bet · G801UbU24 · 1984-12-31 00:00:00 — Motionärerna önskar skapaförutsättningar för en breddning av nuvarande rekrytering. Utskottet räknar med att tillträdesutredningen (U 1983:03)kommer att behandla de i motionerna aktualiserade frågorna (Dir. 1983:58).Utredningens förslag kommer att läggas fram . En viktig faktor när det gäller rekrytering tillhögskoleutbildning är självfallet hur studiestödet är utformat, en annan faktorär arbetsmarknadssituationen förde högskoleutbildade. Med hänvisning till pågående arbete inomtillträdesutredningen föreslär utskottet att avslår de nu aktuellamotionerna. Enligt motion 1984/85:515 (m) börriksdagen begära en utredning rörande uppdelning av i iflera självständiga enheter. Utskottet vill erinra om att utskottet tidigare underdetta utförligt behandlat denna fråga (UbU 1984/85:2, s. 9-10).Därvid redovisades att frågan dels utretts genom UHÄ:s och universitetetsförsorg, dels diskuterats och lett till beslut i universitetsstyrelsen ochställningstagande i UHÄ:s anslagsframställning till regeringen inför budgetåret1985/86. Utskottet förklarade sig dä inte berett att föreslå en ny utredningoch prov- UbU1984/85:24 11 ning av frågan. Utskottet intar även nu samma ståndpunktoch avstyrker härmed motion 1984/85:515. I motion 1984/85:467 (vpk) begärs att hosregeringen hemställer om att en högskola eller högskolefdial förläggs tillBlekinge. Enligt vad utskottet erfarit kommer en lokalelektroniklinje att starta i . Utbildningen är en deli den långsiktiga satsningen från statens och näringslivets sida för att förseBlekinge med kvalificerat kunnande på elektronikområdet. Med hänvisning till deåtgärder som redan vidtagits av statliga myndigheter avstyrker utskottetmotion /85:467. Enligt motion 1984/85:2503 (c) bör besluta atthos regeringen hemställa om en utredning av frågan om inrättande av en högskolaför södra . En högskola i södra anseskunna ge ett brett utbud av kurser i språk, samhällsvetenskapliga, ekonomiskaoch sociala ämnen samt vissa naturvetenskapliga ämnen. Den enklaste vägen att nå motionärernas syfte är attdecentraliserad högskoleutbildning anordnas. Genom detta tillvägagångssätt kanockså kostnader för ytterligare en högskoleförvaltning undvikas. Med hänvisningtill de regler som gäller för decentraliserad högskoleutbildning föreslårutskottet att avslår motion 1984/85: 2503. 1 motion 1984/85:791 (fp) yrkande 6 begärs att regeringenstuderar och prövar erfarenheterna av högskoleorganens sammansättidng.Motionärerna anser att det finns skäl att ifrågasätta den nuvarande ordningendär studerande och övrig personal har att pröva meriterna för sökande till bl.a. professurer eller ta ställning i andra rent vetenskapliga frågor. I yrkande 5i samma motion yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attinga allmänrepresentanter bör ingå i förvaltningsnämnderna. Enligt högskoleförordningen 19 kap. 31 § gällerbeträffande sammansättningen av tjänsteförslagsnämnd att en företrädare för deanställda inom tjänsteförslagsnämndens verksamhetsområde och en företrädare förde studerande inom samma område har rätt att ingå i nämnden. Det föreliggeralltså inget tvång för nämnda grupper att ingå i nämnden. beslöt om vissa förändringar ihögskoleorganisationen (prop. 1983/84:52, UbU 1983/84: 10, rskr. 1983/84:114). anmälde föredragande statsrådet att sammansättningenav de förvaltningsnämnder som högskolestyrelse kan tillsätta skall vara densammasom högskolestyrelsens sammansättning, dvs. företrädare för allmänna intressenskall ingå och utgöra en tredjedel. Regeringen har sedermera ändrathögskoleförordningen i enlighet med uttalandet i proposition 1983/ 84:52 (SFS1984: 100). De ändrade bestämmelserna gäller fr. o.m. Utskottet finner inte anledning att överväga ändringar avnu gällande ordning, varför utskottet föreslår att avslår motion1984/85:791 yrkandena 5 och 6. Rättelse: S. II, rad 20 Står: yrkande 7 Rättat till: yrkande 5 längst nerpå sidan Står: yrkandena 6 och 7 Rättat till: yrkandena 5 och 6 UbU1984/85:24 12 Enligt motionerna 1984/85:791 (fp)yrkande 12 och 1984/85:1324 (c) yrkande 4 bör en ny examensbenämning, filosofiekandidatexamen med humanistisk, samhällsvetenskaplig eller annan inriktning,införas för studier om 120 poäng inom det förutvarande filosofiskafakultetsomrä-det. För denna examen bör krävas fördjupningsstudier i enomfattning som ger behörighet till forskarutbildning, dvs. Ävenenligt motion 1984/85:2818 (m) yrkande 29 i denna del bör en filosofiekandidatexamen införas. Utskottet har från UHÄ inhämtat att frågan omexamensbenämningar inom det förutvarande filosofiska fakultetsområdet behandlasinom UHÄ i anslutning till frågor om hur utbildning skall anordnas på dethumanistiska ämnesområdet. Förslag avses alltså lämnas till regeringen iexamensbenämningsfrågan. Med hänvisning härtill föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1984/85:791 yrkande 12, 1984/85: 1324 yrkande 4 och1984/85:2818 yrkande 29 i denna del. Enligt motion 1984/85:725 (vpk)yrkande 2 bör en parlamentariskt sammansatt kommitté med företrädare församtliga riksdagspartier se över ekonom- och civdingenjörsutbddningarna medsyfte att dessa utbildningar skall få ökade inslag av sociologi, psykologi,pedagogik och andra humanistiska och samhällskritiska ämnen. Vad gäller civilingenjörsutbildningarna har UHÄ:s planeringsberedningför utbildning för tekniska yrken samt för de matematisk-naturvetenskapli-gaoch tekniska fakulteterna vid olika tillfällen behandlat frågor om teknikenshistoriska utveckling, sambandet teknik-samhälle, teknikerrollen, utbildningsförnyelsem. m. Diskussionsunderlag har tagits fram, bl. a. genom 1982:6,Humaniora och teknik - kan de mötas? Ekonomutbildningen har varit föremål för engrundlig utredning, som remissbehandlats. fattade beslut om den nyaekonomutbildningen under /83 (prop. 1982/83: 100, UbU1982/83:25, rskr. 1982/83:340). De första studerande har ännu inte avslutat dennya utbildningen. Mot denna bakgrund finns det ingen anledning att tillsätta nykommitté rörande ekonomutbildningen. Det ankommer på UHÄ och även pä linjenämnder ochinstitutioner att överväga och pröva i vad mån nya moment kan införas iutbildningarna inom de ekonomiska ramar samt de tidsramar som står till buds.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion 1984/85: 725yrkande 2. UbU1984/85:24 13 Enligt motion 1984/85: 1946 (vpk) idenna del bör regeringen bl. "göra en samlad utvärdering av denuppföljning av högskolereformen som skett samt öppet redovisa hur välhögskolereformens mäl har följts". Vidare bör regeringen inrikta denfortsatta planeringen på en offensiv satsning på den offentliga sektorn och därmedpå utveckling och förnyelse av de utbildningar som är inriktade mot denoffentliga sektorn. 1 motion 1984/85: 1324 (c) yrkande I i denna del föreslåsen utvärdering av linjesystemet. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Åren 1977 genomförde UHÄ ettomfattande uppföljningsprogram som redovisats i serien . Detta harföljts av programmet Uppföljning och policystudier. UHÄ ansvarar även för ettmera långsiktigt projekt högskolan, där forskningen utförs viduniversitet och högskolor som uppdragsforskning. Detta program omfattar istort fyra områden, nämligen högskolans roll i samhället, högskolan somorganisation, forskningsfunktionen och uibildningsfunktionen. Resultaten avprogrammen används bl.a. i UHÄ:s reguljära arbete med att fortlöpande följautvecklingen inom högskolan och föreslå de förändringar som bedöms nödvändiga.1 detta sammanhang prövas också förändringar av utbildningslinjer och förslagom nya linjer. Utvärderings- och förändringsarbete sker fortlöpande ävenregionalt och lokalt vid de olika universiteten och högskolorna. I dettaarbete deltar även de representanter för samhället utanför högskolan som finnsi t. ex. UHÄ:s planeringsberedningar, i regionstyrelser och ihögskolestyrelser. Vidare kan konstateras att verksamhetsberättelser nu harblivit ett reguljärt inslag i högskolemyndigheternas arbete. Det råder stor enighet om att dimensioneringen av dengrundläggande högskoleutbildningen bör bestämmas med utgångspunkt iindividernas efterfrågan, arbetsmarknadens behov och de tillgängligaresurserna. Med hänvisning till det anförda föreslär utskottet attriksdagen avslår motionerna 1984/85: 1324 yrkande I i denna del och 1984/85:1946 i denna del. Med erinran om beslut om nyarbets- och tjänsteorganisation för lärare i den statliga högskolan (prop.1984/85:57, UbU 1984/85:9, rskr. 1984/85: 115) avstyrker utskottet motion 1984/85: 1315 (m) om tillsättande av enjorskartjänstiitredning. Frågor om uppdragsutbildning och uppdragsforskning tas uppi motion 1984/85: 1324 (c) yrkande 3. Formerna för samarbete mellan högskoleenheteroch näringsliv bör göras så smidiga och enkla som möjligt. Utskottet erinrar om att olika slag av uppdragsverksamhetvid sidan av de mera traditionella uppgifterna är en växande del av högskolansverksamhet. Det är även enligt utskottets mening angeläget att högskoleenheternautnyttjar möjligheterna till samarbete med lokala företag, myndigheter ochorganisationer och att detta samarbete finner ändamålsenliga former. Regeringenhar beslutat lägga fram en proposition Rättelse: S. 15. Står: yrkandena 6 och 7Rättat till: yrkandena 5 och 6 UbU 1984/85:24 14 Med hänvisning härtill föreslårutskottet att avslår motion 1984/85: 1324 yrkande 3. Efter förslag frän regeringen har bemyndigatregeringen, eller den myndighet regeringen i sin tur bemyndigar, att medgeöverföringar mellan anslag på statsbudgeten och mellan anslagsposter som harunderställts . Detta har bl.a. varit nödvändigt för att erforderligaresurser för handikappätgärder skall kunna disponeras på det sätt riksdagenbeslutade om i enlighet med förslag i budgetpropositionen 1981 (prop.1980/81:100, bil. 12, UbU 20, rskr. För att samma ordning för dispositionav resurser för nämnda åtgärder skall kunna gälla även i fortsättningen behövsett bemyndigande av denna art. Utskottet föreslär att lämnar regeringen begärtbemyndigande för /86. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffande resursplaneringeninom högskolan inför budgetåret 1986187 attriksdagen med avslag på motionerna 1984/85: 791 yrkande 3 i denna del,1984/85:1947 yrkande 1, 1984/85:2818 yrkande 31 i denna del och 1984/85:2822yrkande 45 utan erinran lägger till handlingarna vad som anförts i proposition1984/85: 100, 2. beträffandehögskoleorganisationens utveckling på att avslårmotionerna 1984/85:791 yrkande 1, 1984/ 85: 1324 yrkande 2. 1984/85:2542yrkandena 1 och 2 och 1984/ 85: 2818 yrkande 32, 3. beträffandeanslagssystem för högskolan att riksdagenavslår motionerna 1984/85: 791 yrkande 2, 1984/ 85: 1324 yrkande 1 i denna deloch 1984/85:2818 yrkandena 29 och 31 i motsvarande delar, 4. beträffandeantagning till högskolan m. m. attriksdagen avslår motionerna 1984/85: 323 yrkande 5, 1984/ 85:436, 1984/85:517,1984/85:731 yrkande 18, 1984/85:791 yrkandena 7, 8, 9, 10 och 11, 1984/85:1337 yrkande 1, 1984/85:1946 i denna del, 1984/85:2526 yrkande 1, 1984/85:2736och 1984/ 85: 2818 yrkande 21, 5. beträffandeuppdelning av i att avslår motion 1984/85: 515, 6. beträffandehögskoleutbildning i att avslår motion 1984/85:467, 7. beträffande enhögskola för södra att avslår motion 1984/85:2503, UbU1984/85:24 15 8. beträffande högskoleorganens sammansättning attriksdagen avslår motion 1984/85:791 yrkandena 5 och 6, 9. beträffande/?/o5o/;ekandidatexamen attriksdagen avslår motionerna 1984/85:791 yrkande 12, 1984/ 85: 1324 yrkande 4och 1984/85: 2818 yrkande 29 i denna del, 10. beträffande ökade inslagav humanistiska och somhällsvelen- skapliga ämnen i ekonom- och civilingenjörsutbildningarna attriksdagen avslår motion 1984/85: 725 yrkande 2. 11. beträffandeen samlad utvärdering av högskolan m. m. attriksdagen avslår motionerna 1984/85: 1946 i denna del och 1984/85: 1324 yrkandeI i denna del, 12. beträffandeen forskartjänstulredning attriksdagen avslår motion 1984/85: 1315, 13. beträffandeuppdragsutbddning m. in. attriksdagen avslår motion 1984/85: 1324 yrkande 3, 14. beträffandeett bemyndigande attriksdagen bemyndigar regeringen att besluta om överföringar mellan anslag förhögskolan i enlighet med vad som förordats i proposition 1984/85: 100. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (). (), (), (), (m), (), (), BarbroNilsson i (s), () och (vpk). UbU1984/85:24 16 Resursplaneringeninom högskolan (mom. 1) , och (alla m) anser dels att den av utskottets yttrandesom pä s. 7 börjar "Utgångspunkten för" och på s. 8 slutar"yrkande 45" bort ha följande lydelse: Ett effektivt utnyttjande av högskolans totala resurserkräver att högskolorna ges bättre förutsättningar att planera sin verksamhet.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion 1984/85: 2822 att enbartkännedom om kommande besparingskrav inte är en tillräcklig grund för en bättreplanering. Därtill fordras också kännedom om den totala ramen samt det åtaganderesp. Utskottet kan inte heller tillstyrka förslaget attuniversitet och högskolor med större omslutning skall göra en proportionelltstörre besparing. En systematisk omfördelning av resurser till universitetensoch de större högskolornas nackdel är till förfång för högskolans totalaverksamhet. Universiteten och högskolorna har drabbats hårt av denallmänna byrå-kratiseringen i samhället. Flera samverkande orsaker har bidragittill detta. Den tid utbildande och forskande personal måste använda för annatän utbildning och forskning har successivt ökat. För att komma till rätta meddessa problem krävs ett samlat program för att minska byråkratin inomhögskolan. Regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag ienlighet med vad som framförs i motion 1984/85:2818. bör med anledning av de aktuella motionerna somsin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om besparingsram förhögskolorna för /87 samt förslag till avbyråkratisering avhögskolan. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande restirsphineringeninom högskolan inför /87 altriksdagen med bifall till motionerna 1984/85: 2818 yrkande 31 i denna del och1984/85:2822 yrkande 45, med anledning av motion 1984/85: 791 yrkande 3 idenna del och med avslag pä proposition 1984/85: 100 och motion 1984/85: 1947yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Resursplaneringen inom högskolan (mom. 1) (vpk) anser dels alt den del av utskottetsyttrande som på s. 7 börjar "Utgångspunkten för" och på s. 8 slutar"yrkande 45" bort ha följande lydelse: Utskottetser inga möjligheter att inom överskådlig framtid göra om- UbU1984/85:24 17 prioriteringar av det slag som görs i proposition 1984/85:100 i vad gäller högskoleutbildning under /87. Mot bakgrund avnuvarande samhällsutveckling kommer i stället stora krav att ställas påekonomiska insatser inom högskoleområdet. Utskottet föreslår att medbifall till motion 1984/85: 1947 yrkande 1 och med avslag på proposition 1984/85: 100, motionerna 1984/85:791 yrkande 3 i denna del, 1984/85:2818 yrkande 31i denna del och 1984/85:2822 yrkande 45 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande resursplaneringeninom högskolan inför budgetåret 1986187 attriksdagen med bifall till motion 1984/85: 1947 yrkande I och med avslag påproposition 1984/85: 100, motionerna 1984/85:791 yrkande 3 i denna del,1984/85: 2818 yrkande 31 i denna del och 1984/85: 2822 yrkande 45 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. utveckling på (mom.2) ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 8 börjar "Vad gäller" och pä s. 9 slutar "och32" bort ha följande lydelse: Antalet platser på linjer som enbart eller i huvudsakleder till arbete i offentlig sektor måste minskas successivt. Vilkenutbildning som skall ges vid olika högskoleenheter bör i första hand bedömasutifrån enheternas möjlighet att ge en kvalitativt högtstående utbildning. Omdet uppkommer en sådan situation att antalet ianspråktagna utbildningsplatservid viss högskoleenhet är för litet för att en rationell verksamhet skall kunnabedrivas eller om UHÄ gör den bedömningen att dimensioneringsförändringar gerbästa effekt då en hel utbildning eller t. o. m. en hel enhet läggs ned bör UHÄsjälvfallet inte vara förhindrat av direktiv från regeringen att förutsättningslöstlägga fram förslag till lösningar. Om en högskoleenhet måste avvecklas på enviss ort, bör en annan större högskoleenhet kunna tillhandahållahögskoleutbildning där i decentraliserad form. Det bör dä bli möjligt att iökad utsträckning mellan olika är variera utbudet av högskoleutbildning påorten. Vad utskottet här har anfört om de framtidaplaneringsvillkoren bör med bifall till motionerna 1984/85:2542yrkandena 1 och 2 och 1984/85:2818 yrkande 32 och med anledning av motionerna 1984/85:791yrkande 1 och 1984/85: 1324 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna. UbU1984/85:24 II dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande högskoleorganisationensutveckling på att med bifall till motionerna 1984/85:2542yrkandena 1 och 2 och 1984/85:2818 yrkande 32 och med anledning av motionerna1984/85:791 yrkande 1 och 1984/85: 1324 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. utveckling på (mom.2) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 8 börjar "Vad gäller" och på s. 9 slutar "och32" bort ha följande lydelse: Det är viktigt att en anpassning av utbildningsutbudettill det förväntade antalet studerande och sysselsättningsmöjligheterna sker päett välplanerat sätt. Det bör göras upp en strukturplan förhögskoleorganisationen, i vilken koncentrationen av den högre utbildningenmotverkas. Besluten om nedläggningar av vissa högskoleutbildningar våren 1984visar på vilket bräckligt underlag utomordentligt viktiga frågor för närvarandeavgörs. Det bör vara möjligt att dra ner utbildningsvolymen vid enenhet för att senare öka den igen när behoven växer. En strukturplan med dennainriktning bör utarbetas. Detta bör med bifall till motion1984/85:1324 yrkande 2 och med avslag på motionerna 1984/85:791 yrkande 1,1984/85:2542 yrkandena 1 och 2 och 1984/85:28)8 yrkande 32 som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffandehögskoleorganisationens utveckling på att med bifall tillmotion 1984/85: 1324 yrkande 2 och med avslag pä motionerna 1984/85:791 yrkande1, 1984/85:2542 yrkandena 1 och 2 och 1984/85:2818 yrkande 32 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, utveckling på (mom.2) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 8 börjar "Vad gäller" och på s. 9 slutar "och32" bort ha följande lydelse: Arbetsmarknadsläget för de högskoleutbildade, som gruppbetraktade, har försämrats . 1 budgetproposition påtaladeföredragande statsrådet att antalet sökande till de allmännautbildningslinjerna fr.o.m. har börjat minska. Minskningen avantalet sökande har fortsatt . Mot dennabakgrund kan en cementering till varje pris av nuvarande UbU1984/85:24 19 Regeringensnuvarande politik kan leda till att utbildningsutbudet vid de mindrehögskoleenheterna planeras och genomförs endast i syfte att bevara högskolan.En högskola kan enligt utskottets mening enbart motivera sin existens om denger utbildning som är adekvat för samhället och för den enskilde och som är avgod kvalitet. Regeringens direktiv när det gäller anslagsframställningarna inomhögskolesektorn bör därför innefatta möjligheten att föreslå nedläggning av helhögskoleenhet, om detta är motiverat. Detta bör med bifall tillmotion 1984/85:791 yrkande 1 och med anledning av motionerna 1984/85:1324yrkande 2, 1984/85:2542 yrkandena 1 och 2 och 1984/85:2818 yrkande 32 som sinmening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffandehögskoleorganisationens utveckling på att med bifall tillmotion 1984/85:791 yrkande 1 och med anledning av motionerna 1984/85:1324yrkande 2, 1984/ 85: 2542 yrkandena 1 och 2 och 1984/85: 2818 yrkande 32 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Anslagssystem för högskolan (mom. 3) (), BirgittaRydle (m), (). (), (m), JörgenUllenhag (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 9 böljar "Utskottet delar" och slutar "motsvarandedelar" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör den aviserade översynen avanslagssystemet resultera i treåriga planeringsperioder för universitet ochhögskolor. Översynen bör även fä som resultat en radikal förenkling av formernaför att finansiera verksamheten vid de enskilda institutionerna. Det sker nugenom medel frän alltför många anslag. bör med anledning av deaktuella motionerna som sin mening ge regeringen fill känna vad utskottetanfört om högskolans anslagssystem. dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande anslagssystem för högskolan attriksdagen med anledning av motionerna 1984/85:791 yrkande 2, 1984/85: 1324yrkande 1 i denna del och 1984/85:2818 yrkandena 29 och 31 i motsvarande delarsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. UbU1984/85:24 20 Antagning till högskolan m. m. (mom. 4) dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 10 börjar "En viktig" och slutar "aktuellamotionerna" bort ha följande lydelse: En utgångspunkt för regeringens kommande arbete medtillträdesfrä-gorna bör enligt utskottets uppfattning vara att man skallunderlätta för ungdomar att fä tillträde till högre utbildning. Vissaförbättringar av nuvarande system har visserligen gjorts i vad gällerungdomars tillträde till högskolan. Men är det enligt utskottetsuppfattning alldeles för mänga bland de yngsta sökande som inte kommer in pähögskolan. Statistiken ger vid handen att de ungdomar som lämnargymnasieskolan och som vill fortsätta till högskolan ofta får vänta ett antalår innan de fär tillträde till högre utbildning. Särskilt mot bakgrund av attarbetslösheten bland dessa ålderskategorier är så hög upplevsdenna väntan som destruktiv. Den nu pågående översynen bör alltså arbeta medmålet att ytterligare underlätta ungdomars tillträde till högskolan. mening måste direktantagningskvoten höjas till . En sådan förändring bör genomföras även om den får tillkonsekvens att antalet antagna äldre sökande minskar. När antagningssystemetinfördes fanns ett uppdämt behov av högre utbildning från sökande utantraditionell gymnasiebakgrund. tillträdesreglerna öppnade möjlighetför dessa grupper att i betydligt större omfattning än tidigare fä tillgängtill högre studier. som förflutit sedan dessa nya reglerinfördes, kan behovet av högskoleutbildning inte rimligen sägas vara lika stortinom den kategori sökande som prioriterades är 1977. 1 stället är det enligtutskottets uppfattning de ungdomar som lämnar gymnasieskolan som iförsta hand bör beredas plats inom högskolan. Utskottet ser det som positivt att tillträdesutredningenenligt sina direktiv skall studera frågan om viktade betyg. Inom dehögskoleförberedande utbildningarna förekommer en situation där denallmänna behörigheten i kombination med den särskilda behörigheten har letttill utpräglat taktiska val. Många elever väljer att läsa korta och mindrearbetskrävande linjer för att kunna erhålla en högre betygspoäng. I stället föratt välja linje utifrån vad som ger dem bäst förberedelse för högskolestudierväljer de linjer där det är lättast att fä hög betygspoäng. Det är enligtutskottets mening mycket angeläget att ett system med viktade betyg snarastinförs. Frågan om vad som skall krävas i allmän behörighet förtillträde till högre utbildning har ända sedan högskolereformen varit föremålför diskussion. Enligt utskottets uppfattning bör kraven på den allmännabehörigheten nu ändras sä att det för tillträde till de längrehögskoleutbildningarna skall krävas treårig gymnasiekompetens med minst betyget3 i vart och ett av de karaktärsämnen som utgör särskilda behörighetskrav förden sökta utbildningen.