bet · G801AU21 · 1984-12-31 00:00:00 — Vad som i övrigt anförs i propositionen om denfortsatta kursverksamhetens uppläggning lämnas utan erinran. Vad som därutöver anförs i propositionens avsnitt Övrigautbildningsfrågor, bl. a. viss omläggning av bidragen till den särskildautbildningen för anställda inom tekoindustrin, godtas av utskottet. Under denna rubrik i propositionenpresenteras en redovisning från AMS om långtidsarbetslösheten. Till de frågorsom diskuteras hör problemet att en förhållandevis stor del - 16 000-20 000 avde 45 000 personer som var långtidsarbetslösa - avolika skäl endast är formellt arbetssökande. Arbetsministern hänvisar till atten del av dessa problem nu är föremål för utredningar och andra kan lösasendast genom uppgörelser mellan arbetsmarknadens parter, bl. a. ompensionsåldrar. Några regeländringar föreslås inte i propositionen. Utskottet har inte funnit anledning till invändning motframställningen i detta avsnitt i propositionen. I sammanhanget tar utskottetupp två yrkanden i motion 3211 (fp) om lönebidragen. Det föreslås i motionendels att antalet platser för det särskilda lönebidraget (detta utgår fill arbetsgivarnamed av lönekostnaderna för handikappade) skall fördubblas, dels attregeringen låter utreda möjligheterna att införa ett handikapprelateratlönebidrag. Motiveringen för det sistnämnda förslaget är att lönebidraget nuges i en fallande skala medan handikappet ofta har en stigande kurva underanställningstiden. Det särskilda lönebidraget, som inrättades fr. o. m.innevarande budgetår, har fått användas för 800 platser. I betänkandet AU1984/85:11 uttalade sig utskottet för en utökning. Därefter har, i enlighet medförslag av AMS, tillkommit en utökning med 400 platser i samband medregeringens framställningar om anslag på tilläggsbudget III (prop. 1984/85:125bilaga 7, AU1984/85:21 11 AU 19). Med hänsyn tiil att beslut om en utökning fattatsi och utan meningsskiljaktigheter kan det enligtutskottets uppfattning inte vara motiverat att på nytt gå i författning om ettytterligare tillskott av platser. I det nyssnämnda betänkandet AU 11 (s. 115, res. 77 av m)behandlades ett liknande förslag från moderata samlingspartiet om ettlönebidrag som bl. a. skulle kunna varieras både uppåt och nedåt underanställningstiden. Utskottet anförde med anledning härav att det nya systemetför lönebidragen får anses vara flexibelt och till skillnad från fidigaredifferenfierat med hänsyn till arbetstagarnas handikapp. Därutöver anserutskottet att ett så nytt bidragssystem som det här är fråga om bör få verkanågon tid innan man överväger ingripande förändringar av det slag mofionärernaförespråkar. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion 3211 i denu behandlade delarna. Under denna rubrik tararbetsmarknadsministern upp frågan om användning av rekryteringsstöd förungdomar. När rekryteringsstödet till näringslivet infördes påhösten 1983 angavs ungdomar och långtidsarbetslösa som de målgrupper som iförsta hand skulle komma i fråga för den nya stödformen. antogsnya riktlinjer som innebar att stödet skulle förbehållas långtidsarbetslösa. Iårets budgetproposition berördes frågan om att använda rekryteringsstödet förungdomar som närmar sig 20-årsåldern och som har varit i ungdomslag underlängre tid. Arbetsmarknadsministern återkommer till frågan i föreliggandeproposifion och uttalar att det normala måste vara att arbetsgivarna intesubvenfioneras för anställning av ungdomar. Rekryteringsstöd bör dock kunnaanvändas som individuellt medel för att placera ungdomar i särskilda fall.Därmed avser arbetsmarknadsministern sådana ungdomar i ungdomslag som nyssnämnts samt ungdomar i ungdomslag för vilka det är aktuellt med individuellaplaner. Sådana planer skall från obligatoriskt upprättas senastnär den unge varit i ungdomslag . Utskottetgodtar vad som anförs i propositionen i denna del. I kommittémotion 3212 från moderata samlingspartietuttalas att rekryteringsstödet bör beviljas för ungdomar i mycket restrikrivomfattning. Med hänsyn fill att det av publicerade uppgifter framgåratt stödformen resulterat i en låg andel fasta anställningar bör uppdras åtregeringen att inför redovisa hur stödet har använts ochvilka effekter det haft för att skapa varaktiga arbetstillfällen. Av en statisfisk sammanställning 1984 som gjorts inom AMS framgår att stödet det året användes för 51000 anställningar, varav var tillsvidareanställningar. I övrigt gavsstödet för visstids- AU1984/85:21 12 Det kan med anledning härav påpekasatt utskottet vid rekryteringsstödets tillkomst (AU 1983/84:8 s. 29) räknademed att bidraget med hänsyn till sin inriktning torde få särskild betydelse förprovanställningar samt för vikariat och praktikarbete, dvs. Utskottel anser att det är av värde att fördjupade undersökningarom rekryteringsstödets användning kommer till stånd, i första hand genom AMSeller genom delegationen för arbetsmarknadspolitisk forskning (EFA), ochförutsätter att så kommer att ske. Någon särskild framställning till regeringendärom är dock inte befogad, varför motionen avstyrks med det anförda. Avslutningsvis tar utskottet upp två yrkanden i motion3211 (fp) som gäller ungdomar. I det första begärs ett tillkännagivande frånriksdagens sida att regeringen bör engagera sig i särskilda ungdomsavtal,varvid förutsätts alt arbetskraftskostnaderna för ungdomarna inledningsvisskulle minskas genom sänkta socialförsäkringsavgifter. Liknande förslag från moderata samlingspartiet ochfolkpartiet behandlades av utskottet i betänkandet AU 11, avsnittetUngdomslöner och arbetsgivaravgifter, s, 41, res. 14 (m, c, fp). I detbetänkandet var utskottet sammanfattningsvis inte berett atl stödja tanken påen intervention från statsmakternas sida när det gäller ungdomslönerna och fanndärför inte heller skäl att närmare gå in på den därmed sammanhängande fråganom sänkta socialavgifter. Motionsförslagen lämnades av utan bifall,och det finns inte skäl för att nu göra ett annat ställningstagande. I det återstående yrkandet i motion 3211 föreslås attriksdagen skall för regeringen fillkännage att det finns ett behov av utökadoch förstärkt lärlingsutbildning. Detta anses betydelsefullt för att rädda endel viktiga hantverksyrken men också för att säkra yrkesutbildningen inom vissas. k. udda yrken. Frågor om lärlingsutbildning och om utbildning inom mindrefrekventa yrken bl. a. inom hantverksområdet faller inom utbildningsutskottetsberedningsområde. Sådana frågor har av det utskottet senast behandlats ibetänkande UbU 1984/85:18 (s. 35-37, res. 33-36 av m, c och fp). Med hänsynhärtill vill arbetsmarknadsutskottet för sin del inte föreslå något initiativmed anledning av motion 3211 i denna del. Denna motion avstyrks för den skull ide nu redovisade delarna. 1. beträffande förutsättningarnaför arbetsmarknadspolitiken under nästa budgetår attriksdagen med anledning av proposition 1984/85:150 bilaga 2:2, i motsvarandedel samt med avslag på motionerna 1984/85:3203 yrkande 8 i motsvarande del,1984/85:3211 yrkande 1 i motsvaran- AU1984/85:21 13 de del och 1984/85:3212 yrkande 1 i motsvarande delgodkänner vad utskottet anfört, 2. beträffandeytterligare medel tdl syssebäuningsskapande åtgärder att avslårmofion 1984/85:3203 yrkande 8 i motsvarande del, 3. beträffandeuppdrag åt AMS ifråga om handikappade byggnadsarbetare m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:3212 yrkandena 2 och 3, 4. beträffandeflyttningsbidrag för byggnadsarbetare attriksdagen med avslag på motion 1984/85:3212 yrkande 4 godkänner vad somförordats i propositionen i fråga om månadsresor och starlhjälp tillbyggnadsarbetare, 5. beträffandetidigareläggning av offentliga investeringar attriksdagen avslår motion 1984/85:3212 yrkande 1 i motsvarande del, attriksdagen avslår motion 1984/85:3211 yrkande 1 i motsvarande del, 7. beträffandeförnyelsefonder och AMU i förelag attriksdagen med bifall fill propositionen i motsvarande del avslår motion1984/85:3212 yrkande 5 i motsvarande del, 8. beträffande utbildninginom dataområdet för korttidsutbildade att med anledning av propositionen i motsvarande delar samt med avslag på motion 1984/85:3212 yrkande 5 i motsvarande del deb - medtillägg till tidigare beslut' - under det på tionde huvudtiteln uppfördareservafionsanslaget Arbetsmarknadsutbildning för /86 anvisarytteriigare , dels - med fillägg till tidigare beslut" -under det på tionde huvudtiteln uppförda förslagsanslaget Kostnader för nyorganisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. /86 anvisar ytterligare , attriksdagen avslår motion 1984/85:3211 yrkandena 3 och 4, 10. beträffanderedovisning för rekryteringsstödet attriksdagen avslår motion 1984/85:3212 yrkande 6, 11. beträffande avtal omsärskilda ungdomslöner m. m. att avslår motion 1984/85:3211 yrkande 5, ' 1984/85:11 hemställan mom. 56 ~ 1984/85:11 hemställanmom. AU1984/85:21 14 12. beträffande utökad lärlingsutbildning att avslår motion 1984/85:3211 yrkande 2. Närvarande: (), (), LarsUlander (s), (), (), (), ArneFransson (c), (), (), (), ElverJonsson (fp), (), (), i (c) och (vpk). Förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken undernästa budgetår (mom. 1) (), (), (), (), (), () och i (c) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 4 börjar "Den bedömning" och på s. 5 slutar"nästa budgetår" bort ha följande lydelse: Ett genomgående tema i kompletteringsproposifionen är attSverige är på rätt väg. Utvecklingen på arbetsmarknaden sägs visa att denekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken är rikfig. Expansionstakten påarbetsmarknaden påstås vara stark. Framtidstron har återvänt. Vid sidan av denna omfattande skönmålning från regeringenssida finns dock en helt annan verklighet. Regeringen gläder sig åt en minskadarbetslöshet, men det är endast en minskning i förhållande då viunder socialdemokrafisk regering upplevde den högsta arbetslösheten i Sverigeunder efterkrigstiden vare sig man räknar i absoluta eller i relativa tal. Isjälva verket har den öppna arbetslösheten under den gångna delen av året varitlika hög som . Skillnaden är att vi befann ossi efterkrigstidens allvarligaste lågkonjunktur. , närvi är på toppen av en konjunkturuppgång, står 50 000 fler personer utanför denreguljära arbetsmarknaden. Den totala "sysselsättningen" har undersamma tid visserligen ökat med 80 000 personer, men större delen av dennaökning förklaras av mycket omfattande arbetsmarknadspolitiska åtgärder, såsomungdomslag, rekryteringsstöd m.m. På den reguljära AU1984/85:21 15 arbetsmarknaden har antalet arbetstillfällen bara ökat med30 000 personer, vilket är en alarmerande låg tillväxt jämfört med tidigarekonjunkturuppgångar. Att sysselsättnings- och arbetslöshetssituationen ihögkonjunkturen t.o.m. är sämre än i den tidigare lågkonjunkturen visar attregeringen saknar en strategi för hur sysselsättningsproblemen skall lösas för1980-talel. Socialdemokraternas politik är uppenbarligen inte heller någongaranti för fredliga lösningar på arbetsmarknaden, vilket framgår avstorkonflikten på den statliga arbetsmarknaden. Diskontohöjningen och detekonomiska krispaketet bekräftar att regeringen håller på att förloragreppet om svensk ekonomi. Risken för att situafionen på arbetsmarknaden snabbtförvärras är överhängande. Valhäntheten i den ekonomiska politiken och denannalkande försämringen av konjunkturen ger anledning fill stor oro. För att sysselsättningen skall kunna vidmakthållas ochförbättras måste näringslivet behålla och stärka sin internationellakonkurrenskraft. Inflationen måste bekämpas effektivt. För detta krävs enomläggning av den ekonomiska politiken. Dessa åtgärder bereds inomfinansutskottet. I detta sammanhang skall behandlas en annan lika viktigfaktor, nämligen lönebildningen. Den nuvarande avtalsmodellen har, år ,visat sig generera högre lönepåslag än vad som varit förenligt med bevaradkonkurrenskraft och samhällsekonomisk balans. För att nedbringainflationstakten krävs en avsevärt lugnare lönekostnadsutveckling. Regeringenmåste i god fid före avtalsrörelserna ange de samhällsekonomiskaförutsättningarna och klargöra att industristöd, devalveringar och fortsattaAMS-insatser inte kommer att sättas in för att eliminera effekterna avoansvarigt höga lönehöjningar. Det är vidare angeläget att parterna inom denkonkurrensutsatta sektorn är löneledande. Olika slag av följsamhets- ochomförhandlingsklausuler som leder till löneökningar och lönejämförelser mellanoffentlig och privat sektor , måste ovillkorligen rensas bort från avtalen. Härbör staten agera i sin egenskap av arbetsgivare och därvid börja med avtalen påden egna sektorn. Arbetslöshet på grund av för höga löneavtal drabbar helaarbetsmarknaden men framför allt kvinnor och ungdomar som är på väg in idenna. Kostnaderna för arbetslösheten bärs alltså i första hand av personer sominte kan påverka avtalen. Detta har lett fram till tanken att det borde skapas"raka rör" mellan förhandlingsborden och kostnaderna förarbetslösheten. att avtalsparterna bör bära ett större ansvar förarbetslöshetsförsäkringen och eventuellt också andra arbetsmarknadspolitiska åtgärdergenom t. ex. höjda avgifter för försäkringen. Detta bör utredas genomregeringens försorg och i samband därmed bör även frågan om en vidgadgrundtrygghet inom ramen för en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring övervägas. I anslutning fill det ovan sagda bör tilläggas att det ärav vital betydelse att de kollektiva löntagarfonderna avvecklas. Därmed ökarviljan och förmågan fill investeringar, risktagande och nyetableringar.Särskilt angeläget är också AU 1984/85:21 16 att ta till vara småföretagens potentiellautvecklingsmöjligheter i syfte att skapa nya jobb och minska behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. En växande arbetsmarknad inom den privataservicesektorn bör kunna bära upp en gynnsam sysselsättningsutveckling i detlängre perspekfivet. I övrigt hänvisar utskottet till framställningen iutskottets huvudbetänkande om arbetsmarknadspolitiken, AU 1984/85:11, där enkonstruktiv politik har ingående redovisats i de till betänkandet fogadereservationerna. föreslås ställa sig bakom vad utskottet ovan anförtom förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken under nästa budgetår och iskrivelse till regeringen ge detta till känna. Det anförda innebär samtidigtatt utskottet avvisar vad som anförs i propositionen i motsvarande del liksommotsvarande avsnitt i vpk-motionen 3203. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande förutsättningarnaför arbetsmarknadspolitiken under nästa budgetår attriksdagen med anledning av mofionerna 1984/85:3211 yrkande 1 i motsvarande deloch 1984/85:3212 yrkande 1 i motsvarande del samt med avslag på proposition1984/85:150 bilaga 2:2 i motsvarande del och motion 1984/85:3203 yrkande 8 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ytterligare medel till sysselsättningsskapande åtgärder(mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar "Ett liknande" och slutar "omanslagsförstärkning" bort ha följande lydelse: En viss förbättring av sysselsättningen har skett desenaste åren, men det är osäkert om ökningen av sysselsättningen inom industrinmed ett par tiotal tusen representerar en vändning i den utveckling som pånågra år berövade i runt tal 100 000 arbetstillfällen inom industrin.Med den politik gentemot kommunerna som föreslås i kompletteringspropositionenär det mycket osäkert om den förutsedda sysselsättningsökningen kan komma tillstånd inom den offentliga sektorn. Ytterligare insatser måste göras för att hindra enförsämring av läget på arbetsmarknaden och för att bringa ned arbetslösheten.Avgörande är att man får till stånd en sådan förändring av den ekonomiskapolitiken och näringspolitiken, att ett statligt industriprogram utarbetas ochbörjar genomföras fillsammans med en planmässig utbyggnad av den offentligasektorn på det sätt och med de målsättningar som vpk angivit. Innan en sådan politikomläggning får effekt får tillgripastemporära åtgärder för att hålla uppe sysselsättningen och motverka de negafivaverkningarna av en konjunkturnedgång. Jämfört med innevarande budgetår harmedlen fill sysselsättningsskapande åtgärder skurits ned med 1 750 milj. AU1984/85:21 17 fastän behovet av nya och fasta arbetstillfällen äroförändrat stort. Med hänsyn härtill bör, såsom vpk föreslår, anslaget förändamålet förstärkas med samma belopp och tilldelas kommuner och landsting föratt inrätta nya och fasta tjänster till gagn för dem som är arbetslösa ellerundersysselsatta. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande ytterligare medeltid sysselsättningsskapande åtgärder att med bifall fill motion1984/85:3203 yrkande 8 i motsvarande del - med tillägg till tidigare beslut' -under det på tionde huvudtiteln uppförda reservationsanslaget Sysselsättningsskapandeåtgärder för /86 anvisar ytterligare 1 . 3- Byggarbetsmarknaden (mom. 3, 4 och 5) , ,och (alla m) anser deb att den del av utskottetsyttrande som på s. 6 börjar "När det" och på s. 7 slutar "avriksdagen" bort ha följande lydelse; Regeringens politik för byggarbetsmarknaden är mycketmotsägelsefull. Den ekonomiska politiken leder fill en hög inflafionstakt, ettextremt högt ränteläge och skattetryck samt till lönekostnadskrav som i sin turkommer att driva upp kostnadsläget ännii mer. Samfidigt fattas andrakostnadsuppdri-vande beslut, t. ex. full lön vid permitteringar. Sammantagetleder regeringens politik till stora svårigheter för byggnadsbranschen.Bostadsbyggandet är nu rekordlågt. För att dölja de oundvikliga effekterna påbyggarbetsmarknaden tvingas regeringen att hålla i gång byggverksamheten medhjälp av statliga medel. Av de åtgärder på byggarbetsmarknaden som regeringen haraktualiserat i propositionen skall här behandlas uppdraget till AMS beträffandehandikappade byggnadsarbetare, den uppsökande verksamheten, flyttningsbidragenoch de tidigarelagda offentliga investeringarna. Utskottet anser att följandesynpunkter, som ansluter till vad som anförs i motion 3212, bör bringas tillregeringens kännedom. Det är väsenthgt att arbetstillfällen skapas förhandikappade byggnadsarbetare, men det bör ske genom frivilliga åtaganden frånföretagens sida. Vid uppdragets fullgörande bör vidare tillses att det inteöppnas möjlighet för arbetsmarknadsmyndigheterna att utnyttja tvingandespecialregleringar på byggarbetsmarknaden för påtryckningar gentemotbyggnadsföretagen. Bland arbetslösa byggnadsarbetare bedrivs för närvarandeen uppsökande verksamhet. Det är en naturlig uppgift för deras fackligaorganisation. Men att statsmedel utgår till denna verksamhet innebär ensärbehandling av den ' AU 1984/85:11 hemställan mom. 97 AU1984/85:21 18 aktuella organisationen i förhållande till andra fackligaorganisationer som inte är motiverad. Det statliga stödet för verksamheten -för nästa budgetår angivet till 2 milj. kr. - bör således upphöra. Regeringen tillkännager i propositionen att den avser attmed användning av finansfullmakten tidigarelägga offentliga investeringar för300 milj. kr. Det må vara att sådana investeringar kortsiktigt är till förmånför kommuner och för sysselsättning inom bygg- och anläggningsbranschen. Värdethärav måste emellertid noga vägas mot de driftutgifter investeringarna för medsig med beaktande av att finansiering genom skattehöjningar måste undvikas pågrund av därmed förenade risker för sysselsättningen. Slutligen föreslår regeringen nya former avflyttningsbidrag. Byggnadsarbetare i skogslänen avses få två fria hemresor permånad samt därutöver starlhjälp med . Dessa nya förmåner ter sig omotiveradeeftersom lönesättningen och traktamentsreglerna inom byggnadsbranschen redan ärutformade med hänsyn till att byggnadsarbetare ofta arbetar på annan ort änhemorten. Regeringens förslag beträffande de nya bidragsformerna bör för denskull avslås. dels att utskottets hemställan under 3, 4 och 5 bort haföljande lydelse: 3. beträffande uppdrag ålAMS ifråga om handikappade byggnadsar betare m. m. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3212 yrkandena 2 och 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om dels inriktningen av åtgärderför att bereda arbete åt handikappade byggnadsarbetare, dels den uppsökandeverksamheten bland arbetslösa byggnadsarbetare, 4. beträffandeflyttningsbidrag för byggnadsarbetare attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3212 yrkande 4 avslår vad somförordats i proposifionen i fråga om månadsresor och starlhjälp tillbyggnadsarbetare, 5. beträffandetidigareläggning av offentliga investeringar attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3212 yrkande 1 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Förnyelsefonder och AMU i företag (mom. 7) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 9 som börjar "Bidrag till" och slutar"motsvarande del" bort ha följnde lydelse: Regeringen föreslår att bestämmelserna om stöd till kompletteras med villkoret alt sådant stöd i princip skall utgå endastom företaget inte längre har medel innestående på förnyelsekonto som inrättas AU1984/85:21 19 enligt den nya ordningen med förnyelsefonder i företagen.Utskottet anser att det normalt måste ankomma på företagen själva att bestridakostnaderna för personalutbildningen. Staten bör skjuta fill medel endast isärskilda fall när det är påkallat med hänsyn till arbetsmarknadsläget. Om detav sådana skäl anses att det är aktuellt med stafligt stöd, bör sådant lämnasutan hänsyn till om medel finns tillgängliga på företagels förnyelsekonto ellerej. bör sålunda med anslutning till mofion 3212 idenna del samt med avslag på regeringens förslag till ändring i grunderna förstatsbidrag till AMU i företagen ge regeringen till känna vad utskottet därutöveranfört om fördelningen mellan staten och företagen av kostnaderna förpersonalutbildning. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffandeförnyelsefonder och AMU i företag attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3212 yrkande 5 i motsvarande del samtmed avslag på propositionen i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om bidrag till AMU i företag. Utbildning inom dataområdet för korttidsutbildade (mom.8) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 10 som börjar "Utskottel biträder" och slutar"utan erinran" bort ha följande lydelse: Kunskapen om datorer och deras användning behöver få ökadspridning, men det utbildningsbehov det här gäller bör tillgodoses inom ramenför arbetsmarknadsutbildningen och annan vuxenutbildning. Regeringens anslagsframställningbör sålunda avslås. deb att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande utbildninginom dataområdet för korttidsutbddade att med bifall till motion 1984/85:3212 yrkande 5 i rhotsvarande del avslår propositionen i vad avser framställning om ytteriigare medel till Arbetsmarknadsutbildning och till Kostnader för ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsut bildningen m. m. Lönebidragen (mom. 9) deb att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar"Det särskilda" och på s. llslutar "behandlade delarna"bort ha följande lydelse: Innevarande budgetårs kvot om 800 platser för delsärskilda lönebidraget AU1984/85:21 20 Det tillskott om 400 platser som redanmedgivits behövs för kön av väntande. Det är angeläget att för det nyabudgetåret ha en marginal som ger sysselsättningsmöjligheter tillnytillkommande sökande. Med erinran om att det här gäller ett stöd till gravthandikappade arbetssökande föreslås att bidrag skall få beviljas förytterligare 400 platser. Det har förutsatts att regeringen skall återkomma tillriksdagen beträffande medelsbehovet för de 400 nya platser som tidigarebeslutats. Vid bifall fill vad som föreslagits bör denna omräkning avmedelsbehovet sålunda avse 800 platser. Lönebidragen utgår i regel i en fallande skala. Typexempelär att bidraget motsvarar av lönekostnaderna , detandra året och det tredje året.