bet · G801AU11 · 1984-12-31 00:00:00 — Tanken på en ökad privatisering avarbetsförmedlingen - det som i motionen kallas avskaffande avarbetsförmedlingsmonopolet - har avvisats med hänvisning till att en sådanåtgärd hindras av anslutning till internationella konventioner medförbud mot arbetsförmedling i förvärvssyfte liksom till att den offentligaförmedlingen för alt kunna arbeta effektivt inte bör begränsas i sin verksamhetav att delarbetsmarknader är upplåtna till privat arbetsförmedling. Vad nusagts hindrar inte atl det kan bli aktuellt med säranordningar på speciellaområden. Det kan här hänvisas till att det ingår i AMS-kommilténs uppdrag attöverväga arbetsmarknadsverkets ansvar för arbetsförmedlingen inom kulturområdetoch förmedlingen av vikarier inom främst kontorsområdet. Till detta skall fogasatl utskottet avser att i ett senare sammanhang återkomma till olika frågor omarbetsförmedlingslagens tillämpning med anledning av förslag i såväl motion900 som andra motioner. Om arbetsförmedlingen skall kunna arbeta effektivt måsteden självfallet ha en god överblick över de platser som blir lediga påmarknaden. Kraven på en sådan överblick skärps om den pågående utbyggnaden avADB inom förmedlingsverksamheten - som även motionärerna vill främja - skallfungera väl. Den lag om allmän platsanmälan som de vill avskaffa fyller såledesen viktig funktion. I fråga om bygg- och distriktsnämnderna pågår försök medändrad verksamhet, vilket gör att det inte kan anses aktuellt att ta initiativtill att avveckla dem. AU1984/85:11 62 Motionärerna har utgått från attett genomförande av deras förslag medför förändringar i länsarbetsnämndernasställning. sagda bör därför kompletteras med att översynen av AMSkansli följs av en motsvarande översyn av dessa nämnder. En arbetsgrupp inomarbetsmarknadsverket har styrelsens uppdrag att arbeta fram enmodell för en ny organisation för nämnderna. Tanken är att dettaorganisationsarbete skall vara avslutat inom verket före utgången av . Vad ovan anförts innebär att de riktlinjer som redovisas iden förevarande delen av motion 900 inte bör läggas till grund för etttilläggsuppdrag till - som är i slutskedet av sitt arbete - ellerför ett utredningsarbete som utförs i annan ordning. Utskottet avstyrker alltsådenna del av motionen liksom det i motion 2290 framförda kravet på engenomgripande översyn av länsarbetsnämndernas organisation och verksamhet.Samtidigt tillstyrks - i den mån det inte framgått av den tidigareframställningen - vad som förordas i propositionen i fråga om organisationen avAMS. I anslutning till de ovanbehandlade organisationsfrågorna tar utskottet upp två motioner som rör AMSegenregiverksamhet. Därmed avses de beredskapsarbeten som AMS sedan gammaltdriver i egen regi för personer med missbruksproblem och, i någon omfattning,för äldre, lokalt bundna arbetstagare. Imotionerna 1111 av m. fl. (vpk)och2661avSven-Erik m.fl. (c) erinras om att egenregiverksamheten har bedrivitssedan slutet av . Verksamheten hade tidigare stor omfattning ochledde till uppbyggnaden av särskilda regionkontor för verksamhetens administrationpå regional nivå. Enligt motion 1111 bör uttala att AMSegenregiverksamhet skall decentraliseras till länsarbetsnämnderna. Motionärernaanför att inom denna verksamhet har byggts upp en organisation med unikkompetens att ta hand om utslagna människor. Denna kompetens bör tas till vara,varvid motionärerna hänvisar till att skall avgesina förslag och att det talas mycket om att främmande verksamheter skall bort.Därför anser motionärerna att del är viktigt att nu slå fast att egenregiverksamheten,särskilt den som avser s.k. specialanvisad arbetskraft, skall fortgå under AMShuvudmannaskap. Även i motion 2661 förordas att egenregiverksamhetenöverförs från regionkontoren till länsarbetsnämnderna i resp. län. Motionärernaföreslår att skall uttala sig för att AMS egenregiverksamhet börfortsätta med mindre ändringar av detta slag. Tankar har funnits attverksamheten bör övertas av resp. kommun, men motionärerna hävdar att detta ärrealiserbart endast i de verkligt stora kommunerna. Verksamheten är av storbetydelse för personer med socialmedicinska handikapp, och i de fallverksamheten är knuten till fasta förläggningar har den också regionalpolitiskbetydelse AU1984/85:11 63 genom att den ger sysselsättning i skogsbygder med ringatillgång på arbete. Det ingår i AMS-kommilténs uppdrag att behandlaegenregiarbetena. avgav kommittén ett pressmeddelande,varav framgår att kommittén avser att föreslå att AMS inte skallutföra beredskapsarbeten i egen regi utan att motsvarande arbeten ifortsättningen bör omhänderhas av kommuner, skogsvårdsstyrelser och statensvägverk. Vidare sägs att AMS huvudmannaskap för de förläggningar för anvisadearbetstagare som finns på 13 orter i landet bör upphöra och attansvaret för boende och social service helt överförs på berörda kommuner. Som motionärerna har erinrat om har egenregiarbetenapågått , men det har också varit en långvarig diskussion kringdessa arbeten. I denna har man å ena sidan skjutit fram betydelsen avverksamheten för de personer som härigenom får meningsfull sysselsättning ochmöjligheter till rehabilitering. Å andra sidan har ifrågasatts det lämpliga iatl AMS har en egen permanent organisation för ändamålet med särskilda resurseri form av personal, maskinpark och förläggningsbyggnader. Som ett tidigtexempel på denna debatt kan nämnas att den parlamentariskt sammansattaarbetsmarknadsutredningen, som var verksam under förra delen av ,föreslog att egenregiverksamheten skulle avvecklas i etapper. Men det beslutsom statsmakterna fattade om riktlinjer om arbetsmarknadspolitikeninnebar att utredningsförslaget på den punkten avvisades och egenregiverksamhetenkom att fortsätta. Enligt utskottets mening bör man nu inte på grundval avmotionerna och i förväg binda sig för en visshandlingslinje i denna fråga som kan sägas ha varit omdebatterad . Det är rimligt att man i vanlig ordning avvaktar detbetänkande som längre fram i vår avges av kommittén och den följanderemissbehandlingen av betänkandet. Tillsammans med den bedömning som görs avregeringen i en kommande proposition med anledning av betänkandet kommer attfinnas ett avsevärt bredare underlag för ställningslagande i frågan.För ett sådant anstånd med prövning av frågan i sak talar också alt riksdagenpå förslag av utskottet (se AU 1980/81:21 s. 60 och 1981/82:21 s. 68) haruttalat sig för återhållsamhet med förändringar i den organisatoriska ramen föregenregiverksamheten med hänsyn till utredningsarbetet i och denförnyade prövning av verksamheten som det arbetet kan ge anledning till. Bakomdessa uttalanden har stått ett enhälligt utskott. Slutsatsen av det sagda äratt inte bör göra ett uttalande i den riktning som begärs imotionerna 1111 och 2661. Personalresurser för vissa arbetssökande och regioner m. fl. (c) anför imotion 2311 att arbetsmarknadsstatistiken visar att invandrarna har högrearbetslöshet än svenskar. Särskilt gäller det invandrarungdomar. De svårigheterinvandrarna möter på arbetsmark- AU1984/85:11 64 nåden har belysts av invandrarpolitiska kommittén, somframhållit alt inte bara arbetsmarknads- utan även ulbildningspolitiskaåtgärder måste sättas in. Motionärerna instämmer häri. 1 detta sammanhang villde i likhet med kommittén föreslå följande åtgärder: att AMS i hela sinorganisation tillämpar åtgärder som vid försök har visat sig ge resultat,exempelvis och för invandrare samt att AMS låtersin personal få utbildning i invandrarkunskap, dvs. kännedom om invandrarnasbakgrund och kulturella särart och om deras hemländer etc. Det finns ingen anledning att sticka under stol med attinvandrarna och särskilt invandrarungdomarna möter stora svårigheter påarbetsmarknaden. När det nu gäller de förslag till åtgärder som förordas i motionenutgår dessa från det arbete som har bedrivits av invandrarpolitiska kommittén.I sitt slutbetänkande (SOU 1984:58) har kommittén tagit upp olika arbetsmarknadsfrågori ett särskilt avsnitt. Enligt vad utskottet har inhämtat kommer regeringenlängre fram i vår att avge en proposition på grundval av betänkandet, däriblanddet nämnda avsnittet. Utskottet anser att de åtgärder som motionärerna haraktualiserat innefattar resursavvägningar som lämpligen bör göras i det störresammanhang som en proposition grundad på en parlamentariskt sammansattutredning utgör. Därför är utskottet inte berett att förorda att tarde av motionärerna begärda initiativen utan föreslår att motionen i debehandlade delarna av lämnas utan åtgärd. Två motioner tar upp behovet av särskild personal förhörselskadade. I den ena av motionerna, 1447 av () och GunhildBolander (c), föreslås att det på länsarbetsnämnderna inrättas tjänster förhörselkonsulenter till stöd för hörselskadade arbetssökande. Utskottet har vid en tidigare behandling av ett likartalmotionsyrkande (AU 1982/83:21 s. 47) ansett att de hörselskadade bör betjänasinom ramen för det normala förmedlingsarbetet, inte genom en specialist i varjelän. De hörselskadades särskilda problem ingår i utbildningen förarbetsförmedlarna. Utskottet är med hänvisning härtill inte berett föreslå attsärskilda hörselkonsulenttjänster inrättas. Motionen bör således inte föranledanågon åtgärd. Inte heller är utskottet berett atttillmötesgå yrkandet av m. fl. (s) i motion 1105 om att det skallinrättas en tjänst som hörselkonsulent vid länsarbetsnämnden i meduppgift att betjäna eleverna vid det riksgymnasium för hörselskadade somstatsmakterna beslöt inrätta i . Det kan tilläggas att enligtvad utskottet har erfarit finns det planer att inrätta ett särskilt arbetslagför hörselskadade vid i genom omfördelning avpersonal inom institutsorganisationen. Därutöver bör sägas atl vid bedömningen av motion 1105liksom motion 1447 har utskottet tagit hänsyn till den restriktivitet sompräglat de senare AU1984/85:11 65 årens resurstilldelning till AMS på personalsidan. Dennarestriktivitet kan väntas bestå med fortsatta neddragningar avförvaltningskostnaderna (jfr vad som sägs under Anslagsberäkningen om en planför sådana neddragningar). Det bör dock inte uteslutas att en kommanderesursöverflyttning från och länsarbetsnämnderna till fältet kangöra det möjligt att tillgodose önskvärda punktinsatser för handikappgruppermed särskilda problem såsom belysts i de båda motionerna. Två andra motioner gäller särskilda personalresurser förpsykiskt utvecklingsstörda. i motion 2194 och ()i motion 541 anför att svårigheterna att bereda psykiskt utvecklingsstördasysselsättning är större än för någon annan grupp. En förutsättning för att deutvecklingsstörda skall kunna tillgodogöra sig arbetsförmedlingens service ochfå ett reellt stöd i försöken att få arbete är att det på länsarbetsnämnder ocharbetsförmedlingar finns särskilda kontaktpersoner med kunskap om deutvecklingsstördas speciella behov. De båda motionerna mynnar ut i yrkanden omatt åtgärder vidtas för att sådana kontaktpersoner utses på länsarbetsnämnderoch förmedlingar. Motionsförslagen går tillbaka på vad som har förordats avomsorgskommittén i ett betänkande . En redovisning förbehandlingen av kommitténs förslag på arbetsmarknadsområdet lämnas ibudgetpropositionen på s. 22-23. a. hänvisas till besluten omarbetsbiträde och de nya formerna för lönebidrag. I fråga om ungdomslagen harför psykiskt utvecklingsstörda införts särskilda och förmånliga regler. I frågaom kommitténs förslag om särskilda platsförmedlingsinsatser för handikappadeoch fördelningen av verkets personalresurser hänvisas i propositionen till attdet gäller åtgärder som det ankommer på arbetsmarknadsverket att besluta om. När det så gäller de specificerade yrkandena i de bådamotionerna har utskottet sympati för de behjärtansvärda ändamål de villtillgodose. Utskottet är likväl inte berett att för sin del föreslå ensärskild resurstilldelning eller ge anvisning om resursomfördelning i annan månän som följer av vad ovan sagts om de punktförstärkningar som kan bli möjligagenom resursöverflyttningen till den operativa verksamheten iarbetsförmedlingens fältorganisation. Motionerna 541 och 2194 bör med hänsyntill det anförda av lämnas utan åtgärd. Avslutningsvis i detta avsnitt tar utskottet upp tvåmotioner om resurstilldelning till särskilda regioner. m.fl. (s) begär i motion 2156 såvitt nu äri fråga att arbetsförmedlingen i tillförs ökade personellaresurser samt att särskilda insatser görs för att underlätta invandrarnasinträde på länets arbetsmarknad, bl. a. i form av s. k. AMI-lag. När det gällerarbetsförmed- lingens personalbehov hänvisas imotionen till att antalet arbetssökande har ökat medanpersonalen vid arbetsförmedlingen närmast har minskat. Förmedlingarna i länetär generellt sett underdimensio-nerade, och motionärerna belyser detta genomatt jämföra vissa distriktskon- 5 1984/85. AU1984/85:11 66 tor i med motsvarande kontor ute i landetsom ined hänsyn till befolkningsunderlaget är jämförbara. Beträffandeinvandrarna hänvisar motionärerna till att svarar för nästanhälften av antalet invandrare i landet. har, som motionärerna inleder sin motion,landets bästa arbetsmarknad i fråga om utbud och valfrihet. Därmed är inte sagtatt länet saknar problem. Även om arbetslösheten uttryckt i procent i regel äravsevärt lägre än i flertalet andra delar av landet blir arbetslösheten iabsoluta tal ändå hög på grund av all länet har en mycket större befolkning änandra län. I de regionalpoliliska sammanhangen har utskottet berört de problemsom sammanhänger med servicesektorns dominans och när det gällerStockholmsregionen den starka koncentrationen av arbetsplatser tillSlock-holiTis innerstad och . En annan aspekt på arbetsmarknaden i länetframgår av det beslut som fattades om en försöksverksamhet medsamordnade insatser för långtidsarbetslösa i kominun och som har singrund i den stora andelen socialhjälpstagare bland de arbetssökande i kommunen.Med erkännande av att arbetsmarknadssituationen även i läninnefattar problem vill utskottet dock inte föreslå åtgärder från riksdagenssida med den innebörd motionärerna önskar. I fråga om fördelningen av personaloch andra resurser mellan förmedlingskontoren i landets olika delar harstatsmakterna ansett att detta är en avvägning som bör ankomma påarbetsmarknadsstyrelsen att göra utifrån de skiftande lokala behov styrelsenbedömer föreligga. Denna princip bör gälla även i detta fall. När det gällersärskilda insatser för invandrare i länet hänvisas liksom när det gällerdentidigare behandlade motionen 2311 till att frågor av det slaget bli möjliga attpröva från ett vidare perspektiv i samband med behandlingen av den aviseradeinvandrarpolitiska propositionen. Med åberopande av det anförda avstyrks motion2156 i den aktuella delen. (c) och i (c) begär imotion 2744 en personaltilldelning till arbetsförmedlingen i föratt möjliggöra handledare för jobbsökarklubbar av det slag som regeringenföreslagit beträffande ungdomslagen men som i detta fall skulle avselångtidsarbetslösa ungdomar i åldern 20-24 är. Regeringsförslaget om ett belopp av 18 milj. kr. tillhandledare för ungdomslagens jobbsökarakliviteter har behandlats i detföregående. Utskottet anser sig för sin del inte böra föreslå ett särskiltbelopp för att möjliggöra de handledarinsatser motionärerna förespråkar.Utskottet ifrågasätter inte atl sådana insatser kan vara önskvärda, men de fåri så fall göras inom ramen för förmedlingens normala verksamhet och resurser.Utskottel avstyrker sålunda motionen. AU1984/85:11 67 Regeringens beräkning av det nyaanslaget till arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader utgår från det s. k.huvudförslaget, ökat med elt belopp av 27,7 milj. kr., så att verket skallkunna behålla en intakt bemanning trots den generella minskning av anslaget med2 % som innefattas i huvudförslaget. Av det nämnda beloppet om 27,7 milj. kr.avses 4,2 milj. kr. stå till regeringens disposition för tillfälligaförstärkningar av förmedlingen. I regeringens anslagsberäkning ingår därutöver det förutbehandlade beloppet av 18 milj. kr. för handledarinsatser i ungdomslagen. När det gäller den framtida anslagsutvecklingen anmäls atlAMS kommer att få i uppdrag att lägga fram en plan för neddragning av verkelsoch arbetsmarknadsinstitutens förvaltningskostnader med ettbelopp motsvarande 75,7 milj. kr. i dagens penningvärde. Denna plan, som avsesbörja /87, skall ersätta den hittillsvarande årliganeddragningen av verksamheten enligt huvudförslaget och motsvaranderationaliseringskrav. Enligtregeringsförslaget föreligger ett anslagsbehov av 1 . m.fl. (m) godtar imotion 2664 att det bör ske en anslagstilldelning utöver huvudförslaget menanser att denna bör kunna begränsas till 20 milj. kr. Motionärerna instämmer iregeringens förslag att besparings- och rationaliseringsarbetet skall få skeöver . De anser dock att det finns ytterligare utrymme förbesparingar. Såsom redovisats i det föregående avstyrker mofionärernaregeringens förslag om särskild medelstilldelning för handledarinsatser iungdomslagen. Med hänsyn till detta beräknar motionärerna anslagsbehovet till1 eller ca 25 milj. kr. lägre än regeringen. Av vad som anförts i det fidigare avsnittet omungdomslagen framgår att även i motion 2127 motsätter sig attsärskilda medel anvisas för handledarinsatser. Utskottet godtar för sin del regeringens anslagsberäkningoch vad som i övrigt anförts i anslutning till denna. Med hänsyn härtill och dåutskottet tidigare tillstyrkt ett belopp om 18 milj. kr. för handledarinsatseri ungdomslagen bör - med avslag på motionerna 2127 och 2664 imotsvarande delar - uppföra det nya anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader med det belopp regeringen har begärt. Slutligen tillstyrker utskottet att AMS liksom tidigare årbemyndigas att avskriva vissa lånefordringar inom verket. AU 1984/85:11 Arbetsmarknadsservice 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 198.5/86 Förslag 1 314 308 000(1) 1 466 881 000(1,2) 538 483 000 (1) Häri ingår medel förförvaltningskostnader som fr.o.m. budgetåret 198.5/86 beräknas under anslagetB 1. (2) Varav . enligt prop.198.3/84:1.50 bil. AU 24, rskr. Regeringen föreslår under punkt B 2(s. 65-70) att för /86 skall tillArbetsmarknadsservice anvisa ett förslagsanslag av . Anslaget har lill större delen täckt deförvaltningskostnader för arbetsförmedlingen som ingår i det nya anslaget tillArbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. I fortsättningen avses detförevarande anslaget täcka kostnaderna för arbetsförmedlingens ADB-system ochför ADB-baserade platslistor m. m. samt för flyttningsbidragen och inlösen avegna hem. För ADB-verksamheten och platslistor samt trycksaker m. m.beräknas i propositionen 166 milj. kr. Häri ingår en utbyggnad av förmedlingensterminalsyslem från 728 till 1 000 terminaler. Tillskottet av nya terminaleravses huvudsakligen för förmedlingarna i . För flyttningsbidragen beräknas 362 milj. kr. och förinlösen av egna hem 10 milj. kr. Regeringen har förutsatt en fortsatt försöksverksamhetunder nästa budgetår med bidrag till arbetsgivare som anställer medflyttande. m. fl. (m) yrkar i motion 2664 attförslaget om fortsatt försöksverksamhet med bidrag till medflyttande skallavslås. Därigenom uppkommer en besparing med 25 milj. kr. Av besparingen bör 15milj. kunna utnyttjas för utbyggnad av arbetsförmedlingens ADB-verksamhetutöver vad regeringen har föreslagit. I enlighet härmed bör anslaget kunnauppföras med ett belopp som är 10 milj. kr. lägre än regeringen föreslagiteller med . På förslag av regeringen i proposition 1983/84:1.50 bil. 4(AU 198.3/84:24 s. 30) infördes ett nytt bidrag till arbetsgivare som anställermedflyttande. Bakgrunden var de svårigheter att få arbete som kan uppstå för éhmedflyttande vars maka eller make har fått anställning på en ny ort. Detta kanvara ett hinder för flyttningen och det kan i sin tur leda till rekryteringsproblemför arbetsgivarna. Det nya bidraget utgår av lönekostnaderna, dockhögst . för en sexmånadersperiod. I enstaka fall kan bidraget fåbestämmas på annat sätt efter särskild överenskommelse. Kostnaderna förbidragsgivningen har för innevarande budgetår beräkiiats till 25 milj. kr. Vid behandlingen av detta regeringsförslag reserveradesig moderata samlingspartiets företrädare i utskottet. Reservanterna menade attett dylikt bidrag för anställning av medflyttande riskerar att snedvridakonkurrensen på de lokala arbetsmarknaderna och missgynna dem som AU1984/85:11 69 redan bor på orten. De medflyttandes problem borde enligtreservanterna huvudsakligen underlättas genom åtgärder inom skatte- ochfamiljepolitiken. Utskoitet såg positivt på att det görs försök medbidrag som kan underlätta för medflyttande att få arbete på den nya orten ochgör samma bedömning . En försöksperiod är dessutom väl kort lid föratt bedöma bidragsgivningens effekter i positiv - eller negativ - riktning. 1likhet med regeringen anser utskottet att försöksverksamheten bör pågå ävennästa budgetår och avstyrker motion 2664 i motsvarande del. Vid bifall tillutskottets ställningstagande faller förslaget i samma motion att använda en delav medlen för försöksverksamheten för medflyttande till ytterligare utbyggnadav ADB-verksamheten inom arbetsförmedlingen. En utbyggnad av pågående etapptill 1000 terminaler, såsom regeringen föreslagit, överensstämmer med deriktlinjer för utbyggnaden som fastställdes . Utskottet finner därförinte heller skäl att med anledning av motionen föreslå en medelsanvisningutöver vad regeringen har förordat. Vad i övrigt anförts i propositionen under detta anslaggodtas av utskottet. Detta bör alltså anvisas med det belopp som föreslagits avregeringen. Förslaget till medelsanvisning i motion 2664 avstyrks . I sammanhanget tar utskottet upp motion 1438 av GunnarBiörck i (m) med yrkande om åtgärder mot hinder för den kvalificeradearbetskraftens rörlighet. Motionären anför att om man önskar fler kompetentayrkesmän till glesbygden bör man först avlägsna lokala tröghetsfaklorer somförsvårar arbetskraftens rörlighet inom landet. Som exempel anförs attsvårigheterna att rekrytera läkartjänster till glesbygdsområdena ofta beror påatt det är svårt för medflyttande make att få önskad anställning inom denoffentliga sektorn, därför att kommuner och landsting i många fall inte ärvilliga att tillgodoräkna tjänstetid som intjänats utanför den egna kommuneneller det egna . Flyttningen av utnämningsrätten beträffandeöverläkare från regering till landsting anges av motionären som en ytterligareåtgärd som har försvårat cirkulationen av kvalificerade krafter inomsjukhusväsendet. Utskottet instämmer med motionären i att svårigheterna förmedflyttande make eller maka att få arbete på annan ortär ett växande problem.Detta gör sig med särskild styrka gällande när den medflyttande harspecialiserad utbildning och yrkeserfarenhet och arbetsmarknaden påinflyttningsorten endast har ett begränsat utbud av arbetstillfällen, såsomfallet i regel är på mindre orter och i glesbygder. Problemet är emellertidinte alldeles lätt att lösa vilket illustreras av de meningsskiljaktigheter somhar uppstått kring den ovan behandlade försöksverksamheten med bidrag föranställning av medflyttande. Mot denna typ av bidrag har invänts att åtgärdersom stärker den medflyttandes konkurrenskraft på den nya orten missgynnar dearbetstagare som redan är bosatta på samma ort. Vid diskussionerna kring problemethar, som ovan redovisats, förts fram även familje- och skattepolitiskaaspekter, AU1984/85:11 70 men sådana aspekter faller utanför utskottetsberedningsområde. När det gäller de för den offentliga sektorn speciellatjänstetillsättningsreglerna vilka i vissa fall kan ge försteg för redananställda anser utskottet att den frågan i första hand bör lösas av de berördaarbetsmarknadsparterna. Med hänsyn härtill och vad i övrigt anförts villutskottet inte föreslå någon åtgärd med anledning av motionen. : Anskaffning av utrustning Från anslaget bestridsarbetsmarknadsverkets utgifter för anskaffning av utrustning med etl inköpsprisöverstigande . och med en beräknad livslängd av minst tre år.Utrustningen utgörs till största delen av inventarier för arbetsförmedlingen.