in under UD. Relativt storaktivitet har ju utvecklats. och har rest rättmycket. Hur ser man i på den förändringen? : Ur vår synpunkt var den förändringen positivpå så vis att, som jag nämnde förut. har ett samarbete medutrikesrepresentationen. Det samarbetet blev mer formaliserat när dessafunktioner övergick från det gamla tillutrikesdepartementet. Beträffande reseverksamheten är väl att säga att då dengamla handelsministerposten upphörde, så upphörde också en hel delinrikesangelägenheter som det statsrådet var ansvarigt för;utrikeshandelsministern har ju ett renodlat utrikeshandelsansvar. Därmed harhan, liksom hans statssekreterare, större möjligheter att resa. Det är viktigti många sammanhang att på det här sättet på hög nivå hjälpa företagen. : Jag har en fråga som direkt anknyter del av de granskningsärenden som jag förmodar har föranlett direktör här hos utskottet. Hur ofta händer det att statsminister tarkontakt med och erbjuder sina tjänster i specificerade fall? : Har statsministern erbjudit sina tjänsternär det gäller BPA i ? : Inte gentemot oss. Det är heller inte ennödvändighet. Om det fall som är under diskussion kan jag säga, att vi har intenågot krav på att svenska exportföretag skall vända sig till om debehöver hjälp ute på marknaderna. De behöver inte gå via för att takontakt med ambassader eller handelssekreterare. Vi uppmuntrar företagen att gådirekt till de fältkontor vi har. : Har på något sätt varitengagerat i BPA när det gäller den aktuella dammanläggningen? : Jag är osäker på svaret. är genomsin verkställande direktör och en tjänsteman representerat i EKN:s styrelse.Därmed får vi kontakt med ärenden som förekommer i . Jag kan intesvara på i vilken utsträckning och på vilket sätt den här affären har varituppe i EKN. KU1984/85:35 109 BertU Fiskesjö: Vi har fått en PM om olika typer avstatlig exportfrämjande verksamhet. På s. 3 i denna PM står att Exportrådetadministrerar verksamheten inom sfiftelsen Swecare. Jag skulle vilja veta vaddet gäller. : Swecare är en stiftelse, och jag tror att mani denna PM lyfter fram stiftelsen därför att det är en friståendejuridisk person formellt sett. Vi har flera samarbetsgrupperingar mellanföretag inom specifika branscher. De står nämnda litet längre upp på s. 3.Swecare skiljer sig till sitt operativa innehåll inte från de andra. Syftet medSwecare är att hjälpa företag som är akfiva inom sjukvårdssektorn att hittaprojekt, att hjälpa dem att sälja till projekt, att hjälpa dem att ta hitutländska beslutsfattare, att visa vad svenskt sjukvårdskunnande är för någotosv. - alltsammans vanliga exportfrämjande verksamheter. Den nuvarandeverkställande direktören för sfiftelsen är anställd iExportrådet. BertU Fiskesjö: Kan du ge exempel på verksamheter som merkonkret visar vad det är för projekt som Swecare är engagerat i? : Som exempel kan jag nämna ansträngningar attkomma in inom t. ex. sjukvårdsväsende. Då gäller det t. ex. attpresentera svenskt sjukvårdskunnande för malaysiska beslutsfattare. då gör och vad man då kan göra genom Swecare är att bjuda inmalaysiska beslutsfattare. Två beslutsfattare typ statssekreterare vid detmalaysiska hälsovårdsdepartementet har varit här för att titta på svenskasjukhus, svensk utrustning, leverantörer osv. En annan aktivitet har gällt den saudiarabiska marknaden.Där har, som ofta händer, vederbörande svenska statsråd ställt sig tillförfogande som ledare för en delegation av svenska företag. Man kan alltsåbegagna tillfället att med de officiella kontakterna med t. ex. densaudiarabiske hälsovårdsministern ge de svenska företagen möjlighet attpresentera vad de kan i syfte att komma in på den saudiarabiska marknaden. BertU Fiskesjö: Har ni varit inkopplade på t. ex. ärendenom utbildning av iranska läkare och tandläkare i ? : Det finns ju två företag på det här området- Swecare och Healthcare. Swecare är ju statens företag eller - som det ärorganiserat -sfiftelse. Healthcare är ju organisation.Innebär det några svårigheter för er att det finns två företag? Har ni upplevtatt deras sätt att angripa sin marknad har skilda utgångslägen? Det är väl Swedheaith som har förekommiti pressen kring den iranska affären. Det är ett företag som ägs av - enkonstruktion man valde för att det var enklare än det skulle ha varit förLandstingsförbundet att direkt bilda ett bolag. Swedheaith är en avmedlemmarna i stiftelsen KU1984/85:35 110 Vi uppfattar alltså Swecare som ett övergripandeparaplyorgan, under vilket de olika sjukvårdsexportörerna kan finnas.Swedheaith är en av deaktörer som finns därför att en så stor del av detsvenska sjukvårdskunnandet och driftskunnandet är organiserad inom denlandstingskommunala sektorn. Ordföranden: Jag har en mer allmänt formulerad fråga.Upplever ni att det finns ett ökat intresse frånexportföretagens sida att i sin marknadsföring liera sig med offentliga organoch direkt knyta an vid statsrådsbesök o.d. i andra länder? : Med får man hoppas! Eftersomnäringslivet är hälftenägare av hoppas vi naturligtvis att man villutnyttja sitt eget organ, och det gör man. När det gäller statsrådensengagemang och företagens intresse därav vill jag säga att det finns ett högstpåtagligt intresse. I nästan alla länder utanför OECD-området, och i en del avOECD-länderna också, är det en viktig del av marknadsföringen att man kan pekapå detta officiella stöd. Att t. ex. ingå i en delegation som leds av ettstatsråd ger då företaget ute på marknaden och hos köparna en legitimitet. Detvisar, utan att det finns något sagt eller skrivet, att företaget måstebetraktas som seriöst. Att få vara med ett statsråd på det sättet är alltsåviktigt och eftertraktat bland företagen. : Vi fick inledningsvis veta att det i vårtland finns mellan 7 000 och 7 500 företag som är exporterande. Av dem är det de80 största som svarar för den ojämförligt största delen när det gäller att förahem inkomster. När det gäller möjligheterna att expandera har man en känsla avatt dessa 80 största sköter sig själva ganska mycket. Men hur är det med restenav den. stora gruppen exportföretag? Har deras möjligheter att föra ut sinaktivitet ökat? Kräver detta mycket mer av er tid ? : Det är riktigt att de stora företagen ganskaväl vet vad de vill och hur de skall agera. Det hindrar inte att de har ettklart intresse av våra tjänster. Faktureringsstatistiken visar att de tillhörvåra största kunder. De har i givna situationer klar nytta av denexportfrämjande organisationen just när det gäller dörröppnande ochkontakttagande - ofta på litet svårare marknader. Jag kan nämna inom parentesatt ordförande - det är ordföranden i Alfa - ären av dem som är med utrikeshandelsminister i . Alfa Lavalhar en större affär på gång. Även för ett så stort och exportvant företag somAlfa är det av intresse att begagna sig av , inkl.fältorganisationernas tjänster. För de mindre företagen är situationen ofta en helt annan.De är inte så säkra på vad de egentligen skall göra. Ofta går vår hjälp ut påatt hjälpa de små företagen att sortera sina tankar och hitta sin rättastrategi för att angripa exportproblemen. Det är ofta fråga om grundläggandeproblematik. KU1984/85:35 111 har ett företag med produktion och försäljning i ,och så säger man sig att man har en bra produkt som bör kunna säljas till fler.Då blir det fråga om marknadsval. Vart skall man ta vägen? Var är möjligheternastörst? Vilka organisatoriska krav ställs det på företaget? Vilka finansiellakrav ställs det på företaget? Man frågar sig: Hur skall jag bära mig åt? Hur skall jag anställa medarbetare? - Allt detta är grundläggandeförhållanden som måste gås igenom, och vårt bistånd tar sikte på det. I nästaetapp blir det kanske tal om "Exportchef att hyra", som kan geföretaget mer handfast säljhjälp. För denna typ av företag är det väldigtmycket fråga om export till våra egna grannländer och till . Väldigtmycket av dessa företags export går i första hand till de marknaderna. BertU Fiskesjö: När det gäller krediter till hurklarar ni då av avvägningen mellan vanligt kommersiellt risktagande ochu-landsbiståndet? Det finns en sammanvävning som jag tycker skulle vara ganskaintrikat att klara ut. : Vi är satta att främja exporten - inte attfrämja utvecklingen i , även om det i och för sig är önskvärt att denfrämjas. Vi ser vår uppgift som så att vi vill få in svensk industri i störstamöjliga utsträckning i det svenska biståndet. Vi anser att svensk industribesitter en sådan kompetens att den kan komma till nytta för . Utanatt därmed ifrågasätta några av fastlagda biståndspolitiska mål menarvi att det borde finnas större möjligheter än för svenskindustri att komma in, och vi försöker på olika sätt att hjälpa svenska företagatt göra det. Man kan säga att mycket av det som görs, sägs och skrivs inomSIDA visserligen är offentligt men å andra sidan gjort på ett sådant sätt attföretag ändå kan behöva hjälp med "översättning",informationshämtande, kontakter osv. Det ser vi som en arbetsuppgift för oss.Den finns för övrigt omnämnd på olika ställen i propositioner osv. Vår uppgiftmåste vara att hjälpa företagen att hitta den rimliga avvägningen mellan olikatyper av finansiering i de affärer som de vill genomföra. : Om det visar sig att en satsning går fel,hur sker då avräkningen mellan det normala risktagandet och u-landsbiståndet? : Jag skall inte ge mig in på frågor som jaginte helt och hållet behärskar, men i de fall där biståndsanslaget så att sägastår risken för garantigivningen är det i och för sig ingenting som är aktuellti vår bild när vi hjälper svenska företag in på en marknad. Jag menar att typdet omdiskuterade Vietnamfallet inte är någonting som berör vår direktafrämjandeverksamhet, utan vi nalkas nog problemen på ett annat sätt, nämligenpå så vis att vi kan titta på en marknad som befinner sig bland SIDA:sprogramländer. är intressant i detta sammanhang. Men låt mig ta somexempel ett av de länder i södra som ingår i programlandskretsen. Därblir vår uppgift snarare den att vi på olika sätt försöker hjälpa företag attkomma in KU1984/85:35 112 och få SIDA-finansiering av ett projekt. Det är snarare pådet sättet än att man laborerar med biståndsramarna som garanti bakomExportkreditnämnden. Det är inte där vi kommer in i första hand. BertU Fiskesjö: När förlust uppstår - hur regleras den? : Om ett svenskt företag gör en insats somfinansieras av SIDA-bistånd uppstår inte någon förlust - då får företagetbetalt. Jag var själv verksam i . Där gjorde Verkstad eninsats i förhållande till de zambesiska järnvägsverkstäderna, utfördeleveranser och meddelade kunnande för att uppgradera de verkstäder som fanns ilandet. Betalning utgick direkt fill Verkstad från det statligabiståndsanslaget. Då uppkom alltså inte någon förlust. BertU Fiskesjö: Jag kommer in på dessa frågor genom vadsom står på s. 4 i tidigare nämnda PM: "Förluster i samband medskadereglering avräknas mot s/u-garantiramen, utom när affären avser ettprogramland för svenskt bistånd, då det avräknas mot biståndsanslaget samt närbeslut om garantiram fattats av regeringen." : Perspektivet är inte vårt. Detta är någontingsom är bestämt av statsmakterna och en given förutsättning för det arbete somvi bedriver. BertU Fiskesjö: Det är alltså aldrig fråga om något delatrisktagande kommersiellt och biståndsmässigt? : Nej, inte när man arbetar inom det som står idenna PM. Ordföranden: har möjlighet att i annat sammanhangåterkomma till frågor som berör . : Jag har ett par följdfrågor somgäller små företag: Hur stor del avExportrådets verksamhet riktar sig mot små företag? Tycker ni attni når ut tillfredsställande till småföretagen? : Dels vänder vi oss med våra aktivitetergenerellt till alla typer av företag, dels avsätter vi en speciell ram föraktiviteter som riktar sig enbart till småföretag. Den ramen omfattar ungefär50 milj. kr. i specialinsatser, och det är ungefär vad vi klarar av.När det gäller t. ex. "Exportchef att hyra", som är ett sådant sättatt nå ut till mindre företag, så finns det begränsningar i hur många personerav detta slag man kan anställa. Dessa personer tar på sig ett väldigt stortansvar gentemot de företag där de är verksamma. Vi måste vara mycket noggrannai urval och rekrytering. Vidare bedriver vi besöksverksamhet till ett tusentalföretag . Vi tycker själva att det vore önskvärt att den verksamhetenkunde gå snabbare, men ca 1 000 företag är den takt som vi förnärvarande klarar av. Vi har funnit att det inte lönar sig att kommunicera påannat sätt än genom personliga kontakter. läser knappastpappersinformation -skriftlig kommunikaton är inte verksam. KU 1984/85:35 113 YngveNyquist: Kan man inom märka någon väsentlig skillnad i företagensansträngningar att sälja råvaror typ malm och trä jämfört med högförädladeprodukter? OveHeyman: Det är ett faktum att vår export ganska dramatiskt har ändratsammansättning över några decennier. Jag kommer inte ihåg procentsatsen när detgäller andelen rena råvaror, men den har varit stadigt sjunkande till förmänför förädlade produkter typ verkstads- och industriprodukter. Ordföranden:Jag ber att fä tacka för denna redogörelse. KU 1984/85:35 -L £ "* t c «/» 1 1 i o o B s 8 S S « 62 Is S z2 Hiänd;äls!ji>: KU 1984/85:35 118 U Ällmårif främjande tjånsler «0 i * jQ .5:!isiiiilii|J - 8 i i i» -gl >»222oo k ca is Vi 'R iz o oj> <<<< jz 12 Si 1 e: CL O. tn tn KU 1984/85:35 120 - EXPORTORiai STÅR SJXLV RISKEN _ FC}RS£KRII«3 HOSPRIVAT FÖRSXKRIUGSBOIJViS « RISK£ilÖVlJliifAS AV BANK ' KREDITTHI, MARKNAOSVILLXOR U-KREDIT(BLANDAD KREDIT) - DTNYTTJANDEAV KOLTILATEBALT BISTAHD - DTNYTTJAKDEAV SVEHSKT BISTAND KU1984/85:35 121 Utfrågning av ambassadör tisdagenden angående viss kreditutfästelse m. m. avseende (punkt 13 B) : Jag välkomnar ambassadör till utskottet. Vi har ett par ärenden som berör regeringens åtgärder föratt främja handeln med utvecklingsländer och speciellt ett ärende som berör BPAoch dess relationer till . Enligt den praxis som vi tillämpar lämnar jag först ordettill den som vi har inbjudit. : Herr ordförande! Jag har blivitkallad till för att bl. a. redogöra för deansträngningar som den svenska ambassaden i under min ledning sedanoktober 1982 gjort för att aktivt främja utveckhngen av den svensk-algeriska handelnpå den algeriska marknaden samt för de åtgärder som, i.samband därmed,vidtagits för att öka och förbättra den svenska industrins och det svenskanäringslivets konkurrenskraft på denna svårbearbetade men för svensk exportviktiga marknad. Inledningsvis skulle jag vilja teckna den bakgrund somkrävs för att förstå vad vi kommer att tala om. I samband med mitt tillträde som ambassadör i hösten1982 fick jag mycket snart från den algeriska regeringens sida entydigasignaler om att man önskade kraftigt öka handelsutbytet med ;Stödåtgärder av skilda slag till detta ändamål efterlystes från algerisk sida,främst i finansieringshänseende. Om detta skall jag återkomma. En rad statsrådsbesök i båda riktningarna har därförkommit till stånd i syfte att på regeringsnivå närmare diskutera dessa frågor.Denna besöksdiplomati har skildrats utförligt i det material somutrikesdepartementet delgivit utskottet inför denna utfrågning, och jag hardärför inte anledning att i detalj gå in på detta utbyte. Dock att jag skullevilja fästa utskottets särskilda uppmärksamhet på det besök som den algeriskestatssekreteraren för utrikeshandelsfrågor, , avlade i Stockholmden . Oubouzar, som mottogs av såväl statsministern somutrikes- och finansministrarna, aktualiserade hos finansministern frågan om enförnyad svensk ramkredit på förmånliga villkor samt anmälde under sitt besökhos statsministern att man på algerisk sida avsåg prioritera handelsutbytet medSverige, ett land med vilket man önskade utvidga förbindelserna på snart sagtalla områden. Om jag väljer att skildra denna bakgrund, herr ordförande,är det uteslutande i syfte att ge perspektiv åt en frågeställning som ärlika aktuell som den var men som ändå kunnatvisa konkreta resultat. Vår export till uppgick till 600 milj.kr. 1984 exporterade vi för . Dennatämligen spektakulära ökning av den svenska exporten till KU 1984/85:35 122 hadeinte varit möjlig utan det starka och kontinuerliga stöd som svensk industrierhållit från statsmakternas och därmed också ambassadens i sida.Algeriet är ett statshandelsland. Den svenska ambassaden i är därfördelaktig i snart sagt varje större svensk exportaffär som tecknas i . Utvecklingenav de politiska förbindelserna mellan de båda länderna har i hög grad kommitatt påverka den gynnsamma utveckling som svensk export uppleverpä den algeriska marknaden. Ett fortsatt och målinriktat statsrådsutbyte i bådariktningarna, regelbundna blandkommis-sionsmöten, en förmånlig kreditgivning ärotvivelaktigt faktorer som starkt bidragit till att svensk industri kunnatåtervinna förlorade marknadsandelar på den algeriska marknaden. Dennautveckling ser jag som starkt positiv, herr ordförande, men knappast somtillräcklig. Frånalgerisk sida sattes 1982 som ett första mål upp till 3 miljarder kronorsimport från under förutsättning av oljeinköp från . Vihar ännu inte kommit upp till halva detta belopp. Och för att kunna nå dennaeftersträvansvärda nivå kommer det att krävas ytterligare kraftåtgärder frånsvensk sida. Det är bl. a. därför jag personligen kommit att engagera mig ifinansieringsfrågorna med .