bet · G801NU23 · 1984-12-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlas helteller delvis 33 motioner med förslag rörande bl. allmännariktlinjer för näringspolitiken, små ochmedelstora företag, avregleringoch åtgärder mot krångel, En översikt över var i betänkandet de olikamotionsyrkandena behandlas lämnas i bilaga (s. 53). Vissa angränsande frågor, bl. a. rörande de regionalautvecklingsfonderna, behandlas i betänkandet NU 1984/85:22, vilket avlämnassamtidigt med detta betänkande. Utskottet avstyrker samtligamotionsyrkanden utom två (c, fp) som går ut på att en tjänsteman med ansvar förfrågor om kvinnors företagande skall utses vid var och en av de regionalautvecklingsfonderna. Med anledning av dessa yrkanden föreslår utskottet attriksdagen uttalar sig för att regeringen vid överläggningar med de regionalahuvudmännen för fonderna, dvs. landstingen, verkar för att det vid varje fondutses en jämställdhetsansvarig. Reservationer har anmälts till förmån för flertalet av demotioner om allmänna näringspolitiska frågor som utskottet avstyrker. Sålundaföreligger reservationer om bl. a. riktlinjer för näringspolitiken (m, fp; c)samt småföretagsfrågor, avreglering och löntagarägda företag (m, c, fp). Över hälften av de behandlade motionerna innehållerförslag om regionala näringspolitiska satsningar. Reservationer (vpk)föreligger till förmån för motioner om projekt i , ochVästernorrlands län samt om inrättande av regionala samhällsfonder i de län somhar påverkats av vattenkraftsutbyggnader. En förteckning över alla reservationer - medpartibeteckningar - finns i innehållsförteckningen på s. 54 f. NU 1984/85:23 2 De motioner som behandlasär följande: 1984/85:458 av m. fl. (vpk), vari -med motivering i motion 1984/85:457 - hemställs att 1. hos regeringen hemställer omförslag till dels regionala fonder, dels fondernas administration ochfondstyrelsernas sammansättning i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. uttalar sig för att avfondmedlen bör riktas direkt till de kommuner som berörts av kraftverksbyggenoch sjöregleringar i enlighet med vad som anförts i motionen, 1984/85:465 av (vpk), såvitt gällerhemställan att uttalar sig för en utveckling av näringslivet iBlekinge län och hos regeringen hemställer om åtgärder innebärande 1.att förutsättningarna för att uppföra ett finpappersbruk i anslutning tillpappersmassafabriken i undersöks, 2:att förutsättningarna för ökad produktion av stålämne för rälstillverkning vidKockums anläggningar i och utreds, 1984/85:559 av m.fl. (m), såvitt gällerhemställan att 1.som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omförutsättningarna för näringspolitik, 13.hos regeringen begär förslag till avveckling av statens engagemang i regionalautveckUngs- och investmentbolag i enlighet med vad som i motionen anförts, 1984/85:641 av m. fl. (s), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om att underlätta startande av alla typer av arbetskooperativ, 1984/85:663 av m. fl. (m), vari - medmotivering i motion 1984/85:657 - hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att underlättaföretagande på landsbygden, 1984/85:763 av (), varihemställs att hos regeringen anhåller om en utredning omegenföretagarens borgensåtaganden enligt vad som i motionen anförts, 1984/85:764 av (vpk), varihemställs att hemställer hos regeringen om undersökning av förutsättningarnaför att bli en försöksregion för kooperativ utveckling ienlighet med vad som anförs i motionen. NU1984/85:23 3 1984/85:766 av m.fl. (s) vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt en ammoniakproduktion bör planeras i , 1984/85:889 av (), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om inrättande av ett av tekniktill små och medelstora företag i , 1984/85:897 av (vpk), vari hemställs attriksdagen 1. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen sägs om åtgärder för att tryggatraktorproduktionen i , 2. hos regeringenhemställer om en samhällelig utbyggnadsplan för den svenskajordbruksmaskinindustrin, 1984/85:1436 av (),vari hemställs att begär att regeringen låter genomföra en översyn avden selektiva industripolitiken i syfte att minska antalet stödformer, förenklastödadministrationen samt att i princip kanalisera allt stöd till mindre ochmedelstora företag genom de regionala utvecklingsfonderna, 1984/85:1492 av (c)och (), vari - med motivering i motion 1984/85:1491 - hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om inrättande av handelshus i samarbetemed utvecklingsfonden i , 1984/85:1516 av m.fl.(c), såvitt gäller hemställan (8) att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts om inriktningen av den aviserade utredningen omägar- och inflytandefrågor i näringslivet, 1984/85:1525 av ()och (), såvitt gäller hemställan att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av statligt årligt anslag till FoU-råd, 3. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om bidrag för att inrätta ett handelshus i , 1984/85:1542 av . (s), vari - med motivering i motion 1984/85:1541 - hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående småföretagens utvecklingsmöjligheter [i ], 1984/85:2079 av . (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående utbildning för kooperativtnyföretagande inom utvecklingsfondernas enheter, 1984/85:2176 av . (fp), vari - med motivering i motion 1984/85:2172 - hemställs attriksdagen beslutar att en jämställdhets- NU1984/85:23 4 ansvarig bör utses vid varje regional utvecklingsfond ochatt reglerna för bidrag och rådgivning från dessa ses över i enlighet med vadsom anförts i motionen, 1984/85:2184 av (), såvitt gäller hemställan (1) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utvecklingen av skogsindustrin iVästernorrlands län, 1984/85:2200 av (vpk), vari hemställs attriksdagen 1. hos regeringenhemställer om en utvecklingsplan för förädlings- och tillverkningsindustri isamhällelig ägo inom , 2. hos regeringenhemställer om tillsättande av en arbetsgrupp med företrädare förfackföreningar, politiska partier och forskare med uppgift att upprätta ensådan utvecklingsplan för som i motionen framförs, 1984/85:2212 av m. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om värdet av olika insatser för kooperativ verksamhet isamhället, 1984/85:2214 av m.fl. (c), vari hemställs att hos regeringen begär att överläggningarupptas med näringslivets organisationer i syfte att skapa sådana arbetsformer iadministrationen att krångel i företagande och produktion undviks, 1984/85:2274 av ()och (), såvitt gäller hemställan - med motivering i motion1984/85:2269 - (2) att hos regeringen begär förslag om ekonomisktstöd för inrättande av ett handelshus i enligt de riktlinjer somförordas i motionen, 1984/85:2293 av . (c), vari - med motivering i motion 1984/85:2291 - hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag för att stimulera ungdomen till egetföretagande i enlighet med det anförda, 1984/85:2310 av m.fl. (c), vari - med motivering i motion 1984/85:2306 - hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts om invandrarnasom företagare, 1984/85:2318 av m.fl. (c), vari- med motivering i motion 1984/85:2312 - hemställs att riksdagenuttalar att utvecklingsfonderna skall ha ett särskilt ansvar för att stimulerakvinnor till privat företagsamhet i enlighet med vad som anförs i motionen ochatt detta skrivs in i utvecklingsfondernas stadgar, 1984/85:2630 av m. (s), vari hemställs att uttalar att direktiven förutvecklingsfonderna bör ändras för att bättre stödja arbetskooperativensverksamhet. NU1984/85:23 5 1984/85:2634 av ()och (), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att förhållandena i i första hand bör beaktasvid utbyggnad av vår konstgödselindustri, 1984/85:2700 av m.fl.(s), såvitt gäller hemställan (1) att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om näringspolitiska insatser i , 1984/85:2714 av Per Stenmarck m.fl. (m), vari - med motivering i motion 1984/85:2712 - hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvidgadenäringslivskontakter m. m. i Öresundssamarbetet, 1984/85:2746 av (c)och i (c), såvitt gäller hemställan-med motivering i motion1984/85:2744-(3) att hos regeringen begär att möjligheterna till lokaliseringav ett utvecklingscentrum för kemi i utreds vidare, 1984/85:2762 av () och (), vari hemställs att 1. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen sägs om företagaren som person, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som sägs om samhällets attityd tillsmåföretagare, 3. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen sägs om minskad byråkrati ochkrångel, 1984/85:2773 av m.fl.(m, fp), vari - med motivering i motion 1984/85:2769 - hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omnödvändigheten av en företagsvänlig och för nyföretagandet stimulerandepolitik [i ], 1984/85:2805 av m.fl. (fp), såvitt gäller hemställan att 1. godkänner de imotionen anförda riktlinjerna för näringspoUtiken, 2. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av förskjutning frånselektiva till generella medel inom industri- och näringspolitiken, 3. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om samhällets attityd tillsmåföretagare, 5. hos regeringenbegär förslag till stimulerande av löntagarägda företag i enlighet med vad somsägs i motionen, 6. beslutar attföretagsanknutna andel-i-vinst-system bör stimuleras bl. a. genom att de ickebeläggs med socialförsäkringsavgifter, 7. uttalar attkommunal näringspolitik i de former som beskrivs i motionen är skadlig förmarknadsekonomin. NU1984/85:23 6 10. som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs om korta och målinriktade kampanjer motkrångliga bestämmelser. Motivering i partimotioner m. m. Allmänna riktlinjer för näringspolitiken Moderata samlingspartiet redovisari motion 1984/85:559 sin principiella syn på näringspolitiken. Denna synsammanfattas i parollen näringsfrihet i stället för näringspolitik. näringsliv måste kunna hävda sig i konkurrensenmed både gamla och nya industriländer. Internationella ekonomiska förändringarställer särskilda krav på flexibilitet. Denna utmaning gör det nödvändigt attavveckla politiska ingrepp och regleringar av olika slag. En vittförgrenadselektiv politik utformad av politiker med ringa erfarenhet av den verklighetde vill dirigera måste ersättas av att privat äganderätt och fri företagsamhet,som ger ett decentraliserat ansvarstagande, garanteras. Den ekonomiskapolitiken skall ge ekonomisk stabilitet och tillse att det finns klaraspelregler på vilkas grund långsiktiga beslut kan utformas. Generella ramardras därmed upp inom vilka dynamisk affärs- och industriverksamhet kanbedrivas. Kvalitet i utbildning och forskning skall upprätthållas. måstedärutöver delta i ett internationellt ekonomiskt samarbete för frihet övergränserna. Förändring måste inte bara accepteras utan drivas fram. För att skapa sådana förhållanden utgör marknadsekonominsom system en nödvändig grund. Marknadsekonomin ger inte bara en ändamålsenliganvändning av de ekonomiska resurserna och ekonomisk tillväxt utan även -ochframför allt - nödvändiga förutsättningar för individens frihet, valfrihet ochinflytande över den egna tillvaron. En i en fri ekonomi är äganderätten. Denna fårinte urholkas genom myndighetsövergrepp, hårda beskattningsregler eller lagarsom starkt beskär människornas rätt att förfoga över sina tillgångar. I motion1984/85:1516 behandlas kohcentrationsutveckhng-en inom olika samhällsområden.Inom näringslivet har koncentrationen förstärkts alltmer ju längre denindustriella utvecklingen fortskridit i vad avser både produktionsstruktur ochmaktfunktioner. De krafter som förespråkar och arbetar för en ökadcentralisering och koncentration i samhället har i avgörande hänseenden ettstarkt stöd för denna inriktning hos en politisk majoritet i . Enligtcenterpartiets mening måste emellertid insatserna på skilda områden utgå frånsträvanden att koncentrationsutvecklingen i samhället skall stävjas. Dekonkreta politiska ställningstagandena på alla områden bör präglas av ettdecentralistiskt synsätt. Småföretagens roll i en framgångsrik decentralistiskindustri- och regionalpolitik kan inte överskattas. En lämpligåtgärd är att låta den aviserade utredningen om ägar- och NU1984/85:23 7 inflytandefrågor i näringslivet i stället inrikta sig påatt presentera ett underlag för beslut om åtgärder som kan ge en långsiktigtdecentralistisk samhällsutveckling. I motion 1984/85:2805anförs att marknadsekonomin är den för liberaler självklara grunden församhället. Inget annat system ger producenter och konsumenter så god och direktinformation. Inget annat system ger i sin mångfald ett sådant skydd motfelsatsningar. Marknadsekonomin förutsätter emellertid att det finnskonkurrens mellan fristående företag. Konkurrensbegränsningar och monopol avskilda slag måste därför motverkas. Fri etablering, ett decentraliserat ochenskilt ägande samt en mångfald självständiga beslut är nödvändiga inslag i enväl fungerande marknadsekonomi. För att marknadsekonomin skall stärkas är det nödvändigtatt den allmänna ekonomiska politiken liksom näringspolitiken utformas med sågenerella medel som möjligt. Samhällsekonomiska kalkyler är mycket osäkra ochbör endast i undantagsfall läggas till grund för beslut om selektiva ingrepp isyfte att förmå företagen att välja andra alternativ än demmarknadsutvecklingen pekar på. Branschstrukturerna bör inte störas av selektivaåtgärder annat än under mycket speciella omständigheter, t. ex. för attkompensera geografiskt betingade skillnader i förutsättningarna. Om statenfinner det befogat att stödja företagen allmänt eller inom viss bransch bördetta ske med generella metoder. Det är av stor principiell betydelse att kommuner ochlandsting avstår från att driva en egen näringspolitik med regionaltprotektionistiska inslag. Exempel på sådan näringspolitik är att ettföretag och en kommun kommer överens om att kommunen övertar ägandet av vissafastigheter som företaget sedan hyr, som det förbinder sig attbehålla viss sysselsättning i kommunen . Vinstdelningssystem ger möjlighet att stärka de anställdasengagemang i det egna företaget, särskilt om systemet utformas så att deanställda blir medägare i företaget. I andra länder har sådana systemstimulerats genom förmånliga skatteregler. Så sker emellertid inte i . är det t. ex. oklart om vinstandelar som delas ut från en personalstiftelseskall beläggas med arbetsgivaravgift eller inte. anser att så intebör ske. Även i övrigt bör klara skatteregler utformas så att nuvarandeosäkerhet försvinner. Små och medelstora företag I moderata samlingspartiets motion1984/85:559 sägs att småföretagen svarar för växtkraften i en fri ekonomi.Erfarenheter från bl. a. har också visat att en snabbsysselsättningstillväxt kan åstadkommas genom att de mindre företagen ges godabetingelser för sin verksamhet. Kritik riktas i motionen mot att regeringeninte har lagt fram några förslag om NU1984/85:23 8 åtgärder på grundval av betänkandet (SOU 1983:59) Kreativfinansiering, som avgavs av utredningen angående de små och medelstoraföretagens finansiella situation. I motionen presenteras en rad förslag som syftar till attförhållandena för de mindre företagen skall förbättras. Flertalet av dessaförslag ligger inom beskattningens och den arbetsrättsliga lagstiftningensområde. Sådana åtgärder möjliggör att statens engagemang medriskkapital i olika investment- och utveckHngsbolag kan avvecklas. Syftet meddessa bolag har varit att förbättra kapitaltillförseln för företag med nyaidéer.- Resultaten av verksamheten är inte uppmuntrande. Under de senaste årenhar marknadsekonomin själv skapat bättre förutsättningar för sådana företagbl. a. genom ansatser till en s. k. venture capital-marknad. Samhällets attityd tillsmåföretagarna berörs i partimotion 1984/85:2805. Där sägs att mankan se småföretagen ur en rad olika aspekter. De kan ses som ett viktigtfundament på vilket en stor del av vår välfärd vilar, beroende på derassysselsättningsmässiga betydelse. De kan ses som marknadsekonomins smörjmedel,tack vare sin flexibilitet. De kan också ses som samhällets uppfinnarverkstad,eftersom de är så viktiga från förnyelsesynpunkt. De mindre företagenssituation borde därför bli föremål för samma omsorg och intresse som i dagvisas t. ex. de stora exportföretagen. I motionen hänvisas också till ett antal förslag påskattepolitikens område som tar sikte på att stimulera de mindre företagen. Synpunkterna i partimotionen utvecklas närmare i motion1984/85:2762 (fp). Där pekas på att småföretagaren är ägare och företagsledarei en person. Denna nära kopphng mellan de båda rollerna är enligt motionärernasuppfattning en väsentlig anledning till att investeringsviljan i denna del avvårt näringsliv är betydligt lägre än i de större företagen.Småföretagarna anser med andra ord inte att de beslut som har fattats av densocialdemokratiska regeringen och som på olika sätt berörföretagandets villkor tillräckligt har beaktat deras situation. När manutformar lagar och regler som påverkar de mindre företagen måste företagarensom person sättas i centrum. I motionen pekas på en rad områden där ett sådantsynsätt skulle ha lett fram till annorlunda beslut men också till ändradeattityder gentemot företagandets villkor. Avreglering och åtgärder mot krångel I moderata samlingspartiets motion1984/85:657 behandlas bl. a. frågor om utvecklingen av landsbygdens näringsliv.För landsbygden är de mindre företagen en livsviktig tillgång. Servicesektorn,som alltmer framstår som mycket utvecklingsbar, är en utprägladsmåföretagarbransch. Här öppnas stora möjligheter för utveckling av service ochsysselsättning inom den enskilda sektorn på landsbygden. Näringspolitiken måstei stor utsträckning NU1984/85:23 9 inriktas på att undanröja hinder och kostnader förföretagandet och att häva en rad offentliga monopol. Inte minst för glesbygds-och landsbygdsområdena är det mycket angeläget att avregleringsarbetetintensifieras. Målet skall vara att mindre företag inte i onödan skall hämmasav tidskrävande arbete med avgifter och sökande av bidrag, ej heller avdetaljerade uppgiftskrav. I motion 1984/85:2214 anförs att samhälletformar sina krav på företagen mer utifrån sina egna behov än utifrån företagensförutsättningar. Resultatet blir byråkratiska regler till förfång förföretagande och produktion. Samhällets berättigade krav bör emellertid kunnatillgodoses på ett sätt som svarar mot både företagandets förutsättningar ochsamhällets mål. I motionen hänvisas till en rad förslag från somsyftar till förenkUng av byråkratin kring företagen utan att övergripande måleftersatts. Förslagen avser bl. a. regler för byggande, arbetsrätt ochskattefrågor. Motionen utmynnar i förslag om överläggningar mellan regeringenoch näringslivets organisationer i syfte att minska krångel i företagande ochproduktion. hänvisar i motion 1984/85:2805 till enundersökning enligt vilken tre av fyra företagare anser att deras verksamhethar försvårats av att nya regler och lagar tillkommer . Mot bakgrunddärav föreslås korta och målinriktade kampanjer med översyn av bestämmelser somskapar irritation och besvär i företagen och medför kostnader. Arbetet skulleske i nära samarbete med företrädare för företagen. Liknande synpunkter förs fram i motion 1984/85:2762 (fp).Krånglet i samband med myndighetskontakter anges som ett ständigt bekymmer förde mindre företagen. I motioner från ochfolkpartiet om jämställdhetsfrågor berörs de regionala utvecklingsfondernasroll för att stimulera kvinnor till företagande. Motiveringen till yrkandet i motion1984/85:2318 om att utvecklingsfonderna skall ha ett särskilt ansvar för attstimulera kvinnor till privat företagande finns i motion 1984/85:2312. Däranförs att ansvaret bör komma till uttryck i stadgarna för fonderna och att detbör finnas någon på varje fonds kansli som har till uppgift att arbeta med dessafrågor. De utvecklingsfonder som har en tjänsteman med särskilt ansvar förkvinnofrågorna når också bäst resultat. Förslaget i motion 1984/85:2176 om enjämställdhetsansvarig vid varje fond har en liknande innebörd. I motiveringen imotion 1984/ 85:2172 begärs dessutom en allmän kartläggning av kvinnligtföretagande så att värdet av olika insatser på området kan bättre bedömas.Redan nu är det emellertid uppenbart att kvinnors företagande i storutsträckning utövas i servicebranscher och i mindre utsträckning inomtillverkningssektorn. NU 1984/85:23 10 Kvinnorär därigenom i praktiken ofta uteslutna från möjligheter till stöd frånutvecklingsfonderna. Reglerna för bidrag och rådgivning från utvecklingsfondernaborde därför ändras så att stöd kan ges även till annan verksamhet äntillverkning och turism. I motion 1984/85:2212 lämnas en bredredovisning av partiets syn på kooperationens roll inom olika samhällsområden.Bl. a. sägs att intresset för det kooperativa alternafivet i form avarbetskooperativa företag har ökat inom småindustri och medelstor industri - omän med tonvikt på vissa branscher. Även inom tjänstesektorn finns godaförutsättningar för ny kooperativ verksamhet. Samma gäller inom service- ochkonsumentvaruproduktion, i synnerhet om den avser lokal eller regionalkonsumtion. uttalar sig i mofion 1984/85:2805 fören mångfald av företagsformer. Särskilt pekas på att bildandet av löntagarägdaföretag borde underlättas. Om löntagarna fick större chanser att ta över detegna företaget skulle det sannolikt innebära en viss önskvärd broms på storaföretags uppköp av små företag. Uppgifteri anslutning till motionerna Små och medelstora företag I industridepartementets årsrapport ochindustripolitik 1985 lämnas en redogörelse för utvecklingen avde små och medelstora företagen, dvs. företag med färre än 200 anställda. I detföljande sammanfattas denna redogörelse. År1983 arbetade drygt 1 miljon människor i småföretag, motsvarande en tredjedelav alla årsanställda. Småföretagens andel av sysselsättningen har inteförändrats nämnvärt . Småföretagenfinns i huvudsak inom fillverkningsindustrin samt varuhandel och restaurang-och hotellrörelse. Antalet årsanställda 1983 med fördelning påbranscher framgår av följande tabell: NU 1984/85:23 11 i alla företag % Jordbruk, skogsbruk m. m. El-, gas-, värme- och vattenverk Varuhandel, restaurang- och hotellrörelse m. m. Offentlig förvaltning och andra tjänster Småföretagsandelen är hög i de delbranscher somkräver begränsade investeringar i produktionsutrustning, marknadsföring,produktutveckling m. m. Detta gäller inom t. ex. varuhandel ochrestaurangrörelse och även inom uppdragsverksamhet m.fl. tjänster. Inomfillverkningsindustrin har t. ex. trävaruindustrin och textil- ochkonfektionsindustrin en hög andel anställda i småföretag, medan det omvändagäller inom processindustrin. Nyföretagandethar ökat kraffigt. etablerades totalt 11 000 nya verksamma företag. Istatistiken är ombildningar inte medräknade. ökade antalet nyaföretag till nära 20 000. Av dessa var 8 500 företag inom varuhandel samtrestaurang- och hotellrörelse. I gruppen andra tjänster, som bl. a. innehålleruppdragsverksamhet och personliga tjänster, etablerades 4 300 nya företag. Inomindustrin startades 3 200 företag. Ökningen av nyföretagandet harvarit kraftigast inom uppdragsverksamhet och personliga tjänster bl. a.beroende på en växande efterfrågan och låga etableringskostnader. Enligttillgängliga uppgifter fortsätter nyföretagandet att öka även . Deflesta startar sina företag i en blygsam omfattning och ofta vid sidan av enanställning. Det kan därför dröja innan de tar steget fullt ut ochanställer personal.