bet · G801UbU24 · 1984-12-31 00:00:00 — om vissa för den grundläggande högskoleutbildningengemensamma frågor m. m. Regeringen har under rubriken om grundläggande högskoleutbildning i proposition 1984/85:100 bil. 10(s. 56-62) berett tillfälle att ta del av vad som i propositionenanförts om resursplaneringen inom högskolan inför /87. Vidare har regeringen under avsnittet D. Högskola ochforskning rubriken (s. 248251) föreslagit attbemyndiga regeringen att besluta om överföringar mellan anslag för högskolan ienlighet med vad som förordats i propositionen. 1984/85: 323 av () vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 5. att beslutar att ett system för viktning avbetygen genomförs. 1984/85:436 av ()och () vari yrkas att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om att ett antagningssystemmed s. k. viktade betyg införs . 1984/85:467 av (vpk)vari - med hänvisning till vad som anförts i den till näringsutskottetremitterade motionen 1984/85:465 -yrkas att uttalar sig för enutveckling av näringslivet i och hos regeringen hemställer omåtgärder innebärande att en högskola eller högskolefilial förläggs tillBlekinge. 1984/85:515 av m.fl. (m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen framförts om en utredning rörande uppdelning av iflera självständiga enheter. 1984/85:517 av . (s) vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som angetts i motionen beträffande utredning avsnedrekryteringen till den högre utbild- 1 1984/85. UbU1984/85:24 2 ningen med syfte att skapa förutsättningar för enbreddning av denna rekrytering. 1984/85:725 av m.fl. (vpk) vari såvitt nu är i fråga yrkas 2. att hemställer hos regeringen om att enparlamentariskt sammansatt kommitté med företrädare från samtligariksdagspartier utses att se över ekonom- och civilingenjörslinjerna. 1984/85:731 av m.fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 18. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om viktade betyg. 1984/85:791 av m.fl. (fp) vari såvitt nu är i fråga yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående rätten för högskolans myndigheter att i sina anslagsframställningarföreslå nedläggning av högskoleenheter, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att regeringen vid sinöversyn av det framtida anslagssystemet som utgångspunkt bör ha UHÄ:s förslagtill alternativ ordning för anslagsframställningar, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att de besparingar somskall uttas av högskolorna för /87 i huvudsak skall avsekostnaderna för högskolornas administration och förvaltning samt attbesparingar endast undantagsvis får innebära ett minskat antal alternativakurser och studiegångar, 5. att riksdagenbeslutar att företrädare för allmänna intressen fr. o. m. /87inte skall ingå.i förvaltningsnämnderna, 6. att riksdagenbegär att regeringen studerar och prövar erfarenheterna av högskoleorganenssammansättning i enlighet med vad som i motionen har anförts, 7. att riksdagenbeslutar att kvoten för den s. k. direktantagningen till högskolan skall höjastill , 8. att riksdagenbegär att regeringen skall utfärda sådana tilläggsdirektiv tilltillträdesutredningen att denna med förtur skall presentera ett förslag tillett system med viktade betyg, 9. att riksdagenhos regeringen begär att regeringen skall utfärda till-läggsdirektiv tilltillträdesutredningen att utarbeta nya tillträdesregler i enlighet med vad somi motionen har anförts angående höjda krav pä den allmänna och särskildabehörigheten, 10. att begär att regeringen itilläggsdirektiv till tillträdes utredningen skall ge utredningen i uppdrag att beakta vad som i motionen anförts angående en förenkling av den lokala antagningen. UbU1984/85:24 3 11. att riksdagenbeslutar att begära att regeringen låter inleda en försöksverksamhet medantagningsprov för tillträde till högskolan samt utformar riktlinjer för ensådan försöksverksamhet, 12. att riksdagenbeslutar att införa examensbenämningen filosofie kandidatexamen i enlighet medvad som i motionen anförts, 1984/85: 1315 av iVärmdö (m) vari yrkas att hos regeringen anhåller att enforskartjänstutredning omgående tillsätts. 1984/85: 1324 av . (c) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande ensamlad översyn av högskolans linjesystem och anslagssystem, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande enstrukturplan för högskolan, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörandeuppdragsforskning och uppdragsutbildning, 4. att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörandeexamensbenämning i grundutbildningen. 1984/85: 1337 av (m) och () vari -såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att hos regeringen begär utredning omförutsättningarna för en viktning av betyg och/eller linjer vid antagning tilluniversitet och högskolor. 1984/85: 1946 av m.fl.(vpk) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om inriktningen av den högre utbildningen samtkompletterande direktiv till tillträdesutredningen. 1984/85: 1947 av m.fl.(vpk) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resursplaneringen inom högskolan inför budgetåret1986/87. 1984/85:2503 av m.fl. (c) vari yrkas att beslutar att hos regeringen hemställa om enutredning av frågan om inrättandet av en högskola för södra . 1984/85: 2526 av m. (m, c, fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1. att i enlighet med vad som anförts i motionenuttalar att reglerna för antagning till högskolan bör utformas så, att destimulerar gymnasieeleverna till att välja ett brett språkprogram igymnasieskolan. 1984/85: 2542 av Per m. (m) vari såvitt nu är i fråga yrkas ti /85. UbU1984/85:24 4 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om enändrad inriktning av dimensioneringen av högskoleutbildning, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ennödvändig omstrukturering skall kunna innebära nedläggning av helautbildningslinjer eller högskolor. 1984/85:2736 av ()vari - med hänvisning till vad som anförts i den till bostadsutskottetremitterade motionen 1984/85:2734 - yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om nytt antagningssystem tillhögskolan. 1984/85:2818 av m.fl.(m) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 21. att beslutar om en garanti fördirektövergäng frän gymnasieskola till högskola om fr. o. m. höstterminen1985, 29. att hos regeringen hemställer om förslag föratt stärka ämnenas ställning vid universitet och högskolor i enlighet med vadsom i motionen anförts, 31. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till avbyråkratisering av högskolan ienlighet med vad som i motionen anförts', 32. att riksdagenhos regeringen anhåller om förslag till inriktning av verksamheten vid demindre högskolorna i enlighet med vad som i motio-. 1984/85:2822 av Per m. fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 45. att beslutar att ge regeringen till känna vad somi motionen anförts om besparingsram för högskolorna för /87. Föredragande statsrådet erinrar ipropositionen om att många av de mindre högskoleenheterna har utvecklats på enbas av lärarutbildning. Flera av dem har fortfarande en stor del av sittutbildningsutbud inom detta område. Men hänsyn till de förändringar i behovetav olika lärarkategorier som kan väntas är emellertid denna bas intetillräckligt stabil för att ensam garantera de berörda högskoleenheternasfortlevnad och vidareutveckling. Det är enligt föredragande statsrådetnödvändigt att varje högskola utanför universitetsorterna har en bas för sin verksamheti någon eller några allmänna utbildningslinjer som är av betydelse bl.a. förutvecklingen av ' Yrkandet behandlas även i UbU 1984/85: 30. UbU1984/85:24 5 En omstrukturering av de mindrehögskolornas utbildningsutbud måste göras systematiskt och planmässigt och medutgångspunkt i de förhållanden, problem och behov som finns vid resp.högskoleenhet och i dess närmaste omgivning. Föredragande statsrådet konstaterar att denhögskoleorganisation som skapades i och med reform framstår som tillgång i den omläggning som pågår. Att kunna bedöma hela bredden aveftergymnasiala utbildningar i ett samlat perspektiv, inte minst när detgäller dimensionering, är nära nog en förutsättning för att omläggningarnaskall kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt, inte minst med tanke pä detbegränsade resursutrymme som står till buds. Enligt statsrådet kommer högskoleenheternaatt /87 ställas inför en svår situation i fråga om resurser,framför allt beroende på konsekvenser av redan fattade beslut om att ökaantalet studerande på främst civilingenjörslinjerna och pä beslutet attförlänga ekonomutbildningen. görs den bedömningen för budgetåret1986/87 att en allmän besparing av typen huvudförslag bör undvikas och attberäknade kostnader måste täckas genom omfördelningar av resurserna förgrundläggande högskoleutbildning. Statsrådet är därför beredd att redan nu angestorleken på de besparingar i omfördelningssyfte som bedöms bli nödvändigabudgetåret 1986187. Förutsättningar för ett systematiskt bedrivetomfördelnings- och effektiviseringsarbete bör skapas genom att de belopp somblir aktuella att spara nu anges i budgetpropositionen med fördelning påhögskoleenheter. Beloppen redovisas i en särskild sammanställning (prop. De högskoleenheter som har den största omslutningen fär bära enproportionellt sett större andel av den samlade besparingen. Tekniskt bör man enligt föredragande statsrådets mening gåtill väga pä sä sätt att riksdag och regering anvisar medel för grundläggandehögskoleutbildning vid högskoleenheterna på sedvanligt sätt med utgångspunkt iden verksamhet som skall bedrivas. Av de totala medlen som kommer att anvisasunder berörda anslag för /87 bör emellertid högskolestyrelsernainte få disponera de i sammanställningen angivna beloppen. Det bör ankomma påresp. högskolestyrelse att besluta om besparingarnas fördelning pä anslag.Samråd med resp. regionstyrelse förutsätts därvid äga rum om innehållande avmedel som har anvisats under anslag som' disponeras av regionstyrelsen.Högskoleenheterna bör åläggas att redovisa under vilka anslag besparingar hargenomförts. Den av angivna dimensioneringen av utbildningenskall enligt föredragande statsrådet vara oförändrad. Det anses vidare viktigtatt undvika åtgärder som innebär en försämrad kvalitet i den verksamhet sombedrivs. Därmed står enligt statsrådet i huvudsak åtgärder av tvä slag tillbuds. Det ena slaget innebär att man gör avkall pä bredden i verksamheten, t.ex. genom ett minskat antal alternativa kurser eller studiegångar. Den andratypen av åtgärder hänför sig till rationaliseringar och effektivi- UbU1984/85:24 6 En viktig resurs är lokaler. Högst hälften av dei sammanställningen angivna beloppen bör, i samråd med , fåtas ut under anslaget D5. Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna. Vad gäller forskarutbildning och forskning erinras ipropositionen om att berörda högskoleenheter för perioden fram t. o. /87 har ålagts att åstadkomma förnyelse inom dessa verksamhetergenom omför- , delning av resurser under fakultetsanslagen i en omfattning somsvarar mot huvudförslaget. Enligt föredragande statsrådet bör regeringen ge riksdagentillfälle att ta del av vad som i propositionen har anförts omresursplaneringen inom högskolan inför /87. Uttalandena i propositionen om de framtidaplaneringsförutsättningarna har föranlett ett antal motionsyrkanden. 1 motion 1984/85: 1947 (vpk) yrkande 1 hävdas att det förframtiden krävs stora ekonomiska insatser pä högskoleområdet. Förslagen till resursplaneringför /87 avvisas därför. Enligt motion 1984/85:791 (fp) yrkande 3 i denna del börbesparingarna pä högskoleområdet för /87 avseförvaltningsändamål. Olika förslag till förenklingar av administrationenlämnas, bl.a. avskaffande av regionstyrelserna och förenklingar av den lokalaantagningen till högskolan. Besparingarna anses endast i undantagsfall börainnebära minskat antal alternativa kurser eller studiegångar. Vidare hävdas isamma motion yrkande 1, att en cementering till varje pris av nuvarandehögskoleorganisation kan leda till resursslöseri. Regeringens politik kan,menar motionärerna, leda till att utbildningsutbudet vid de mindrehögskoleenheterna planeras och genomförs endast i syfte att bevara högskolan.En högskola kan enligt motionärerna enbart motivera sin existens om den gerutbildning som är adekvat för samhället och för den enskilde och som är av godkvalitet. Statsmakternas direktiv när det gäller anslagsframställningarna inomhögskolesektorn bör därför innefatta möjligheten att föreslå nedläggning avhela högskoleenheter, om detta anses motiverat. I motionerna 1984/85:2818 (m) yrkande 31 i denna del och1984/85: 2822 (m) yrkande 45 reses invändningar mot att universitet ochhögskolor med större omslutning skall göra en proportionellt sett störrebesparing för /87, vilket uppfattas som en omfördelning avresurser till universitetens och de största högskolornas nackdel. Vidare vändersig motionärerna mot att förutsättningarna för planeringen och besparingarna ärofullständiga. Bl.a. sägs resp. högskoleenhet inte veta hur stor del avbesparingarna som eventuellt kan komma tillbaka i form av omfördelade medel.Den angivna förutsättningen att dimensioneringen skall vara oförändrad ansesorealistisk, eftersom behovet av omstrukturering av högskoleutbildningarna äruppenbar. Andra förslag till besparingar lämnas av motionärerna, bl.a.avskaffande av regionstyrelserna, minskning av antalet beslutande organ inomhögskolan, förenkling av förfarandet vid antag- UbU1984/85:24 7 ning till allmänna och lokala utbildningslinjer samtenstaka kurser. Enligt motion 1984/85:2818 (m) yrkande 32 bör universitet ochstörre högskolor ges ett huvudansvar för den grundläggande högskoleutbildningeni olika delar av landet. Utbildningen skall bedrivas decentraliserat ocksåutanför de orter där eller högskolan är belägen. En sådanorganisation ökar möjligheterna att variera utbudet av högskoleutbildning påmindre högskoleorter. Enligt motion 1984/85:2542 (m) yrkandena 1 och 2 börantalet platser på linjer som enbart eller i huvudsak leder till arbete ioffentlig sektor minskas successivt. Vilken utbildning som skall ges vid deolika högskolorna pä sikt måste i första hand bedömas utifrån deras möjlighetatt ge en kvalitativt högtstående utbildning. Om universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) och högskolorna bedömer att dimensioneringsförändringarger bästa effekt då en hel utbildning eller.t. en hel högskola läggs ned,skall de enligt motionärernas uppfattning inte vara förhindrade av direktivfrån statsmakterna att föreslå detta. Enligt motion 1984/85: 1324 (c) yrkande 2 är det felaktigtatt nu avveckla utbildningar som för tillfället har svag arbetsmarknad tillföljd av att vissa verksamhetsutbyggnader upphört eller dämpats men däryrkeskären har en sådan sammansättning att stora avgängar och förnyatarbetskraftsbehov kan förutses under det kommande decenniet och kring sekelskiftet.För att kunna möta ett framtida behov är det önskvärt att finna bättre formerför att kunna dra ned utbildningsvolymen vid en enhet för attsenare öka den igen när behoven växer. Om minskad utbildningsvolym får ledatill nedläggning av hela utbildningsenheter kommer utbildningen att varaonödigt koncentrerad när utbildningskapaciteten åter skall öka. För attåstadkomma en smidigare anpassning till framtida förändrade utbildningsbehovfinner motionärerna det ångeläget att en strukturplan för högskolan utarbetas. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Utgångspunkten för myndigheternas arbete medanslagsframställningen inför /86 har för all verksamhet - ocksåför den grundläggande högskoleutbildningen - varit oförändrade anslag (exkl.pris- och löneomräkning), från vilka dras 2%- (huvudförslag). En tillämpning avhuvudförslaget på den grundläggande högskoleutbildningen skulle innebära enanslagsminskning om ca 74 milj. kr. (inkl. del av lokalkostnadsanslaget). Somframgår av budgetpropositionen har huvudförslaget inte tillämpats påhögskoleorganisationen för /86. Det skall inte heller tillämpasför /87. Därmed befrias högskoleenheter, regionstyrelser ochUHÄ frän det stora arbete som man har fått lägga ned pä att presenteraförslag till huvudförslag (besparingar om för 5 är). Man kan i ställetkoncentrera sig pä de i förhällande till huvudförslaget mindre besparingar soinskall gälla för /87. De angivna besparingarna för /87 kan avregeringen användas för att läcka bl.a. konsekvenskostnader till följd avtidigare +2 1984/85. Rättelse: S. 22, de två sistaraderna under 10. Står: yrkandena 6 och 7 Rättat till; yrkandena 5 och 6 UbU1984/85:24 8 beslut och kostnader för kvalitativa reformer och/ellerför eventuella ökningar av planeringsramar. Den av regeringen föreslagnatekniken för resursplanering utesluter självfallet inte att regeringen i 1986års budgetproposition kan komma att lägga fram förslag om fortsattomstrukturering av högskolans utbildningsutbud. De i motion 1984/85:2822ställda frågorna om resurstillskott och eventuell omstrukturering avhögskoleutbildning kommer att fä sitt slutliga svar i 1986 årsbudgetproposition. har det varit ett önskemål frånhögskoleenheternas sida att själva få avgöra var besparingar skall göras. Dettaär bakgrunden till att regeringen valt attendast ange visst besparingsbeloppper högskoleenhet. Det går självfallet inte att nu ange under vilkastatsbudgetanslag besparingarna nås. Detta fär anstå till desshögskoleenheterna hunnit fatta sina beslut och kunnat rapportera var de räknarmed att ta ut sparbeloppen. Utskottet har erfarit att den tidpunkt sornövervägs Sr . Inom s.k. resursöversynsprojekt med företrädare för utbildnings- och finansdepartementen, UHÄ, ,statskontoret, regionstyrelser och högskoleenheter har diskuteratslämpligheten av och tekniken för längre planeringsperioder (Ds U 1985: ILedning, samverkan och administrativ utveckling inom högskolan). Förslaget iårets budgetproposition, som innebär att resursnivån anges också för det andrabudgetåret - /87 -, bör ses som ett första steg mot meralångsiktig budgetplanering inom den grundläggande högskoleutbildningen. Enligtvad utskottet erfarit är avsikten att försöka gä vidare på denna väg, varvidmålet är att åstadkomma en treårig planeringsperiod. Utskottet vill i sammanhanget erinra om atthögskoleenheterna alltsedan budgetåret 1981/82 ålagts att genomföra besparingarinom administration och förvaltning (förvaltningsrationalisering). Regeringenhar för varje budgetär angett ändamålet med och storleken av besparingarna. Deuppgår för perioden /82-1984/85 till ca 32 milj. kr. Utbildningsministernhar i prop. 1984/85: 100 bil. 10 (s. 58) för /86 förordatfortsatta besparingar för förvaltningsändamål. Åtgärder har sålunda de senasteåren vidtagits i direkt syfte att begränsa högskolans administration.Regeringen har vidare uppdragit åt UHÄ att, i samverkan med statskontoret ochriksrevisionsverket, kartlägga hur omfattningen av högskolans förvaltningsfunktionerhar förändrats /82. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1984/85:791 yrkande 3 i denna del, 1984/85: 1947yrkande 1, 1984/85:2818 yrkande 31 i denna del och 1984/85: 2822 yrkande 45. Vad gäller frågan om myndigheters möjlighet att föreslåavveckling av viss högskoleenhet vill utskottet peka på att regeringensbudgetdirektiv till myndigheterna formellt inte har några begränsningar somskulle omöjliggöra förslag om avveckling av högskoleenhet. Av budgetpropositionenframgår emellertid att regeringens ambition är att i första hand söka lösa UbU 1984/85:24 9 högskolansstrukturproblem genom omstruktureringar av utbildningsutbudet inom enheter.Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning att en omstrukturering avde mindre högskolornas utbildningsutbud måste göras systematiskt ochplanmässigt och med utgångspunkt i de förhållanden, problem och behov somfinns vid resp. högskoleenhet och i dess närmaste omgivning. Det behövs enplanering på både lång och kort sikt inför de förändringar som blir nödvändiganär ungdomskullarna minskar och arbetsmarknaden förändras. Medhänvisning till det anförda föreslär utskottet att avslår motionerna1984/85:791 yrkande 1, 1984/85: 1324 yrkande 2, 1984/85:2542 yrkandena 1 och 2och 1984/85:2818 yrkande 32. Detpekas i propositionen också på den betydelse ett ändamålsenligt anslagssystemhar för hur verksamheten planeras, genomförs och följs upp. Det finns enligt föredragandestatsrådets mening skäl att - med utgångspunkt i de ert'arenheter som finns avdet införda systemet -se över anslagssystemet för högskolan och därmedockså formerna för medelsfilldelning och styrning. Enligtmofionema 1984/85:791 (fp) yrkande 2 och 1984/85:2818 (m) yrkandena 29 och 31 imotsvarande delar bör den aviserade översynen av anslagssystemet ge universitetoch högskolor en treårig planeringsperiod med en fullständiganslagsframställning endast vart tredje är. I motion 1984/85: 1324 (c) yrkande1 i denna del anförs att en genomsnittlig universitetsinstitution hämtarmedel från minst fyra anslag enbart inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde (fakultetsanslag, linjeanslag, anslag till enstaka kurseroch forskningsrådsmedel). En översyn av anslagssystemet m. m. i syfte attförenkla finansieringen av verksamheten pä institutionsnivå begärs. Utskottetdelar uppfattningen att en översyn av anslagssystemet för högskolan börinriktas bl.a. pä att förenkla nuvarande system. Detta bör kunna innebära ökademöjligheter till långsiktig planering för högskoleenheterna och därmed enminskning av de arbetsinsatser som pä olika nivåer inom högskoleorganisationenmåste avdelas för arbetet med anslagsframställningar. Utskottet erinrar ocksåom att rapporten , samverkan och administrativ utveckling inom högskolan(Ds U 1985: I) nu färdigställts inom utbildningsdepartementet.Regeringen har överiämnat rapporten till UHÄ. Utskottet räknar därför med attfortsatta åtgärder kommer att vidtas. I detta resursöversynsprojekt har fråganom treåriga planeringsperioder diskuterats. Med hänvisning till vad somanförts avstyrker utskottet motionerna 1984/85:791 yrkande 2, 1984/85: 1324yrkande 1 i denna del och 1984/85: 2818 yrkandena 29 och 31 i motsvarandedelar. UbU1984/85:24 10 Antagning till högskolan m. m. Frågor om antagning till högskolan tas upp i ett flertalmotioner. Enligt motionerna 1984/85:323 (c) yrkande 5, 1984/85:436(c), 1984/ 85:731 (fp) yrkande 18, 1984/85:791 (fp) yrkande 8 och 1984/85: 1337(m) yrkande 1 bör ett antagningssystem med viktade betyg införas. I motionerna1984/85:791 (fp) yrkande 7, 1984/85:2736 (m) och 1984/85:2818 (m) yrkande 21framförs uppfattningen att den s. k. direktantagningskvoten bör höjas till 50%för att ungdomar som lämnar gymnasieskolan och som vill fortsätta tillhögskolan skall kunna vinna inträde i högskolan. Med nuvarande arbetsmarknadssituationföreligger ofta svårigheter för dem att få anställning och därmedarbetslivserfarenhetspoäng. Enligt motion 1984/ 85:791 (fp) yrkande 9 börkraven på den allmänna behörigheten nu ändras så att det för längrehögskoleutbildningar skall krävas avslutad treårig gymnasial utbildning. Isamma motion yrkandena 10 och 11 framförs vidare önskemål om en förenkling avden lokala antagningen samt försök med antagningsprov till högskolan. Enligtmotion 1984/85:2526 (m, c, fp) yrkande I bör reglerna för antagning tillhögskolan utformas så, att de stimulerar gymnasieeleverna att välja ett brettspråkprogram i skolan genom utökad studiekurs. Ämnen som lästs som utökadstudiekurs bör därför fä räknas till godo för sökande till högskolan. Slutligenbehandlas i motionerna 1984/85: 517 (s) och 1984/85: 1946 (vpk) i denna delfrågan om den sociala snedrekryteringen.