bet · G801NU35 · 1984-12-31 00:00:00 — omutländska banketableringar i (prop. 1984/85:191) I detta betänkande behandlas dels proposition 1984/85:191() om utländska banketableringar i , dels fyra mofioner som har väckts med anledning avpropositionen, dels en motion från allmännamotionstiden såvitt den avser bestämmelserna i lagen (1955:183) om bankrörelsebeträffande val av styrelseordförande i affärsbankerna och beträffandeoffentliga styrelseledamöter. Proposifionen och motionerna redovisas i det följande. Utskottet tillstyrker regeringensförslag om en lagstiftning som innebär att utländska banker tillåts etablerasig i på väsentligen samma villkor som gäller för svenska banker. Frånvänsterparfiet kommunisternas sida avvisas förslaget - frågan borde genomkreditmarknadskommitténs försorg sättas in i ett större sammanhang. Sexreservationer har avgetts från borgerligt håll. Däri förespråkas s, k, omvändbehovsprövning i oktrojförfa-randet, rätt för utländska banker att bliminoritetsdelägare i svenska banker, generösare dispenser frånaktieförvärvsförbudet, förhandlingar om etablering av svenska banker i Norgeoch avskaffande av systemet med offentliga styrelseledamöter (m, fp) samtslopande av kravet på statligt godkännande av affärsbankernas val avstyrelseordförande (m, c, fp). Regeringenföreslår att antar förslag till 1. lag om ändringi lagen (1955:183) om bankrörelse, 2. lag om ändringi lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m, m. Lagförslagen har granskats av lagrådet. De finns på s. 1 1984/85. NU1984/85:35 2 I propositionen föreslås attutländska banker skall fillåtas etablera sig här i landet, Etableringen skallenligt förslaget ske i bankaktiebolagsform. Däremot tillåts inte utländskabanker att inrätta filialer här. Den utlandsägda banken skall bildas med stödav lagen om bankrörelse. Banken blir alltså en självständig svensk juridiskperson som i princip skall vara underkastad samma författningsmässiga regleringsom de svenskägda bankerna. De svenska och utländska bankerna skall så långt möjligtbehandlas lika. Detta innebär bl, a, att en utiandsägd bank måste vara bereddatt ta emot inlåning från allmänheten och driva en förhållandevis bredverksamhet. En utiandsägd bank skall kunna erhålla valutahandelsfillstånd ochtillstånd att driva fondkommissionsrörelse i samma omfattning som en svenskbank. Avdelningskontor skall kunna inrättas utan särskilt tillstånd enligt de reglersom nu gäller för svenska banker. För svenska banker gäller vidare i principett förbud mot förvärv av aktier, I vissa fall kan dock regeringen medgeundantag från förbudet. Även i detta avseende föreslås att svenska ochutländska banker skall behandlas lika. En utiandsägd banks aktiekapital bör inte vara mindre än25 milj, kr. Någon maximigräns för kapitalets storlek anges däremot inte. Endast de banker kan påräkna etableringstillstånd som ärvälrenommerade och har en god ställning i hemlandet. Moderbanken bör varavälkon-soliderad och stå under effektiv tillsyn. Det förhållandet att enutländsk bank redan har viss kontakt med och svenska företag bör ocksåkunna beaktas vid tillståndsprövningen. Förslaget innehåller vidare bestämmelser som möjliggör förett utlands-ägt bankaktiebolag alt ha utländska medborgare i styrelsen. Delföreslås att högst en tredjedel av styrelsens ledamöter får vara utländskamedborgare eller svenska medborgare bosatta utomlands. Regeringen skall kunnage dispens från denna bestämmelse. Utländska banker föreslås även fortsättningsvis kunnainrätta represen-talionskontor enligt de regler som gäller . Slutligen föreslås ett tillägg till lagen (1982:617) omutländska förvärv av svenska företag m. m. som innebär att en utländsk bank somhar aktier i en bank här i landet i princip inte skall kunna få tillstånd attförvärva aktier i svenska aktiebolag. Deföreslagna lagändringarna föreslås träda i kraft den . De motioner som har väckts med anledning av propositionenär 1984/85:3182 av ()och (), vari hemställs att 1.beslutar om sådan ändring i 4 § [banklagen] att nuvarande behovspröv- NU1984/85:35 3 ning slopas, dvs. nuvarande oktrojprövning ersätts med enomvänd behovsprövning, 2. beslutar om sådana ändringar i 71 och 77 §§ banklagenatt statliga representanter ej längre utses i styrelserna samt att regeringenej längre skall godkänna ordförande, 1984/85:3183 av ()och (), vari hemställs att begär att regeringenomgående inleder förhandlingar med i syfte att möjliggöra för svenskabanker att etablera sig i , 1984/85:3184 av m.fl.(vpk), vari hemställs att avslår proposition 1984/85:191, , 1984/85:3185 av m. fl. (m), vari hemställs att 1. beslutar omändring i banklagstiftningen som möjliggör utländskt aktieägande i svenskabankaktiebolag i enlighet med vad som i motionen anförs, 2. som sin meninguttalar vad som i motionen anförs angående dispensprövningen enligt 55 §första stycket 5 lagen om bankrörelse för utländska banker. Den motion från allmänna motionstiden som behandlas här är1984/85:559 av m.fl. (m), såvin gäller hemställan aU 3. beslutar att 77§ lagen (1955:183) om bankrörelse skall ha den lydelse den hade den 31 december1984, 4. hos regeringenbegär förslag till förändringar i lagen (1955:183) om bankrörelse så attsystemet med offentliga styrelserepresentanter avskaffas. Utskottet Lagförslagen i stort Bankrörelse - vilket begrepp avserverksamhet vari ingår inlåning från allmänheten på räkning - får i intebedrivas av andra än svenska rättssubjekt. Ett visst internationellt inslagfinns dock bland de företag som är verksamma på kreditmarknaden. En bestämmelsei lagen (1955:183) om bankrörelse ger nämligen regeringen möjlighet att lämnautländska bankföretag ullstånd att driva representations- ochförmedlingsverksamhet i . har 28 utländska banker fått sådanttillstånd. Genom sin restriktiva hållning gentemot utländskabanketableringar skiljer sig från de flesta länderna inom Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling (). a. tillåter numera de trenordiska grannländerna sådana etableringar. Svenska affärsbanker har åtskilligahel- eller delägda dotterbolag utomlands. De krav på ömsesidighet NU1984/85:35 4 som ställs upp i en del länder, bl. a. , läggeremellertid hinder i vägen för vissa etableringar som svenska banker kunde finnaönskvärda. (Fi 1983:06) är i färd med enöversyn av kreditmarknadens struktur. Kommittén har behandlat frågan omutländska bankers etablering i med förtur. Dess förslag har i det storahela tagits upp av regeringen i den proposition, 1984/85:191, som nuföreligger. Det centrala är att utländska bankföretag skall tillåtas drivaverksamhet i under i huvudsak samma betingelser som svenska företag.Detta innebär att bankrörelse får drivas bara av den som har fått oktroj avregeringen. 1 propositionen diskuteras dels några olika kriterier som kantillmätas betydelse vid oktrojprövningen, dels några tänkbara inskränkningar iutrymmet för utlandsägda bankers aktivitet. Propositionen har föranlett fyra motioner. De flestamotionsyrkandena gäller frågor av mera begränsad räckvidd, vilka tas upp i detföljande. Av övergripande natur är endast kommunisternaspartimotion 1984/85:3184, där det begärs att skall avslåpropositionen. Motionärerna kritiserar proposifionen för brist på historisktperspektiv. När statsmakterna har inskränkt det utländska kapitaletsmöjligheter att äga banker och andra företag i har två skäl varitavgörande, säger motionärerna. I grunden har legat värderingen att makten överdet svenska näringslivet borde ligga hos svenska medborgare och av dem ägda företag.Därtill har kommit strävan att begränsa bankernas inflytande över industrin ochandra näringsgrenar. Det nu aktuella förslaget bryter, menar motionärerna, motbåda dessa principer. De utländska bankerna representerar en högt utveckladfinansmakt med omfattande internationella intressen. Deras etablering i Sverigekommer att medföra ökade svårigheter för och regeringen att genomföraen ekonomisk politik i landets intresse. Utländska kapitalistiska intressenkommer att få ökat inflytande över ekonomiska utveckling. Därmedkommer, hävdar motionärerna, sannolikt koncentrations- ochcentralisationsprocessen i det svenska näringslivet att förstärkas ytterligare. Det är ett riktigt påpekande att kapitalmarknadskommitténinte i sitt betänkande om utländska banketableringar diskuterar frågan imakttermer. Utskottet vill emellertid understryka att det förslag som kommitténhar utformat och som regeringen med vissa modifikationer har anslutit sig tillär av provisorisk art. Ett väsentligt syfte är aVt undanröja de hinder motsvenska bankers verksamhet utomlands som följer av andra länders krav påreciprocitet vid behandlingen av ufifrån kommande banker. De grundläggandestrukturproblemen kommer att behandlas i ett senare sammanhang. Den ändring igällande bestämmelser som föreslås är enligt utskottets bedömning avmarginell innebörd. Någon stor andel av kreditmarknaden lär utlandsägda bankerinte komma att lägga under sig. Lagen om bankrörelse och lagen (1982:617) omutländska förvärv av svenska företag begränsar kraftigt deras möjligheter attskaffa sig ekonomiskt inflytande i . NU1984/85:35 5 mest påtagliga effekten av deras inträde på marknaden kanväntas bli en skärpt konkurrens inom banksektorn. Utskottet menar att det finns skäl för en sådan lagändringsom regeringen föreslår och anser inte att invändningarna i motion 1984/85:3184(vpk) är befogade. Ett par av yrkandena i andra motioner går ut på ändringar ihär aktuella lagrum. Om ställer sig positiv till något av dessayrkanden bör detta emellerfid föranleda framställning till regeringen omförslag till lagändring. Förespråkarna för dessa yrkanden kräver inte attriksdagen vid behandlingen av proposition 1984/85:191 skall göra omedelbaraändringar i regeringens lagförslag. Med det sagda tillstyrker utskottet de båda lagförslagen ipropositionen. Detta innebär att motion 1984/85:3184 (vpk) avstyrks. Utskottetåterkommer i det följande fill olika detaljfrågor med anknytning till den nuaktuella, lagstiftningen. En förutsättning för oktroj ärenligt 4 § 1 mom. femte stycket lagen om bankrörelse att regeringen finner dentillämnade rörelsen nyttig för det allmänna. har fått iuppdrag att överväga om denna s. k. behovsprövning i oktrojförfarandet bör varakvar i sin nuvarande form. Enligt kommitténs direktiv bör en behovsprincip förprövning av banketableringar behållas. Kommittén skall överväga också vad somkallas en omvänd behovsprövning. Innebörden är att en ansökan om etableringskulle få avslås endast om den tilltänkta verksamheten är oförenlig med en sundutveckling av bankväsendet. Bestämmelserna i försäkringsrörelselagen (1982:713)om koncession för försäkringsrörelse har ändrats på motsvarande sätt.Kreditmarknadskommittén har emellertid funnit det olämpligt att reglerna förbehovsprövningen skulle ändras enbart för utländska banker och har därförförordat att dessa regler tills vidare skall kvarstå oförändrade. Den avser attåterkomma till frågan i sitt slutbetänkande, som är att vänta under våren1986. I motion 1984/85:3182 (fp) begärs att inom ramenför det nu aktuella lagstiftningsärendet även skall ändra 4§ lagen ombankrörelse på sådant sätt att en omvänd behovsprövning skall tillämpas.Motionärerna hävdar att frågan inte behöver utredas ytterligare. Som nyssnämnts bör emellertid, om den ställer sig positiv till motionärernasförslag, inte genomföra en lagändring utan begära förslag till ensådan från regeringen. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att fråganom grunderna för behovsprövningen bör avgöras utan ytterligare utredning.Kreditmarknadskommitténs skäl för uppskov med ställningstagandet i denna frågaär enligt utskottets mening bärande. Utskottet avstyrker följaktligen det nuberörda yrkandet i motion 1984/85:3182 (fp). NU1984/85:35 6 Aktier i bankakfiebolag får enligt18§iagen om bankrörelse, som enligt regeringens förslag förblir oförändrad idenna del, inte förvärvas av utländska intressen. Vid remissbehandlingen avkreditmarknadskommitténs förslag har från många håll rekommenderats att ettbegränsat utländskt ägande i svenska banker skulle tillåtas, efter mönster av vadsom förekommer bl, a, i de nordiska grannländerna. Finansministern uttalar ipropositionen att det enligt hans mening inte nu finns tillräckligt underlagför ett ställningstagande i denna fråga. Han har emellertid inte funnitanledning att motsätta sig att kreditmarknadskommittén överväger en sådanförändring. Med åberopande av remissopinionen förespråkas i motion1984/85:3185 (m) en omedelbar lagändring så att utländskt aktieägande i svenskabankaktiebolag möjliggörs. En sådan förändring skulle skapa grund för ettintensifierat samarbete mellan svenska och utländska banker, menar motionärerna.Att förvärva en minoritetspost eller bilda ett företag tillsammans med svenskaintressenter skulle kunna framstå som ett attraktivt alternativ till etableringav en dotterbank i . Sammanlagt bör dock, anför motionärerna, intestörre andel av aktierna i en svensk bank än som motsvarar av röstvärdetfå förvärvas av utländska intressenter. Utskottet anser i likhet med föredragande statsrådet attdenna fråga bör närmare övervägas av kreditmarknadskommittén innan den tas upptill avgörande av statsmakterna. En möjlighet för utländska intressenter att ivissa fall äga en begränsad del av aktiekapitalet i en svensk affärsbank skullekunna få posifiv betydelse för det ekonomiska samarbetet i . Utskottetförutsätter att kommittén särskilt beaktar den aspekten. Med vad här sagtsavstyrker utskottet förslaget i motion 1984/85:3185 (m) att redan nuskall ta ställning för en lagändring i det angivna syftet. Bankaktiebolagen är i principförbjudna att förvärva aktier. Av regeringen kan de dock få tillstånd attförvärva aktier i andra bankaktiebolag, i utländska bankföretag samt i svenskaaktiebolag och utländska företag vilkas ändamål kan anses gynna bankväsendeteller det allmänna. Med stöd av denna bestämmelse driver flera svenskaaffärsbanker bl, a, finansbolag i form av dotterbolag, Kreditmarknadskommitténhar bland sina uppgifter att karfläg-ga och ange riktlinjer för bankernasverksamhet i sådana sidoföretag. Det meddelas i propositionen att regeringenspraxis i tillståndsärenden är mycket restriktiv i avvaktan på att kommitténslutför sitt arbete. När det gäller utländska banker som etablerar sig iSverige förutskickar regeringen en ännu mer restriktiv praxis intill dessfrågan får en mera definitiv lösning. Sådana banker bör, heter det, endastundantagsvis få tillstånd att förvärva akfier och då huvudsakligen i företagsom avser att tjäna "allmänt gemensamma" intressen på bankområdet.Bankomatcentralen AB och är ett par exempel påsådana företag, I mofion 1984/85:3185 (m) begärs att skall göraett vägledande uttalande om regeringens dispensprövning på detta område.Innebörden NU1984/85:35 7 skall vara att samma grunder bör tillämpas för uflandsägdasom för svenska banker. Utskottet finner det rimligt att regeringen under ettbegynnelseskede, innan kreditmarknadskommitténs överväganden i detta ämne ännuhar presenterats och lett fill beslut, fillämpar en sådan restriktiv praxis somanges i propositionen. Ett sådant uttalande som föreslås i mofion 1984/85:3185(m) är utskottet alltså inte berett att tillstyrka. Som fidigare nämnts fillämpar Norgeett strikt krav på ömsesidighet när det gäller banketablering över gränserna;svenska banker har alltså hitfills inte fått tillstånd att etablera sig iNorge. Om den nu föreslagna lagstiftningen genomförs kommer förutsättningarnahärvidlag att ändras. I motion 1984/ 85:3183 (fp) uppges emellerfid att man iNorge skulle ha för avsikt att inte fillåta ytterligare utländsk banketableringi landet förrän man utvärderat erfarenheterna av de hittillsvarande utländskadotterbankernas verksamhet i . Med hänsyn fill den svensk-norska handelnsomfattning och den rika förekomsten i av företag med svenskaägarintressen borde, anser mofionärerna, regeringen inledaförhandlingar med den norska regeringen i syfte att möjliggöra omedelbaretablering av svenska banker i . borde rikta en begäran häromfill regeringen. Utskottet instämmer i syftet med motionen. Enligt vadutskottet har erfarit är frågan aktuell i de svensk-norska kontakterna påregeringsnivå. Någon sådan framställning till regeringen från sidasom föreslås i mofion 1984/85:3183 (fp) behövs därför inte. 1 en motion från allmännamotionstiden och en som har föranletts av proposifionen begärs ändringar i deregler beträffande bankstyrelser som är avsedda att ge staten insyn ochinflytande. Såväl i motion 1984/85:559 (m) -en partimofion - som i motion1984/85:3182 (fp) föreslås att nu skall avskaffa den vid årsskiftet1984-1985 införda regeln i 77 § lagen om bankrörelse (prop, 1984/85:35, NU1984/85:9, rskr, 1984/85:86, SFS 1984:1035) att en affärsbanksstyrelses val avordförande skall underställas regeringen för godkännande. I den senare motionenpåyrkas vidare att systemet med offenfliga styrelseledamöter - enligt 71 och 74a §§ i samma lag - skall slopas . Enligt den förra motionen börriksdagen hos regeringen begära förslag fill en sådan ändring i lagen.Bankinspektionens och tillsyn ger staten tillräcklig kontroll ochinsyn i verksamheten, sägs det i denna motion. Enligt motion 1984/85:3182 (fp)fyller de berörda reglerna ingen positiv funktion. Utskottet tillstyrkte den av regeringenföreslagna ordningen beträffande styrelseordförande i affärsbank med uttalandetatt den var väl ägnad att möjliggöra ett förstärkt inflytande från det allmännassida över affärsbankernas verksamhet utan långtgående ingrepp i det befintligainstitutionella systemet. Detta omdöme står sig alltjämt. Det bör betonas attriksdagen vid sitt beslut i saken stod inför perspektivet att utländska bankersnart kunde komma att få etablera sig i och då skulle bli underkastade NU1984/85:35 8 samma regler i detta hänseende som de svenska bankerna.Utskottet avstyrker med bestämdhet förslagen om att den nya ordningen för valav styrelseordförande skall slopas. Motsvarande förslag om slopande av systemet med offentligastyrelseledamöter i affärsbankerna framlades i anslutning tillregeringens förslag beträffande affärsbankernas styrelseordförande (/85:9). Utskottet ställde sig då avvisande till en sådan åtgärd.Det kan konstateras att det nämnda systemet tycks vara fullt accepterat frånbankernas sida. Utskottet finner inte anledning att föreslå någon ändring närdet gäller denna form för kontakt mellan staten och bankerna. Yrkandena imotionerna 1984/85:559 (m) och 1984/85:3182 (fp) att systemet med offentligaledamöter skall slopas avstyrks följaktligen av utskottet. attriksdagen med avslag på motion 1984/85:3184 antar i proposition 1984/85:191framlagda förslag till a) lag om ändringi lagen (1955:183) om bankrörelse, b) lag om ändringi lagen (1982:617) oin utländska förvärv av svenska företag, attriksdagen avslår motion 1984/85:3182 yrkande 1, 3, beträffandeutländskt ägande i svenska banker attriksdagen avslår motion 1984/85:3185 yrkande 1, 4, beträffandetillstånd att förvärva aktier attriksdagen avslår motion 1984/85:3185 yrkande 2, 5, beträffande etablering av svenskabanker i att avslår motion 1984/85:3183, 6, beträffande styrelseordförande iaffärsbank attriksdagen avslår motion 1984/85:599 yrkande 3 och motion 1984/85:3182 yrkande 2i ifrågavarande del, 7, beträffandeoffentliga styrelseledamöter attriksdagen avslår motion 1984/85:559 yrkande 4 och motion 1984/85:3182 yrkande 2i ifrågavarande del, Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), Per (), (), JörnSvensson (vpk), (), Bo Finnkvist (s), (),() och (). NU1984/85:35 9 Lagförslagen (mom. 1) (vpk) anser att dendel av utskottets yttrande som börjar på s. 4 med "Det är" och slutarpå s. 5 med "aktuella lagstiftningen" bort ha följande lydelse: Utskottet finner det liksom motionärerna anmärkningsvärtatt den betydelsefulla frågan om utländska banketableringar i enligtregeringens förslag nu skall avgöras separat. Det borde anses självklart attden bör sättas in i det större sammanhang som kreditmarknadskommittén skallägna sitt huvudbetänkande åt. Vad motionärerna anför om sannolika konsekvenserav utländska banketableringar i kan utskottet helt instämma i. Istället för att obetänksamt öka utrymmet för kapitalistisk maktutövning borderiksdagen överväga åtgärder som på ett radikalt sätt angriper storbankernas ochav dem behärskade företagsgruppers dominerande inflytande i vår ekonomi.Utskottet ansluter sig till yrkandet i motion 1984/ 85:3184 (vpk) och avstyrkeralltså regeringens förslag. dels att utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3184 avslår proposition 1984/85:191. Oktroj (mom. 2) (), (), Per (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"motion 1984/85:3182 (fp)" bort ha följande lydelse: Utskottet anser inte att det finns anledning attytterligare dröja med en övergång till omvänd behovsprövning ioktrojförfarandet. Någon ytterligare utredning är, som motionärerna framhåller,inte erforderlig. Det bör ankomma på regeringen att utan dröjsmål föreläggariksdagen förslag till en moderniserad oktrojbestämmelse avseende såväl svenskasom utländska banker. dels att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av motion 1984/85:3182 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. NU1984/85:35 ' 10 Utländskt ägande i svenska banker (mom. 3) (), (), Per (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Utskottet anser" och slutar med"angivna syftet" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärangeläget att frågan om rätt för utländska intressenter att förvärvaminoritetsandelar i svenska banker upptas till omedelbar prövning. Somframhålls i motionen kan en möjlighet fill samarbete i denna form med svenskabanker i vissa fall tänkas vara en fullgod ersättning för etablering av en heltutiandsägd bank i . Regeringen bör därför föreläggariksdagen förslag till en lagändring av den innebörd som här nämnts. Motion1984/85:3185 (m) skulle därigenom bli tillgodosedd i det väsentliga. dels att utskottet under 3 bort hemställa 3, beträffandeutländskt ägande i svenska banker attriksdagen med anledning av mofion 1984/85:3185 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Tillstånd att förvärva aktier (mom. 4) (), (), Per (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 7 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med"att fillstyrka" bort ha följande lydelse: Det är enligt utskottets mening en viktig princip att utländskabanker som etablerar sig i inte i onödan skall utsättas för en merarestriktiv behandling än de svenska bankerna: De normer för prövning av frågorom tillstånd att förvärva aktier i sidobolag som anges i propositionen äruttryck för en helt omotiverad diskriminering av de utländska bankerna. Om inteannat bör risken för motåtgärder mot svenska banker i andra länder vara etttillräckligt skäl för att dessa normer skall ändras. bör i enlighetmed det nu berörda yrkandet i motion 1984/85:3185 (m) uttala sig för attenhetliga grunder tillämpas för svenska och utländska banker vid prövning avfrågor om tillstånd att förvärva aktier, dels att utskottet under 4 bort hemställa 4, beträffandetillstånd att förvärva aktier attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3185 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. NU1984/85:35 11 Etablering av svenska banker i (mom. 5) (), (), Per (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 7 som börjar med "Utskottet instämmer" och slutar med"därför inte" bort ha följande lydelse: Liksom motionärerna finner utskottet det angeläget attsvenska banker får tillfälle att etablera sig i så snartömsesidighetsprincipen kan åberopas däremot. Regeringen bör därför,såsom påyrkas i motion 1984/85:3183 (fp), omgående inleda förhandlingar med dennorska regeringen i denna fråga. dels att utskottet under 5 bort hemställa 5. beträffandeetablering av svenska banker i