bet · G801KrU16 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet, som anser att det inte är påkallat medett nytt uttalande rörande arkivels resursbehov, förutsätter att regeringen vidkommande budgetprövningar beaktar bidragsbehovet för barnbildarkivet. Motion1830 avstyrks under hänvisning till det anförda. 1. beträffande beräknande av medelunder anslaget för attriksdagen med anledning av proposition 1984/85:100 och med bifall lillmotionerna 1984/85:607 och 1984/85:718, båda i denna del, beslutar alt förangivna ändamål under anslaget skall beräknas I , KrU1984/85:16 52 2. beträffande beräknandeav medel under anslaget för Konstfräm jandet attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 beslutar all för angivnaändamål under anslaget skall beräknas , attriksdagen med anledning av proposition 1984/85:100 och med bifall tillmotionerna 1984/85:607 och 1984/85:718, båda i denna del, lill Vissa bidragtill bildkonsl för /86 anvisar ett reservationsanslag av , 4. beträffande uttalandeom bidraget lill kommun för Svenskt barnbildarkiv attriksdagen avslår motion 1984/85:1830. Regeringen har underpunkt F 26 (s. 466 och 467) föreslagit all till ochlandsarkiven för /86 anvisa etl förslagsanslag av . I motion 1984/85:301 av ArneFransson m. fi. (c) yrkas att begär att regeringen låter inrätta ellcentralt journalarkiv och att detsamma förläggs till . I moiion 1984/85:348 av SvenHenricsson (vpk) yrkas att hos regeringen hemställer om åtgärder förall tillskjuta resurser i sådan omfattning att verksamheten vid Svensk arkivinformationi (SVAR) kan drivas i den ordning som ursprungligen fastställdes avregeringen. I motion 1984/85:1307 av RuneTorwald (c) och () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts beträffande konsekvenserna aveventuella besparingar vid landsarkiven i m. fi. I moiion 1984/85:1803 av IngemarEliasson (fp) yrkas att som sin mening ger regeringen lill känna vadi motionen anförts beträffande Svensk arkivinformation i (SVAR). 1 motion 1984/85:1824 av StureKorpås (c) och () yrkas att beslutar alt hos regeringenbegära förslag om anvisning av ytterligare . på tilläggsbudget /86 till för lönebidrag till föreståndare förlänsomfattande folkrörelsearkiv. KrU1984/85:16 53 1 motion 1984/85:1827 av Sven-ErikNordin (c) och () yrkas att beslutar anvisa ett med900 . ökat anslag av . till verksamheten vid Svenskarkivinformation i m. m. I motion 1984/85:2473 av () yrkas 1. all riksdagenhos regeringen begär förslagom medel för ytterligare ell lönebidrag tillarkivföreslåndare vid folkrörelsearkiv i samband med att tilläggsbudget I /86 läggs, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av en översyn av grunderna för beviljande av ekonomiskt stöd lillarkivföreståndare vid länsomfattande folkrörelsearkiv. I motion 1984/85:2481 av MarianneKarlsson (c) yrkas alt som sin mening ger regeringen till känna attbyggnadsstyrelsen omgående bör få i uppdrag att projektera utbyggnaden avmellanvallen vid . I motion 1984/85:2486 av ToreNilsson (m) yrkas att begär att regeringen reformerar den statligaheraldiska verksamheten i syfte att förenkla och förbilliga den. Utsk(/iiet För och landsarkivenföreslås en begränsad tillämpning av huvudalternalivel nästa budgetår, varvidbesparingen återförs till anslaget för att användas till särskilda arkivprojekthos etl antal myndigheter. Enligt föredragande statsrådet bör ianslagsframställningen för /87 redovisa dels effekterna av dettaprojektarbete, dels konsekvenserna av en samlad tillämpning av huvudförslagetför en treårsperiod med början innevarande budgetår. Anslaget och landsarkiven föreslås föras uppmed , vilket innebär en ökning med . De allmänna besparingskraven inom statsförvaltningenkommer enligt moiion 1307 (c) att få olyckliga konsekvenser för landsarkivensmöjligheter att upprätthålla sin service mot forskare och allmänhet. skall spara kommer del all dels innebära minskade öppethållandetider,dels medföra personalminskningar som i många fall drabbar personal medlönebidrag vilka har svårt att få andra arbeten. Besparingarna drabbar ocksålandsarkivens bokbinderi- och konserveringsverksamhet. bör därför geregeringen till känna vad som i motionen anförts om konsekvenserna aveventuella besparingar vid landsarkiven i m. n. orter. Som utskottet redovisat skall inför näsiabudgetår redovisa konsekvenserna av en samlad tillämpning av huvudförslaget fören treårs- KrU1984/85:16 54 Ulskottet har inle underlag för att bedömavilka effekter delta kommer att få fört. ex. servicen till allmänheten ochforskarna. Det är dock givet att besparingar måste innebära omprövningar avverksamhetens omfattning och art. Enligt vad utskottei inhämtat planerarregeringen att tillsätta en kommitté med uppgift att precisera målen ochambitionsnivåerna för det offentliga arkivväsendet. Ulskottet anser medhänvisning till det anförda att motion 1307 inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Verksamheten vid Svenskarkivin/ör/naiion i m.m. (SVAR) permanentades fr. o. m. den 1 juli 1984och fick ett reguljärt statsbidrag under anslaget och landsarkiven(KrU 1983/84:18 s. 49 50). Den verksamhet som fr. o. m. innevarande budgetårsammanförts inom SVAR har tidigare bekostats med sysselsättningsmedel. Närverksamheten permanentades avsågs den inte fä samma omfattning som den tidigareverksamheten. Däremot utgick föredragande statsrådet från att de personer somdittills haft tjänster med lönebidrag och varit knutna lill landsarkivet iHärnösand skulle finnas kvar vid SVAR och efter knytas lillRiksarkivet. Det reguljära bidraget till SVAR är innevarande budgetår700 . och föreslås i budgetpropositionen öka med . Yrkandet i moiion 1803 (fp) om permanentning av SVAR ochfinansiering av verksamheten från ordinarie anslag är tillgodosett genomriksdagens beslut vid föregående . Motionen avstyrks därför. Verksamheten vid SVAR bör enligt motionerna 348 (vpk) och1827 (c) få sådana resurser att den kan utvidgas till den omfattning somförutsatts i organisationsförslag inför permanentningen den 1 juli1984. I motion 1827 hemställs att skall anvisa . till SVARutöver de . som regeringen föreslagit. I del organisalionsförslag som utarbetade förSVAR inför /85 ingick dels den permanenta del av verksamhetensom bekostas under förevarande anslag, dels den verksamhet som bekostas medsysselsättningsmedel, dels verksamhet bekostad med medel från inkomster avverksamheten. Som utskottet påpekade redan vid föregående har avsikteninte varit alt den nya permanenta organisationen skulle ha samma omfattning somden tidigare. Verksamheten bedrivs nu i huvudsak i enlighet med riksarkivetsorganisationsförslag, vilket innebär att det finns tre fasta tjänster och attdet dessutom finns 19 lönebidrags-ijänsier. Till detta kominer ell antaltillfälligt sysselsatta med beredskapsarbete vilkas antal varierar beroende påarbetsmarknadssituationen. Utskottet kan inte tillstyrka den ökning av denpermanenta organisationen som föreslås i motionerna. Den fortsatta utbyggnadenfår prövas i det årliga budgetarbetet. Storleken på den del av verksamheten sombedrivs med sysselsättningsmedel måste givetvis även i fortsättningen bedömasutifrån rådande arbetsmarknadssituation. Med hänvisning till det anförda KrU1984/85:16 55 avstyrker utskottet motionerna 348 och 1827 och föresläratt beräknar medel för SVAR i enlighet med regeringens förslag. Under anslagsposten arkiv beräknas medel för bidrag lill arvode ätdepåföreståndare vid folkrörelseaiklv. vars verksamhet riktar sig till allafolkrörelser och som har län eller landskap till verksamhetsfält samt är denenda läns- eller landskapsdepån bland folkrörelsearkiven inom länet ellerlandskapet. Medel beräknas även för bidrag till andra arkivdepåer och förinventering av enskilda arkiv. I motionerna 1824 (c) och 2473 (c) (yrkande 1) yrkas attmedel skall anvisas på tilläggsbudget för bidrag till föreståndararvode vidytterligare ett folkrörelsearkiv. Motionärerna anser att när möjligheten att fåstatsbidrag till föreståndararvode infördes förutsattes det att ävennytillkommande folkrörelsearkiv skulle få bidrag. har fiera nya arkiv av dettaslag bildats utan att bidrag till föreståndararvode anvisats. Enligt motion2473 bör en översyn av det ekonomiska stödet lill de länsomfattande folkrörelsearkivengöras i syfte att öka antalet bidragsberättigade arkiv (yrkande 2). De länsomfattande folkrörelsearkiven har enligt utskottetsuppfattning en viktig uppgift att fylla. Arkiven garanterar att enbetydelsefull del av landets folkrörelsehistoria bevaras för framtiden.Utskottet anser därför att regeringen inför kommande budgetåret bör överväga bidragtill föreståndararvode vid ytterligare arkiv. Någon översyn av bidragssystemeti syfte all bygga ut det anser utskottet däremot inte påkallad. Utskottetföreslår att med anledning av motionerna 1824 och 2473 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottei anfört. Yrkande 2 i motion2473 avstyrks. Utskottet har inget att erinra mot vad som i övrigtförordas under anslaget och landsarkiven. Enligt motion 2486 (m) börriksdagen begära att regeringen reformerar den statliga heraldiska verksamheteni syfte att förenkla och förbilliga den. Utskottet hade att behandla ett likartat motionsyrkandevid föregående (KrU 1983/84:18 s. 50 51). Med hänvisning lill vadulskotlet där anförde bl. a. om den omorganisation som skett fr. o. m. den 1Juli 1983 beträffande heraldiska verksamhet avstyrker utskottetmotion . Regeringen bör enligt motion 301(c) låta inrätta ett centralt journalarkiv för bevarande av medicinska journaleroch lokalisera detta till . Ett motionsyrkande i frågan har pä kulturutskottetshemställan avslagits av tidigare under innevarande (KrU1984/85:2). Som redovisas i motionen har frågor om patientjournaler och omjournalarkiv utretts av journalutredningen (S 1980:02). Utredningensbetänkanden (Ds S 1982:5 och SOU 1984:73) bereds inom regeringskansliet.En proposition beräknas avlämnas . Med hänvisning til!det anförda avstyrker utskottet motion 301. KrU1984/85:16 56 I motion 2481 (c) yrkas attbyggnadsstyrelsen omgående bör få i uppdrag att projektera utbyggnaden avmellanvallen vid i syfte att kunna erbjuda landsarkivet iVadstena ökade utrymmen. Utskottet behandlade vid föregående (KrU1983/84:4 saml 1983/84:18 s. 5 I) motionsyrkanden om fortsall utbyggnad avVadstena slott. Utskottet utgick frän att berörda myndigheter kommer attuppmärksamma frågan om en fortsatt återuppbyggnad av vid Vadslenaslott och avstyrkte de då aktuella motionsyrkandena. Utskottet finner ingenanledning till annan bedömning med anledning av den nu aktuella motionen ochföreslår all avslår densamma. Ulskottet vill i sammanhanget nämna attbyggnadsstyrelsen i sin anslagsframställning för /86 tagit uppåteruppbyggnaden av vid bland projekt som är möjligaall starta . Del finns dock anledning påpeka att många andra projektfinns som har givits en högre angelägenhelsgrad. 1. beträffande uttalande om effekternaav besparingar vid lands arkivet i m.fl. landsa/kiv attriksdagen avslår motion 1984/85:1307, 2. beträffandepermanentning av SVAR attriksdagen avslårmotion 1984/85:1803', 3. beträffande utbyggnad av denper/xxanenta verksamheten vid SVAR attriksdagen avslår motionerna 1984/85:348 och 1984/ 85:1827 i denna del, 4. beträffandeberäknande av medel under anslaget för SVAR att med bifall tillproposition 1984/85:100 och med avslag på motion J984/85:1827 i denna delbeslutar att för angivna ändamål under anslaget skall beräknas , 5. beträffandebidrag till folkrörelsearkiv allriksdagen med anledning av motionerna 1984/85:1824 och 1984/85:2473 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 6. beträffandeöversyn av bidraget till folkrörelsearkiven all avslår moiion1984/85:2473 yrkande 2, attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 och med avslag på motion1984/85:1827 i denna del till och landsarkiven för budgetåret1985/86 anvisar ell förslagsanslag av , 8. beträffande den heraldiskave/ksa/nheien att avslår motion 1984/85:2486, KrU1984/85:16 57 9. beträffande medicinskt journalarkiv i allriksdagen avslår moiion 1984/85:301, 10. beträffande utbyggnad av vidVadstena slott att avslår moiion 1984/85:2481. Ortnamns värde och vård. Regeringen har (s. 467 475)berett tillfälle att ta del av vad,som i propositionen anförts omprinciper för ortnamnsverksam heten. I motion 1984/85:921 av LennartBrunander (c) och () yrkas med hänvisning lill vad somanförts i motion 1984/85:918 såvitt nu är i fråga 1. att som sin mening ger regeringen lill kännavad som i motionen anförts om postens ortsadresser. I motion 1984/85:1822 av BengtKindbom m. fi. (c) yrkas att beslutar all som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om språkregler, postadresseroch orlnamnsråd. I enlighet med uttalandevid /79 (KrU 1978/ 79:5, rskr. 1978/79:22) om en allsidigutredning på ortnamnsomrädel tillkallades en särskild utredare för att utredafrågorom ortnamnsverksamheten m. m. i riket. Utredningen avgav betänkandet(SOU 1982:45) Ortnamns värde och vård. I årets budgetproposition framhåller föredragandestatsrådet all fierta-lel av de åtgärder som orlnamnsulredningen föreslagit kanvidtas av regeringen eller av myndigheter utan godkännande av riksdagen.Statsrådet anser ändå alt förslagen är av så stor principiell vikt altriksdagen bör beredas tillfälle att ta del av vad som enligt hans mening börvara vägledande för ortnamnsverksamheten. Det framhålls i propositionen all det är av stortkulturhistoriskt och socialt värde att de nedärvda ortnamnen värdas och bevarasoch att ny namngivningskerså att kulturarvet skyddas. För att åstadkomma enbättre enhetlighet och samordning i orlnamnsverksamheten förordas att statenslantmäteriverk (LMV) ges en allmänt samordnande uppgift när det gällerorlnamnsfrågorna. LMV skall samråda med dialekt- och ortnamnsarkiven samtsvenskt visarkiv (DOVA) och (). Namn-givningen på deallmänna kartorna bör vara normerande. , , statensjärnvägar, , luftfartsverket, ochvallenfallsverkei bör i förekommande fall samråda med berörda kommuner inamngivningsfrägor. Ett särskilt orlnamnsråd bör inrättas. KrU1984/85:16 58 Del bör av organisatoriska och praktiska skäl knytas tillLMV. Rådet bör utgöra ell samarbetsorgan för de myndigheter och intressen sombör ha etl infiytande på utformningen av orlnamnsverksamheten. Del bör ulformaprinciperna och målen för en god ortnamnspolilik och medverka till attinformation därom sprids. Det bör också kunna lämna råd i enskildaortnamnsfrågor av principiell betydelse. Rådet bör också kunna lämna kommunernaslöd när de fastställer riktlinjer för namngivning och namnvård inom sinaområden. Orlnamnsrådel bör enligt föredragande statsrådets mening även spelaen viktig rådgivande roll när postverket i samråd med kommuner överväger frågorom vilka syslem för utdelningsadresser (gata, väg, gård, by, etc.) som skallanvändas. Rådet bör också överväga utredningens förslag om utgivning avortnamnsförteckningar. Beträffande ortnamn i fierspråkiga områden uttalarföredragande statsrådet att ortnamn skall återges på de språk som talas iområdet. Därvid bör även det av minoriteterna tillämpade skrivsättet användas.Detta innebär all i de områden där ursprungliga samiska namn finns bör dessaanvändas och återges med adekvat samisk ortografi. Samma synsätt bör användas ifråga om de finska ortnamnen i . Ortnamnsfrägor tas upp i tvä motioner. I motion 1822 (c)hemställs att i orlnamnsrädet skall ingå representanter för förHembygdsvård, DOVA, RAÄ, kommunerna, samerna samt de statliga myndigheter somhar avgörande i ortnamnsfrågor. Vid stavningen av ortnamn bör enligt motionenmålsättningen vara att hänsyn las till del lokala och regionala namnskicket ochall detta ges försteg framför rikssvenskans. Motionärerna lar också upp fråganom postverkets adressering. Den grundläggande principen för postverketsadresseringssyslem skall enligt motionen vara all gärds-, by- och/ellersockennamn skall få finnas kvar i uldelningsadresserna pä landsbygden och inleersättas av enbart posllå-denumrner. Både i denna motion och i motion 921 (c)(yrkande 1) yrkas också alt det skall vara möjligt att återinföra tidigareanvända, men indragna postslalioners namn som ortsadress. Ulskoilel inslämmer i den uppfattning som kommer lilluttryck i propositionen och motionerna alt del är av stort kulturhistorisktoch socialt värde alt nedärvda ortnamn vårdas och bevaras. Utskottet har därförinte funnit något att erinra mol vad som anförts i propositionen om allmännaprinciper för ortnamnsverksamheten. Det är betydelsefullt att LMV nu får enallmänt samordnande uppgift när det gäller orlnamnsfrågorna och att ettortnamnsråd inrättas. I fråga om sammansättningen av ortnamnsrådet konstaterarutskottet alt önskemålen i motion 921 blir tillgodosedda genom vad föredragandestatsrådet anfört. Motionen bör inle föranleda någon åtgärd i dennafråga. Ortnamn bör, såsom framhålls i propositionen, varafunktionella, vilket innebär att de bör vara språkligt korrekta, lätthanterligaoch idenlifieran- KrU1984/85:16 59 Del svenska riksspråket bör enligt föredragandestalsrådel ligga lill grund för stavning av svenska ortnamn i alla officiellasammanhang vilket inle utesluter att en avvägning mellan riksspråk och dialektmåste göras i åtskilliga fall. Utskottet anser liksom föredragande statsrådetoch motionärerna alt det frän kulturhistoriska utgångspunkter är viktigt attslå vakt om de existerande ortnamnen och ta hänsyn till det lokala ochregionala namnskicket vid ny namngivning. Genom ett sådanl synsätt torde motionärernasönskemål om hänsynstagande till lokala och dialektala namnformer i storutsträckning kunna tillgodoses utan att gör något särskilt uttalandemed anledning av motionen. Utskottet kan dock inle ställa sig bakom någotuttalande att del lokala och regionala namnskicket skall ges försteg framför rikssvenskans.Det får bli en uppgift för ortnamnsrådet att närmare utveckla och avvägaprinciperna och målen för en god ortnamnspolitik. I vad gäller frågan om de adresseringssyslem ochortsadresser som används av postverket vill utskottet först erinra om attriksdagens beslut att begära en allsidig ortnamnsulredning till vissdel hade sin grund i den oro som uttryckts i en motion över postverkets försökmed nya utdelningsadresser på landsbygden. Utskottet noterar därför all föredragandestatsrådet i budgetpropositionen uttrycker sin förståelse för den oro och olustsom människor kan känna när etl invant namn eller en känd adress ändras. Utskottet fäster mycket stor vikt vid vad som uttalas ipropositionen om att det är önskvärt att gårds-, by- och sockennamn i störstamöjliga utsträckning bör användas i adresserna pä landsbygden och all lokalaförhållanden bör vara avgörande när postverket samråder med kommuner om vilketadresseringssystem som skall tillämpas. Utskottei erinrar i detta sammanhang omatt postverket i sitt remissyttrande över ortnamnsutredningens betänkandeuttalat att postverket gärna medverkar till att gårds-, by- och, då så ärmöjligt och lämpligt, sockennamn i största möjliga utsträckning används iadresser. Det är också viktigt all framhålla att elt för riket enhetligtadresseringssyslem inte bör eftersträvas. Utskottei vill också understrykabetydelsen av all människor informeras om möjligheten att, i de fall en ändringav utdelningsadresserna redan skett, anmäla en kompletterande adress tillkyrkobokföringen resp. lokala skattemyndigheten för att på så sätt bevara t.ex. gårds- och bynamn i utdelningsadresser. Med hänvisning till det anfördaanser utskottet alt inte behöver göra något uttalande med anledningav vad som yrkas i motion 921 om utdelningsadresser. Frågan om postadresser, dvs. ortsadresser, behandladeutskottet i betänkandet KrU 1984/85:6. Utskottet redovisadedå all postverket beslutat all det skall vara möjligt att behälladen gamla orlsadressen när en poslsialion dras in och utdelningen sker frän enannan station. Som påpekas i budgetpropositionen är del lämpligt att KrU1984/85:16 60 kommunerna inhämtar den lokala uppfattningen i namnfråganinnan elt ärende om ändrad ortsadress avgörs av postverket. Del finns annars enslor risk att allmänheten inte får kunskap om förslaget innan det årgenom-fört. Somulskottet redovisade i betänkandet 1984/85:6 har ekonomiska och servicemässigakonsekvenser anförts mot att återinföra ortsadresser i fall där ändringen redanskett. Även i dessa fall kan emellertid en anmälan om komplettering avutdelningsadressen göras till kyrkobokföringen resp. lokala skattemyndighetenför att pä detta sätt bevara den tidigare orlsadressen. Utskottet kan såledesinte tillstyrka yrkandena i motionerna 921 och 1822 om rätt att återfå tidigareanvända ortsadresser. att med avslag påmotionerna 1984/85:921 yrkande 1 och 1984/85:1822 utan erinran lägger tillhandlingarna vad som anförts i proposition 1984/85:100 om principer förorlnamnsverksamheten. Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv.Regeringen har under punkl F 27 (s. 476 och 477) föreslagit att tillDialekt- och ortnamnsarkiven saml svenskt visarkiv för /86anvisa ell förslagsanslag av . 1 motion 1984/85:1305 av BrunoPoromaa m. fi. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovel av att inrätta en arkivarietjänst medinriktning pä finska vid arkivet i . Regeringen föreslår att anslagetför myndigheten dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DOVA)skall ökas med . Därvidhar inga ändringar av personalstyrkan förutsatts, vilket överensstämmer medmyndighetens anslagsframställning. I motion 1984/85:1305 (s) yrkas att behovet av att inrättaen tjänst i som arkivarie med inriktning på finska skall ges till kännaför regeringen. Motionärerna hänvisar lill all myndighetens verksamhet avserinte bara material på svenska språket utan även på finska och samiska språkenoch till att det redan finns en tjänst med inriktning på samiska. Utskottei kan inte tillstyrka att begär någon nytjänst vid DOVA. Utskottet förutsätter att DOVA bevakar att myndigheten inomsina resursramar har den kompetens i vad gäller t. ex. finska språket sombedöms nödvändig för verksamheten och att myndigheten annars om den KrU1984/85:16 61 finner detta påkallat i sin anslagsframställning redovisarde förslag om förändringar som ar önskvärda. Mol bakgrund av del anfördaavstyrker utskottet motion 1305. Ulskottethar inget att erinra mot medelsberäkningen och hemställer 1. beträffande medelsanvisningen allriksdagen till Dialekt- och ortnamnsarkiven saml svenskt visarkiv /86 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffande uttalande om tjänstmed inriktning på finska att avslår moiion 198-4/85:1305. Svenskt biografiskt lexikon. Statliga arkiv: Vissakostnader för samling ar och materiel m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punk terna F 28 och F 29 (s. 477-480) och hemställer 1. att riksdagentill Svenskt biografiskt lexikon för /86 anvisar ettförslagsanslag av I , 2. att riksdagentill Statliga arkiv: Vissa kostnader för samlingar och materiel tn. /86 anvisar etl reservationsanslag av . Bidrag till vissa arkiv. Regeringen har under punkt F30 (s. 480 482) föreslagit att lill Bidrag lill vissa arkiv för budgeiårei 1985/86 anvisa ett anslag av . I motion 1984/85:608 av GunnarOlsson (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om i . I moiion 1984/85:1299 av JanHyttring (c) yrkas att beslutar ge i . I moiion 1984/85:2220 av IngridSundberg m. fi. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga, 18. att till Bidrag lill vissa arkiv /86 anvisar etl anslag av . 1 moiion 1984/85:2475 av StinaGustavsson (c) yrkas att anvisar etl med . förhöjt anslagtill Stiftelsen . Från anslaget utgår bidrag undersju anslagsposter till olika arkivs verksamhet. Två av dessa arkiv ärEmigrantregistret i som innevarande budgetär får etl bidrag av 80 000kr. KrU1984/85:16 62 lutet i som får . Båda arkiven har begärthöjningar av bidragen bl. a. för ökade löne- och driftskostnader.Emigrantregislret i har även hemställt om medel för att göra detmöjligt att anställa en föreståndare på .