bet · G801AU11 · 1984-12-31 00:00:00 — Den objektreserv som tas fram har också i huvudsak motsvarat debehov som ställts. Situationen för det kommande budgetåret kartläggs förnärvarande inom AMS. När det gäller projékteringsbidraget har detta enligtutskottets mening generellt sett en liten betydelse för projekteringsverksamheten.Projekteringskostnaden är normalt en liten del av hela kostnaden förinvesteringen. Härtill kommer att bidrag utgår för projektering när ett objektantagits som beredskapsarbete. 1 detta sammanhang bör även erinras om de bådaprogram för reparation, ombyggnad och tillbyggnad () som statsmakternabeslutade om och som kan leda till en inriktning från kommunernassida på projekt som inte kräver projektering i samma omfattning. Utskottet hardock förståelse för att stöd till projekteringskostnader kan vara envälbehövlig stimulans i vissa enstaka kommuner med ansträngd ekonomi. Somtidigare framhållits har en sådan stödform också införts i . Omdenna möjlighet också skall vidgas till att omfatta andra regioner kanutskottet bl. a. möt bakgrund av pågående undersökning inomarbetsmarknadsverket inte bedöma. Det kan dock förutsättas att regeringenföljer det pågående arbetet med inventering av investeringsreserven och vidbehov återkommer till med förslag i frågan. När det gäller frågan om finansiering av mer långsiktigaprojekt med beredskapsmedel vill utskottet stryka under den grundläggandeprincipen att de arbetsmarknadspolitiska resurserna primärt är till för attskapa sysselsättning åt arbetslösa. De skall således inte utgöra en basresursinom vissa områden som skogsvård, turism och kulturminnesvård. Utskottet delarmotionens uppfattning om vikten även god projektberedskap i kommunerna och attdet finns en god framförhållning i detta arbete. Staten kan dock enligtutskottets mening inte binda sig för att projekt skall kommatill utförande med beredskapsmedel. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1104 inotsvarande del och 1106. Utskottet tar därefter upp en motion som rör verksamhetenvid den demografiska databasens filialer i , och . Databasenhar till uppgift att registrera och bearbeta i huvudsak demografiska ochsociala historiska data för forsknings-, utbildnings- och arkivändamål samt attgöra dessa data tillgängliga för forskare. Organisationen skall tjäna ettriksintresse och förse hela med material. Databasens produktionsenhetär belägen i medan systemenhet och forsknings- och utvecklingsenhetfinns i . finns dessutom registreringscentraler i ,och vilka drivs som beredskapsobjekt. AU1984/85:11 91 som registreras (excerperas) är huvudsakligenkyrkoboksmaterial och arkiv material. Antalet sysselsatta vid centralerna är 15i , 16 i och 23 i . m. fl. (c) framhåller i motion 542 att detre filialerna på ett aktivt sätt har bidragit till att ge sysselsättning åtlokalt bunden arbetskraft samt medfört en ökad differentiering avarbetsmarknaden i dessa glesbygdskommuner. I motionen pekas också på att detfinns långsiktiga program och projekt för den fortsatta verksamheten..Mot denbakgrunden föreslås att verksamheten vid demografiska databasens filialer iPajala, och permanentas. Finansieringen härav bör ske inom ramenför anslaget till sysselsättningsskapande åtgärder. Utskottet behandlade ett likartat motionsyrkande våren1984 (AU 1983/ 84:21) och anförde då bl. a. följande: Utskottet har full förståelse förmotionärernas plädering för ett upprätthållande av registreringscentralerna iPajala, och . Bristen på sysselsättning i dessa regioner talarhärför. har utskottet kunnat konstatera att de prioriteringar som hargjorts från centralt håll om satsningar på forskningens område f. n. inteomfattar några projekt av varaktig karaktär som skulle kunna förläggas tilldessa arbetsplatser. Detta talar i och för sig för att en permanentning avverksamheten inle bör komma till stånd. Utskottet vill emellertid erinra om attdet vid sidan av den centralt prioriterade forskningen kan finnas projekt somdet från andra utgångspunkter är angeläget att få utförda vid de trecentralerna. Det bör nu bli en fråga för databasen att tillsammans medarbetsmarknadsmyndigheterna i resp. län utröna om dessa projekt är lämpliga somberedskapsarbeten. Om arbetsuppgifterna tillåter bör vid bestående brist påsysselsättning i de tre regionerna också en verksamhet i mera fastaformer kunna övervägas. Utskottet har inte ändratuppfattning på denna punkt, men vill tillägga alt dessa centraler gervärdefulla arbetstillfällen i kommuner med få arbetstillfällen för kvinnor.Med de redovisade uttalandena får motionen anses vara fillgodosedd, och denbehöver således inte föranleda någon åtgärd. m.fl. (s) föreslår i motion 1104 attlänsarbetsnämnden i skall ges möjligheter till en friaredisponering av de arbetsmarknadspolitiska resurserna. Enligt motionärerna börbl. a. i vissa fall beredskapsarbete kunna kombineras med lokaliseringsstöd. Enligt utskottets mening är det en svår uppgift att göraavvägningen mellan åtgärder av arbetsmarknadspolitiskt slag somminskar denakuta arbetslösheten och åtgärder som indirekt via investeringsstimulanser ochannat regionalpolitiskt stöd långsiktigt ökar tillgången på arbete. Det harockså från olika håll framförts önskemål om att de medel som i olika formerkommer en region till del skulle få utnyttjas på ett mer obundet sätt för atlkomma åt problemet med bristen på varaktiga arbetstillfällen. Utskottet villemellertid kraftigt stryka under betydelsen av att en åtskillnad görs mellan deolika åtgärdstyperna. Regionalpolifikens uppgift är således att ta sig anproblem AU1984/85:11 92 som rör den strukturella arbetslösheten med vilket menasatl antalet arbeten totalt och över är för litet inom en region.Denna typ av arbetslöshet är arbetsmarknadspolitiken inte avsedd att hantera.Uppgiften är här i stället att i huvudsak lösa problemet med den akutaarbetslösheten. Om beredskapsmedel exempelvis skulle användas för att skapaarbetstillfällen på lång sikt skulle arbetslösheten sannolikt öka på kortsikt. Mängden av projekt som inte kan förverkligas på grund av medelsbrist ärsåledes knappast så stor att sysselsättningstillskotten skulle kompenserabortfallet av beredskapsarbeten. Utskottet vill också framhålla att dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna riktas mot särskilda individer. Dennafördelningspolitiska profil på insatserna skulle sannolikt försvinna om dethandlade om varaktiga arbetstillfällen. Med hänvisning till vad utskottetanfört ovan avstyrks motion 1104 i motsvarande del. m. fl. (s) aktualiserar i motion929frågan om eitflerårigt basprogrcmi för de arbetsmarknadspolitiskainsatserna. Motionärerna framhåller att byggnadsverksamheten har stora problemi vissa län och atl dessa län har svårare än andra län atl tillgodogöra sig degenerella stimulanserna. Här behövs större insatser än i normallänet. Storlekenpå dessa insatser sägs emellertid kräva en mer långsiktig hantering än dennuvarande årliga uppsamlingen av en objektreserv. Enligt motionen skulle påtagligaeffektivitetsvinster kunna göras om elt flerårigt basprogram upprättades förde arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Programmet skall vara treårigt ochrullande samt utvecklas i saiuarbete mellan kommuner, länsorgan ochstatsmakterna. Utskottet har förståelse för motionärernas oro förutvecklingen på byggarbetsmarknaden inom vissa regioner. De regionalaolikheterna i fråga om byggbehov och arbetskraftstillgång har vuxit. 1 några avskogslänen är byggnadsarbetskåren väsentligt större än i andra delar av landetsamtidigt som byggnads- och anläggningsverksamheten i dessa län har minskat.Detta måste leda fram till stora krav på omställning av både byggindustrin ochbyggarbetskraften. Ett ytterligare motiv härför är att en större del avbyggandet i fortsättningen kommer att bestå av s. k. ROT-åtgärder. Utskottetvill emellertid framhålla atl det inte är realistiskt att på kort siktdrastiskt förändra antalet anställda inom byggnadsverksamheten inom vissaregioner. Det är således även fortsättningsvis nödvändigt med åtgärder somsiktar till att stimulera byggarbetsmarknaden, som insatser måstegöras för att stimulera denna arbetskraft att söka sig tilj andraverksamhetsområden. 1 anslutning till motionens yrkande om s. k. basprogramvill utskottet peka på att insatser i den riktningen redan har gjorts. Påbostadsområdet gäller således bestämmelser om att kommunernaskall upprätta femåriga löpande bostadsförsörjningsprogram. Bestämmelserna hartillkommit för att bostadsbyggandet inom kommunerna skall förberedas ochgenomföras på ett ändamålsenligt sätt. 1 sammanhanget bör också nämnas de bådas. k. ROT-program som beslutades . Det är dels ett tioårigt AU1984/85:11 93 bostadsförbältringsprogram, dels ett särskilt program föratt stimulera underhåll och reparationer av komiriunala anläggningar.Regeringen beslöt för övrigt om en kampanj för att få fram flerbyggnadsarbeten i form av reparationer, ombyggnader och kompletteringar. Utskottet vill också erinra om att arbetsmarknadsstyrelseni fick regeringens uppdrag att utreda den förväntade utvecklingen inombyggsektorn på såväl kort som lång sikt. Utredningen är ett led i detfortsatta arbetet med ell långsiktigt program för byggsektorn.Arbetsmarknadsstyrelsen skall överväga vilka åtgärder som kan behöva vidtas föratt komma till rätta med sådana problem som har sin grund i strukturella ochregionala obalanser i byggsysselsättningen. Utskottet har ovan redovisat nu pågående planerings- ochprogramverksamhet som motiveras av den oroande utvecklingen inom byggsektorn.Det är enligt utskottets mening lämpligt att resultatet av detta arbeteavvaktas innan ställning tas till det förslagom s. k. basprogram som lämnas imotionen. Med hänvisning härtill bör motionen avslås. () pekar i motion 777 på atl särskildabyggarbetsplatser har inrättats med bl. a. stöd av AMS för att ta till varaäldre yrkesarbetares ofta speciella kunskaper och erfarenheter. Enligtmotionären borde möjligheten finnas att till vissa av dessa projekt ocksårekrytera elever som ännu inte avslutat sin utbildning. Regeringen bör ges iuppdrag att utarbeta ett förslag om stöd till sådana s. k. fadderarbetsplatserinom byggsektorn. En åtgärd av detta slag skulle enligt motionen säkerställakontinuiteten inom branschen och förbättra sysselsättningsläget. Samtidigtskulle svårigheten all fullfölja påbörjad utbildning och som lärlingsarbete fåmeningsfulla, varierande och nyttiga arbetsuppgifter till stor del eleminerasoch många mindre såväl nybyggnads- som ombyggnadsarbeten kunna förverkligas. Utskottet vill hänvisa till det yrkesutbildningsavtal somslutits mellan och och ?om hartill syfte atl åstadkomma en tillfredsställande rekrytering och utbildning avarbetare inom byggnads-, anläggnings- och vägbyggnadsindustrin. Enligt avtalethar bl. a. en särskild nämnd - - tillsatts för behandlingav frågor rörande yrkesutbildningen. Härutöver vill utskottet peka på atl detutredningsuppdrag som AMS erhållit om utvecklingen inom byggsektorn och somredovisats ovan också omfattar utbildningsfrågan. Med hänsyn till det träffadeavtalet och det uppdrag som getts AMS är det inle behövligt med någon åtgärdmed anledning av motionen. Den avstyrks därför. () och () begär imotion 2666 alt regeringen skall bemyndigas att av anslagna medel lillsysselsättningsskapande åtgärder ge bidrag till anskaffande av lokaler förtrossamfund även under /86 om det behövs av sysselsättningsskäl.Enligt motionärerna är det av planeringsskäl viktigt atl förutsättningarna försådana tilläggsmedel klarläggs . AU1984/85:11 94 Utskottet vill erinra om atl medelför bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund anvisas över ettsärskilt anslag på trettonde huvudtiteln med benämningen F 5. Byggnadsbidrag pådet kyrkliga området. Frågor om bidrag ur anslaget prövas av en samarbetsnämndmed representanter för de samfund som enligt särskild förordning (1974:404,senast ändrad 1983:820) kan få statsbidrag. har för innevarandebudgetår anvisat sammanlagt 22,5 milj. kr. för anskaffning av lokaler förtrossamfund, varav 16 milj. kr. efter förslag i kompletteringspropositionen föratt stimulera sysselsättningen. I budgetpropositionen (bil. 15) föreslås attanslaget för nästa budgetår skall uppgå lill 11 milj. kr. Det är enligt utskottets mening ännu inte möjligt attöverblicka vilka insatser som av sysselsättningsskäl kan komma att behövasunder nästa budgetår. Om det skulle bli aktuellt att längre fram vidta åtgärderför att stimulera sysselsättningen kan naturligtvis i likhet med vad somgjordes och med hänsyn till det medelsbehov som föreligger i frågaom lokaler för trossamfund även extra bidrag till detta ändamål övervägas.Regeringen bör i så fall senare återkomma till med begäran om extraresurser härför. När det gäller frågan om beredskapsmedlens användning villutskottet erinra om den rådande principen att detta bör vara en uppgift förarbetsmarknadsmyndigheterna att avgöra utifrån omfattningen och sammansättningenav rådande arbetslöshet. Något särskilt uttalande i den riktning som föreslås imotionen bör således inte göras. Motionen avstyrks därför. () och () föreslår imotion 2109 en omdisponering av medel för beredskapsarbeten tdl kommunalaunderhållsarbeten. Enligt motionärerna har det kommunala realkapitalet ensådan omfattning att underhållet kan . Det gäller särskiltvatten-och avloppsnäten. I en situation ined hög arbetslöshet sägs det därförfinnas starka skäl att mer konsekvent genomföra en omdisponering av AMSresurser, dvs. att beredskapsmedel omdisponeras till investeringsmedel, somställs till kommunernas förfogande. Fördelningen av beredskapsarbeten på tungainvesteringsarbeten av typ vägbyggnads-, husbyggnads- och vatten- ochavloppsarbelen å ena sidan och på lättare och mer personalintensivaverksamheter som skogsvårdsarbeten och arbeten inom tjänstesektorn å andrasidan är en återkommande fråga i den arbetsmarknadspolitiska debatten.Eftersom beredskapsarbetenas primära syfte är att skapa sysselsättning är detsom tidigare påpekats ytterst sammansättningen av de arbetslösa som avgör valetav arbeten. Del är bl. a. skälet till att statsmakterna i det väsentliga haröverlåtit åt arbetsmarknadsmyndigheterna att fördela de medel som ställs tillderas förfogande på de olika typerna av arbeten. Upprustning av de kommunala vatten- ochavloppsanläggningarna kan komma i fråga söm beredskapsarbete. För innevarandebudgetår har 250 AU1984/85:11 95 avsatts av beredskapsmedel för att öka volymenav bl. a. sådana arbeten. Tilläggsbidraget har också kunnat höjas lill högst för dessa investeringar. Utskottet vill också erinra om att kommunerna vidframtagande av den s.k. sysselsättningsreserven enligt höstriksdagens beslut(AU 1984/85:7) nu har möjlighet att påverka sammansättningen av denna reservoch därmed också vilka objekt som skall kunna komma till utförande somberedskapsarbete. Med hänvisning härtill och till vad utskottet i övrigt sagtom principerna för beredskapsmedlens användning avstyrker utskottet motion2103. Utskottet går därmed över till att behandla tre motionersom gäller beredskapsmedel till naturvärden. m. fl. (c)föreslår i motion 2649 att 10 milj. kr. av sysselsättningsmedel får disponerasför vård av naturreservat. m.fl. (s) framhåller i inotion 2650beredskapsarbetenas betydelse för natur- och kulturminnesvården. Motionärernaunderstryker vikten av att länsarbetsnämnderna vid fördelningen avberedskapsmedel ger insatser på dessa områden hög prioritet. ()betonar i motion 1124 betydelsen av att erforderliga medel ställs tillförfogande för beredskapsarbeten inom naturvården i . Bakgrundensägs vara den nedskärning av beredskapsarbetena inom natur-och landskapsvårdensom drabbat länet. Utskottet är medvetet om att den kraftiga neddragning avanslaget till beredskapsarbeten som skett under innevarande budgetår har fållbesvärande konsekvenser på flera områden. Ett sådant område ärnaturvårdsarbetena som tidigare till stor del utförts i form avberedskapsarbete. Under /84 bekostades de naturvårdandeinsatserna med 27 milj. kr. över anslaget Vård av naturreservat m. m. på niondehuvudtiteln och med 33 milj. kr. i form av beredskapsmedel. Under innevarandebudgetår har de av sysselsättningsskäl gjorda insatserna halverats med storaregionala skillnader. Särskilt stora är neddragningarna i ochGotlands län (-) och , och (-).Trots detta är det viktigt att värna om principen att det bör ankomma påarbetsmarknadsmyndigheterna att göra avvägningen om hur de samlade insatsernaav beredskapsmedel skall fördelas på olika ändamål för att bäst gagna dearbetslösa. De sysselsättningsskapande insatserna får således inte ses i förstahand som en resurs för vissa myndigheters ansvarsområden. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionerna. m. fl. (s) anser i motion 2156 attberedskapsmedlen och rekryteringsstödet till är otillräckligaför innevarande budgetår. Detta har medfört att beviljat stöd till kommunernahar reducerats kraftigt vilket har drabbat kommuner med hög arbetslöshetsärskilt kraftigt. Det har i sin tur fått till effekt att den regionalaobalansen ytterligare har förstärkts. Motionärerna begär mot denna bakgrund attde statliga medel som utgår till dessa arbetsmarknadspolitiska åtgärder bättrebringas i överensstämmelse med föreliggande behov. AU1984/85:11 96 Som utskoitet harframhållit ankommer det på AMS att fördela medlen mellan länen utifrån de behovsom uppstår. Som grund för fördelningen ligger bl. a. arbetslöshetensomfattning. För innevarande budgetår har AMS fördelat totalt 3 758 milj. kr iberedskapsmedel och rekryteringsstöd. Därav har 130 milj. kr. eller 3,5 %tillfallit . Det är en betydande minskning i jämförelse medföregående budgetår. Utskottet har förståelse för de problem som dennaneddragning kan föra med sig. är det angeläget alt framhålla desärskilda möjligheter som arbetsmarknaden inom denna region erbjuder. Särskiltbör i jämförelse med flertalet andra län nämnas den offentliga arbetsmarknadensstorlek och de goda pendlingsmöjligheterna inom regionen. Med hänvisninghärtill och till vad som inledningsvis anfördes om AMS uppgift att fördelatillgängliga resurser bör motionen avslås. () och () begär i motion2776 ökade AMS-insatser för upprustning av vägnätet i län.Vägstandar-den i länet är enligt motionärerna säinre än för landet i övrigt.Det gäller både andelen belagda vägar och bärighet. Utskottet är väl medvetet om de särskilda svårigheter somvägnätet i har att brottas med och som bl. a. har medbesvärliga mark- och grundförhållanden att göra. Investeringsbehovet är såledesstort. Under innevarande budgetår har länet tilldelats 118 milj. kr. Därav har länsarbetsnämnden avsatt 10 milj. kr. Utskottet tar för givet att länsarbetsnämnden vid avvägningen mellanolika ändamål i vederbörlig ordning har tagit hänsyn lill arbetslösheten blandolika grupper, kostnader för olika projekt samt projektens angelägenhet. Derent allmänna behoven av insatser på olika områden skall således inte varastyrande. När del gäller byggande av vägar får sådana hänsyn tas vidfördelningen av de ordinarie väganslagen. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionen. Utskottet tar avslutningsvis upp etl antal motioner om attberedskapsmedel skall utgå till vissa särskilda projekt. Som utgångspunkteranges sysselsättningsskäl men också behovet av att projekten utförs. Motionernaredovisas i nedanstående sammanställning. 917 m.fl. (c) Upprustning av järnvägen sträckanMa- 1104 m. fl. (s)Byggnadsinvesteringar inom olika statliga förvaltningar i , t.ex. stationsbyggnaden och bangården i samt lokaler vid högskolan iKarlstad 1119 () ochUpprustning och elektrifiering av järn- () vägen AU 1984/85:11 97 1459 m. fl. Byggandeav ett nytt polishus i (s) 2111 i Fortsatt upprustning av Dalslandskanal (c, s, m, fp, vpk) 2744 (c) och Tidigareläggning av olika projekt i Gäv- GunnarBjörk i leborgs län, t. ex. järnvägsstation i Boll- (c) näs och Ljusnebroarna De byggnads- och anläggningsarbetensom tas upp i motionerna kan i och för sig vara väl lämpade atl utföras somberedskapsarbete. Utskottet är också väl medvetet om den betydelse som de olikaprojekten skulle ha mot bakgrund av den svåra situation som råder bl. a. påbyggarbetsmarknaden. Som redan framhållits bör det dock ankomma påarbetsmarknadsmyndigheterna att avgöra var och i så fall i vilken omfattningsom beredskapsarbeten skall komma till stånd. Utskottet har med riksdagensgodkännande hävdat denna princip. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna. Rekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbeten av icke investeringskaraktär Efter beslut av hösten1983 (prop. 1983/84:26, AU 8) kan statligt stöd utgå i form av bidrag tillrekrytering inom näringslivet, s. k. rekryteringsplatser. Som en kompletterandeåtgärd kvarstår de enskilda beredskapsarbetena av icke investeringskaraktär.Båda stödformerna har samma bidragsnivå, nämligen av de totalalönekostnaderna för de sysselsatta. beslutade (prop. 1984/85:45, AU7) att inrätta ett nytt bidrag för kommunernas och landstingskommunernasrekrytering av långtidsarbetslösa. Bidraget utgår i likhet med vad som gällerför de två ovan nämnda stödformerna av den totala lönekostnaden för derekryterade arbetslösa. I propositionen beräknas medelsbehovei förrekryteringsstöden och enskilda beredskapsarbeten av icke investeringskaraktärtill 1 058 milj. kr. för nästa budgetår. Beräkningarna utgår och en genomsnittlig dagsverkskostnad av . erinrar i motion 647 om att man motsatte sighöstriksdagens beslut om införande av ett särskilt rekryteringsstöd fillkommunerna för att stimulera nyanställning av långtidsarbetslösa. Motionärernastår fast vid denna uppfattning och föreslår att stödformen tas bort. I ställetbör ett till höjt rekryteringsstöd införas för anställning avlångtidsarbetslösa i näringslivet. Enligt motionen bör det också vara möjligtatt efter prövning förlänga den tid varunder rekryteringsstödet utgår med ytterligaresex 7 1984/85. AU1984/85:11 98 Stödnivån föreslås sänkas till50 % av de totala lönekostnaderna. I motion 649 av m. fl. (vpk) föreslås attrekryteringsplalserna vid de privata företagen avskaffas. De är enligtmotionärerna en direkt subvention till näringslivet, och deras betydelse förnyanställningar är begränsad. m. fl. (m) beräknar i motion för rekryteringsstödet till 4 miljoner. Denna minskningpå i jämförelse med regeringens förslag är enföljd av alt motionärerna föreslår att rekryteringsstödet till kommunerna skallupphöra. Utskottet kan här erinra om den utomordentligt angelägnauppgift som de båda rekryteringsstöden har när det gäller alt främjanyanställning av i första hand långtidsarbetslösa. Det kan inte accepteras atten växande grupp arbetstagare riskerar att ständigt stå utanför den ordinariearbetsmarknaden. Del kommunala' rekryteringsstödet och rekryteringsstödet tillnäringslivet kompletterar varandra i arbetet med atl motverka en sådanutveckling. Det finns således inget skäl enligt utskottet att avstå från någonav dessa åtgärder. Utskottet avstyrker således motionerna 647, 649 och 2664 ide delar som föreslår eu avskaffande av något av de två rekryteringsstöden. Utskottet avstyrker därmed även i förslaget i motion 647om elt förhöjt rekryteringsstöd till näringslivet. När det gäWer omfattningen av rekryteringsplaiser ochenskilda beredskapsarbeten av icke invesleringskaraktär för nästa budgetårgodtar utskottet den beräkning som görs i budgetpropositionen. Regeringensbedömning av del sainlade behovet av beredskapsarbeten och de två rekryteringsstödenär realistisk. Som tidigare framhållits tar utskottet dock för givet attregeringen kommer alt kunna disponera den tidigare nämnda finansfullmakten omytterligare behov som inle kan förutses kommer atl uppstå. Med det anfördaavstyrks motion 2664 i motsvarande del. Enligt motion 2657 av () börrekryteringsstöd inte kunna utgå tdl vinsirika företag. Motionären utgår frånden överenskommelse som arbetsmarknadsverket har gjort med företagen om en samlad ungdomssatsning. Enligt motionären sätter AMSmarknadskrafterna ur spel genom att med rekryteringsstöd fylla ut utrymmetmellan ungdomarnas marknadsvärde och den avtalsenliga lönen.