bet · G801SoU22 · 1984-12-31 00:00:00 — omanslag till omsorg om äldre och handikappade (prop. 1984/85:100 bil. I betänkandet behandlas regeringens i prop.1984/85:100 bil. 7 () framlagda förslag om anslag /86 under avsnitt G. Omsorg om äldre och handikappade jämtemotioner. Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringensförslag fill statsbudget i vad avser medelsanvisningen till omsorg om äldre ochhandikappade (avsnitt G). Utskottets m-ledamöter reserverar sig motmedelsanvisningen såvitt avser bidrag till färdtjänst (anslaget G 2) ochbidragtill driften av särskolor m. m. (anslaget G 3). Utskottetbehandlar i anslutning till budgetpropositionen i aktuell del ett stort antalmotionsyrkanden om äldre- och handikappomsorgens innehåll. Utskottet avstyrkersamtliga motioner. I en gemensam reservation behandlar m-, c- ochfp-ledamöterna frågan om statsbidrag till kommunala ålderdomshem. Utskottetsm-Iedamöter reserverar sig vidare beträffande frågor om utbildning avhemvårdens personal, den enskildes ställning inom äldreomsorgen m.m. ochfristående vårdalternativ. Utskottets c-ledamöter reserverar sig såvitt avseromsorgen om äldre invandrare och gemensamt med utskottets ordförande (fp)beträffande anhörigvårdarnas situation. Utskottets vpk-ledamot reserverar sigsåvitt avser hemtjänsttaxor och färdtjänst samt avger ett särskilt yttrandesåvitt avser små handikappgruppers förhållanden. FEMTEHUVUDTITELN Proposition 1984/85:100 bil. Regeringen har underpunkterna G 1-G 10 (s. 130-151) föreslagit (G1) att till Bidrag till social hemhjälp för /86anvisar ett förslagsanslag av 1 , (G2) att till Bidrag till färdtjänst för /86 anvisar ettförslagsanslag av , (G3) att till Bidrag till driften av särskolor m. m. för budgetåret1985/86 anvisar ett förslagsanslag av , (G4) att till Kostnader för viss utbildning .av handikappade m. m. /86 anvisar ett förslagsanslag av , 1 1984/85. SoU1984/85:22 2 (G 5) att till Ersättningtill för texttelefoner för /86 anvisar ettförslagsanslag av , (G 6) att till Ersättning till postverket förbefordran av blindskriftsförsändelser för /86 anvisar ettförslagsanslag av , (G 7) att till Kostnader för viss verksamhet försynskadade och döva för /86 anvisar ett förslagsanslag av . (G 8) att till för budgetåret1985/86 anvisar ett förslagsanslag av 2 200 0(, (G 9) att till Slatens handikappråd /86 anvisar ett förslagsanslag av , (G 10) att till Bidrag tillhandikapporganisationer för /86 anvisar ett reservationsanslagav . 1 motion 1984/85:299 av ElisAndersson m.fl. (c) hemställs att hos regeringen begär förslag attregler utarbetas så att handikappade som har texttelefon kan använda den på samma villkor som andra använder envanlig telefon. 1 motion 1984/85:384 av m.fl. (c) hemställs 1. att riksdagenhos regeringen begär att minst en förmedlingscentral för texttelefon måstehålla öppet dygnet runt, 2. att riksdagenhos regeringen begär att övertar finansieringen avtexttelefonverksamheten när anslaget via statsbudgeten går ut . I motion 1984/85:431 av m. fl. (vpk) föreslås 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om en utredning av små handikappgruppersförhållanden, varvid berörda handikapporganisationer bör ges möjlighet tilldeltagande i utredningsarbetet i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att riksdagenuttalar sig för att vid utredningsarbetet om små handikappgruppersförhållanden särskilt bör beaktas a) nödvändighetenav att höja kunskapsnivån om de berörda handikappgruppernas förhållanden hosolika myndigheter, b) att uppnå en likvärdig behandlinghos olika myndigheter och i olika delar av landet, c) att studera ochföreslå åtgärder med anledning av förekommande diskriminerande och inhumanabestämmelser och praxis, d) att vid behov utarbeta förslag till allmännarekommendationer för behandling och rehabilitering, e) att utarbeta förslag för alt förbättra de berördagruppernas sociala och ekonomiska situation. SoU1984/85:22 3 f) att utarbeta förslag tillekonomiskt stöd till de små handikapporganisationerna i syfte att trygga derasarbete. I motion 1984/85:665 av ElisAndersson (c) och () hemställs 1. att riksdagenbeslutar att uttala sig för att den kontinuerliga utbyggnaden inomhandikappområdet skall fullföljas, 2. att riksdagenbeslutar att vid utbyggnad inom handikappområdet särskilt beaktasastmatikers/allergikers situation. I motion 1984/85:858 av StinaGustavsson (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående lokal skolutveckling inom särskolan. 1 motion 1984/85:861 av m.fl. (s)hemställs 1. att riksdagenhos regeringen anhåller om en kartläggning av de cp-skadades situation iSverige, 2. att riksdagenhos regeringen anhåller om riktlinjer för kommunernas uppsökande verksamhet föratt cp-skadade skall kunna erbjudas service från , 3. att riksdagenuttalar sig för överläggningar mellan staten. med syfte att få till stånd en samordnad habilitering förcp-skadade . I motion 1984/85:998 av () hemställs, såvitt här är i fråga (del av yrkandet), att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättradutbildning för hemvårdens personal. I motion 1984/85:999 av LennartBladh m. fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av åtgärder för att förbättra dehörselskadades möjligheter till kommunikation via texttelefon. I motion 1984/85:1001 av UllaJohansson m. fl. (s) hemställs att uttalar att de medel som ibudgeten avsatts för lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet även skall kommasärskolan till del. 1 motion 1984/85:1002 av EllaJohnsson m. fl. (c) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i motionen om kravet på ett finansieringsförslag somminskar den ekonomiska styrningen av den kommunala äldreomsorgen. I motion 1984/85:1006 av GunnarOlsson (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om nödvändigheten av förslag för att förbättraallergikernas situation i samhället. I motion 1984/85:1007 av MargaretaPersson m.fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen SoU1984/85:22 4 anförts om möjlighet för allergiker, som måste sanera sitthem, att få bosättningslån. I motion 1984/85:1290 av BengtLindqvist (s) hemställs att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen sagts om behovet av ett bättre kunskapsunderlag omsituationen för vissa handikappgrupper. I motion 1984/85:1764 av IngvarBjörk (s) och () hemställs att hos regeringen anhållerom att statsbidragen till hemtjänst och färdtjänst blir förknippade med vissavillkor i syfte att utjämna de stora ekonomiska skillnaderna i kommunernastaxesättning. I motion 1984/85:1769 av ElisabethFleetwood (m) och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att bör beakta de i motionen anfördasynpunkterna på den enskildes kostnader för textförmedlade telefonsamtal. I motion 1984/85:1778 av GunnelJonäng (c) hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att påolika sätt förbättra anhörigvårdarnas situation. I motion 1984/85:1784 av BörjeNilsson (s) och () hemställs att hos regeringen begären kartläggning av funktionshindrade ungdomars behov av kompletterandesamhällsåtgärder. 1 motion 1984/85:2191 av BengtWesterberg m. fl. (fp) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 3), attriksdagen hos regeringen begär förslag till reformerat statsbidrag föräldreomsorgen på sätt som i motionen anförts. I motion 1984/85:2306 av KarinAndersson m. fl. (c) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 3), attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omäldre invandrares situation och om behovet av särskild statistikbearbétning föratt kartlägga behov inom olika invandrargrupper. I motion 1984/85:2448 av NilsCarlshamre m. fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. att riksdagenvid behandlingen av proposition 1984/85:100, bil. 7, beslutar att /86 under anslaget G 2. Bidrag till färdtjänst anvisa , 2. att riksdagenvid behandlingen av proposition 1984/85:100, bil. 7, beslutar att /86 under anslaget G 3. Bidrag till driften av särskolor m.m. anvisa244 . I motion 1984/85:2451 av PärGranstedt m. fl. (c) hemställs att beslutar hemställa hos regeringenom initiativ i syfte att nå fram till en ordning där färdtjänstbiljetter kanutnyttjas också vid resor utanför den egna kommunen eller det egnalandstingsområdet. SoU1984/85:22 5 I motion 1984/85:2454 av GöteJonsson (m) och förste vice talman () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag i enlighet med vad som i motionenanförts om åtgärder för alt öka valfriheten inom äldre- och handikappvården. I motion 1984/85:2462 av KarinSöder (c) och () hemställs att beslutar hos regeringenbegära att åtgärder vidtas för att förbättra de dövblindas situation ienlighet med vad i motionen anförts om tolkservice, utbildning, sysselsättningoch utbildningskonsulenter. I motion 1984/85:2794 av GunnelJonäng (c) hemställs att hos regeringen begär att hemtjänstpersonalfår utbildning om hörselapparaters handhavande. I motion 1984/85:2815 av UlfAdelsohn m. fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1), 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder som förmår kommuner och landstingatt leva upp till lagstiftarens intentioner i HSL och SoL för att stärka denenskilda människans ställning i förhållande till sociala myndigheter, 2. att riksdagenhos regeringen begär en översyn över utbildning m. m. av hemvårdspersonal föratt bättre anpassa utbildningen till dagens behov och krav, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att statsbidraget skall utformas såatt det inte styr kommunernas val mellan ålderdomshem och , 4. att riksdagenuttalar vad i motionen anförts beträffande behovet av väl fungerande enheterinom akutsjukvården. I anslutning till anslag för omsorgom äldre och handikappade behandlar utskottet ett stort antal motionsyrkandenrörande olika insatser inom äldre-och handikappomsorgen. De olika förslagen tasi det följande upp under särskilda sakrubriker. Utbildning av hemvårdens personal 1 motion 1984/85:998 (delvis) avOlle () och i motion 1984/85:2815 (yrkande 2) av m. fl. (m)hemställs om en förbättrad utbildning av hemvårdspersonalen. a. att hemvårdspersonalen ofta består av mycket unga människor som kan hasvårt för att sätta sig in i de äldres situation. Det är viktigt, framhållermotionärerna, att handikappade och äldre som är beroende av hemhjälp inteförödmjukas eller trakasseras. Motionärerna anför vidare att det på vissa hållförekommer täta personalbyten, som bl. a. motiveras av att alla i vårdlagetskall arbeta hos alla 1* 1984/85.12 saml. SoU1984/85:22 - 6 Sådana rutiner är inhumana och visar påbehovet av utbildning för nya rutiner, anser motionärerna. I motion 1984/85:2794 av (c) hemställs om enenklare utbildning bland hemtjänstpersonal om handhavande av hörselapparater. Av bestämmelserna i 19-21 §§ socialtjänstlagen (1980:620)följer att socialnämnden skall verka för att äldre och handikappade får detstöd och den hjälp som behövs för att de skall kunna leva och bo självständigt.Detta innebär bl. a. att de skall kunna få en differentierad service i hemmet.Verksamheten skall enligt 1 *i samma lag bygga på respekt för människorssjälvbestämmanderätt och integritet. har publicerat ett underlag förutbildningsplanering beträffande bl. a. omsorger om äldre och handikappade irapporten socialvård till socialtjänst (redovisar1983:10). I rapporten framhålls att de ökade kraven på hemhjälpspersonalenmedför ett behov av bättre utbildning. Det anges särskilt att det krävs attpersonalen känner till vilka olika hjälpmedel som finns och att personalen sertill att de används på rätt sätt. Enligt vad utskottet inhämtat har påbörjaten kartläggning av kommunernas utbildningsinsatser. En enkät har sänts ut tillalla kommuner. Enkäten, som skall redovisas , skall utgöraunderlag för fortsatta arbete med utarbetandet av allmänna rådi fråga om hemtjänstpersonalens arbetsuppgifter, kompetens och utbildning.Dessa allmänna råd avses färdigställas . I en nyligen framlagd proposition (1984/85:142) omförbättrade boende-förhållanden för gamla, handikappade och långvarigt sjukaanges bl. a. vissa riktlinjer för en regeringens arbetsgrupp, som övervägervissa frågor om äldres och handikappades boende. Det anförs bl. a. attutvecklingen mot öppna vårdformer medför behov av utbildning, och attkompetenskrav för nya' verksamheter behöver formuleras och omsättas igrundutbildning och vidareutbildning för olika personalgrupper (prop. s. 41).Propositionen behandlas f. n. i bostadsutskottet. En viktig utgångspunkt för densociala måste vara respekten för människors självbestämmanderättoch integritet. En klient kan visserligen böra uppmuntras att själv utförasådana sysslor som han klarar av, men detta får självfallet inte övergå i attpersonalen övertar den enskildes rätt att själv bestämma när och hur han skallgöra något. Över huvud taget krävs hos personalen en lyhördhet och respekt förklientens önskemål och behov och en positiv inställning till arbetet med atthjälpa människor som på grund av ålderdom, sjukdom eller handikapp inte kanklara sig själva. För detta svåra arbete krävs utbildning,såväl vad gäller de praktiska göromålen som beträffande personalens attitydertill klienterna . och deras behov. Bland de praktiska göromålen bör självklartingå kunskap om olika hjälpmedel, såsom t. ex. hörapparater och deras skötsel.Lika angeläget är att den ofta unga personalen lär sig visa respekt ochförståelse SoU1984/85:22 ' 7 för de äldre. Utskottet vill starkt understryka angelägenheten av attubildningsfrågorna uppmärksammas i det fortsatta arbetet med att utveckla ochförnya den sociala hemhjälpen. Som framgått av det anförda har emellertidsocialstyrelsen inlett en kartläggning av kommunernasutbildningsinsatser. Detta arbete kommer bl. a. att läggas till grund förutarbetande av allmänna råd på området. Motionerna 1984/85:998 (m) i här aktuell del, 1984/85:2794(c) och 1984/85:2815 (m) yrkande 2 bör med hänsyn till det anförda inteföranleda någon åtgärd från sida och avstyrks. Statsbidrag till kommunala ålderdomshem I budgetpropositionen (s. 135)föreslås 1 662 milj. kr. under anslaget G 1 Bidrag till social hemhjälp. Frånanslaget betalas statsbidrag till kommunernas kostnader för social hemhjälp åtäldre, handikappade och barnfamiljer. Statsbidraget består av två delar. Det ärdels en prestationsrelaterad del i form av ett bidrag av . för varjeårsarbetare inom den sociala hemhjälpen, dels ett schablonbidrag av lägst 250kr. per person i gruppen ålders- och förtidspensionärer.Enligt reglerna för.bidraget måste hemhjälpen avse personer som har egenbostad. Det innebär att bidrag per årsarbetare inte utgår för personal vidsådana med helinackordering som motsvarar de tidigareålderdomshemmen. Schablonbidraget påverkas dock inte. I samband med beslutet om nya regler för statsbidrag tillsocial hemhjälp begärde enligt socialutskottets (SoU 1983/84:12)hemställan, att regeringen skyndsamt skulle redovisa sina övervägandenbeträffande ålderdomshemmens finansiering i syfte att minska den ekonomiskastyrningen av den kommunala äldreomsorgen. I budgetpropositionen (s. 133)anmäler socialministern sitt ställningstagande i frågan. Han anför härvid attäldreberedningen (S 1981:01), som har berett frågan, har avstyrkt attstatsbidrag införs till ålderdomshemmen, eftersom detta skulle kunna verkahämmande på förändringstakten i fråga om ålderdomshemsboendet. Enligtäldreberedningen skulle totalkostnaderna för statsbidrag öka med 500-600 milj.kr. vid införande av driftstöd till ålderdomshemmen på i övrigtoförändrade statsbidragsvillkor. Socialministern anför att han är enig medäldreberedningen om att det inte bör införas något driftstöd tillålderdomshemmen, eftersom detta skulle bidra till att bromsa detförändringsarbete som är i gång. Han understryker angelägenhetenav att det finansiella stöd som utgår till ombyggnad av ålderdomshemmen användsså att det ger möjlighet till flexibilitet, och konstaterar att statsbidragtill social hemhjälp utgår efter genomförd ombyggnad. Socialministern erinrarvidare om att schablonbidraget per person i gruppen ålders- ochförtidspensionärer representerar av bidraget. Schablonbidraget infördesför att låta SoU1984/85:22 8 kommunerna själva bestämma inriktningen av insatserna.Konstruktionen utgår från uppfattningen att kommunerna själva bäst bedömer huren bra omsorg skall ordnas och utvecklas efter lokala förhållanden.Socialministern betonar att det självständiga boendet inte får utvecklas påbekostnad av dem, som alltjämt bor i ålderdomshem. Statsbidraget till socialhemhjälp kan anlitas av kommunerna även för insatser inom ålderdomshemmen sålänge dessa är kvar. Den ekonomiska styrningen av äldreomsorgen har härigenomminskat väsentligt, framhåller socialministern. I motion 1984/85:1002 av EllaJohnsson m.fl. (c), i motion 1984/85:2191 (yrkande 3) av m.fl.(fp) och i motion 1984/85:2815 (yrkande 3) av m. fl. (m)kritiseras det angivna statsbidragssystemet. Enligt motionärerna börstatsbidrag utgå på grundval av all personal inom äldreomsorgen, så attålderdomshemmen kan få finitas kvar för dem som behöver sådan service sorndessa ger. Vid tillkomst förutsattes att utbudet avservice i skall variera med hänsyn till de boendes individuellabehov och att skall kunna avse olika former av boende med gemensamservice (SoU 1979/80:44 s. 36). Enligt utskottets mening bör man sträva efter att inom ettservicehus kunna erbjuda olika omsorgsnivåer alltefter de boendes individuellabehov och önskemål. Härigenom kjin de äldre bo kvar inom ett och sammaservicehus och där få en ökad grad av omsorg när så behövs. Servicehusen bör påsikt kunna tillhandahålla en sådan omsorg att de utgör ett lämpligtvårdalternativ mellan å ena sidan eget boende och å andra sidan långtidsjukvården.Övergångsvis måste man dock räkna med att det fortfarande kommer att behövasanläggningar inom äldreomsorgen där helinackordering och tillsyn kan ges påungefär samma sätt som på ålderdomshemmen. Som anförs i propositionen är det vidare inget som hindraratt kommunerna använder statsbidraget till social hemhjälp till insatser föratt göra ålderdomshemmen bra så länge de finns kvar. Kommunerna har härigenomen betydande frihet att alltefter det lokala behovet erbjuda en god ochvarierad vård för de äldre. Den ekonomiska styrningen av äldreomsorgen harminskat väsenthgt genom möjligheten för kommunerna att anlita statsbidragetäven för ålderdomshemmen. Utskottet är med hänsyn till det anförda inte berett attförorda någon ändring i nuvarande statsbidragsregler för social hemhjälp isyfte att öka det ekonomiska stödet till ålderdomshemmen. Utskottet avstyrkerdärför motionerna 1984/85:1002 (c), 1984/85:2191 (fp) yrkande 3 och1984/85:2815 (m) yrkande 3. Utskottet har inte något att erinra mot medelsanvisningen,såvitt avser anslaget G 1 Bidrag till social hemhjälp. SoU1984/85:22 9 Den enskildes ställning inom äldreomsorgen m. m. I /notion 1984/85:2815 av UlfAdelsohn m.fl. (m) hemställs att hos regeringen begär förslag tillåtgärder som förmår kommuner och landsting att leva upp till lagstiftarensintentioner i hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen för att stärkaden enskilda människans ställning i förhållande till sociala myndigheter(yrkande 1) samt att uttalar vad i motionen anförts beträffandebehovet av väl fungerande enheter inom akutsjukvården (yrkande 4). a. att det är nödvändigt att på olika sätt stärka medvetenheten om deäldres rättigheter och behov. Medbestämmande och inflytande bör vara självklarabegrepp, anser motionärerna. Motionärerna framhåller vidare vikten av att deäldre får tillgång till en god och snabb akutvård. En utbyggd hemsjukvård ikombination med en god akutvård minskar behovet av långvård, anförmotionärerna. Utskottet har tidigare ingående behandlat frågor om äldreslevnads- och boendeförhållanden, i det av godkändabetänkandet SoU 1983/84:14. Utskottet har därvid påtalat det angelägna i attomsorgen om äldre människor kan anpassas till individuella behov och värdet aven väl utvecklad samverkan mellan olika berörda huvudmän så att en individuellprövning av insatser verkligen kan göras. Utskottet har understrukit vikten avkraftfulla insatser för att åstadkomma en bättre samordning och snabbareutveckling av insatserna inom äldreomsorgen. Vägledande bör vara att de äldresjälva skall kunna bestämma hur de vill leva sitt liv och välja vilken form avhjälp de vill ha från samhällets sida. De måste få ett reellt inflytande översin situation. Utskottet har även erinrat om att äldreomsorgen har utvecklatstill en mångskiftande serviceinriktad socialtjänst. På flera håll i landet harvårdplaneringsgrupper bildats, där t. ex. sjukvårdspersonal och hemhjälpspersonalingår i syfte att samordna insatserna inom äldreomsorgeri. Sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) redovisar i sinrapport i hemmet (nr 155 1983) att en stark utveckling av landstingenshemsjukvård pågår. Hemsjukvården utförs av medicinsk personal i samarbete medkommunens hemtjänstpersonal. Den parlamentariskt sammansatta äldreberedningen (S1981:01) skall presentera riktlinjer för den framtida inriktningenav samhällets insatser för de äldre. Beredningen har i sitt idéprogram, omlivet som äldre, i samarbete med demokratiberedningen (C1983:03) publicerat rapporten vet själva bäst. Om äldre människorsinflytande och delaktighet i samhälle och omsorg. presenteradeäldreberedningen ytterligare en delrapport (SOU 1985:3) Leva som äldre. Tolvintervjuer med forskare, författare, politiker m.fl. Utskottet konstaterar att det närdet gäller inriktningen av äldreomsorgen råder en bred politisk enighet. Äldremänniskor skall få möjlighet att leva och bo självständigt och ha en aktiv ochmeningsfull tillvaro med andra. De som behöver stöd och hjälp skall få denservice de behöver. SoU1984/85:22 10 för stödinsatserna måste vara respekt för de äldresintegritet och självbestämmande i enlighet med socialtjänstlagens inledandemålstadgande. För att uppnå detta är det, som socialutskottet anfört i etttidigare avsnitt (utbildning av hemtjänstpersonal), viktigt att hos personalenskapas positiva attityder gentemot de äldre. För den enskilde vårdtagaren ärbemötandet från den närmaste personalen ofta av avgörande betydelse för hur manupplever vårdens kvalitet. Utskottet vill ånyo understryka vikten avutbildningsinsatser och andra insatser för att stärka medvetenheten om deäldres rättigheter och behov. De äldre måste även få ett reellt inflytande översin situation i den miljö de vistas. Hur man skall åstadkomma detta övervägssåväl av som i den parlamentariskt tillsatta äldreberedningen.De äldres inflytande och delaktighet i samhället i stort måste också ökas. Idetta sammanhang år folkrörelserna mycket viktiga. Pensionärsorganisationernaoch pensionärsråden gör en stor insats när det gäller att påverka utvecklingen.Utskottet konstaterar att äldreberedningens arbete bl. a. är inriktat på frågorom att stärka de äldres inflytande och delaktighet i samhälle och omsorg. Detbör därför finnas goda förutsättningar att få fram förslag till lämpligaåtgärder som kan stärka de äldres ställning i enlighet med vad som anförs imotion 1984/85:2815 (m). Utskottet anser därför inte att motionen påkallarnågon åtgärd i här aktuell del (yrkande 1). Som utskottet tidigare anfört skalläldreomsorgen bjuda ett differentierat utbud av insatser. som kanerbjuda olika omsorgsnivåer har redan nämnts. Det är också angeläget atthemsjukvården byggs ut och utvecklas. Hemsjukvården utförs enligt Spri i allthögre grad av medicinsk personal i samarbete med kommunens hemtjänst. GenomSpri sker ett fortlöpande utvecklingsarbete. har i skriftenFrån socialvård till socialtjänst framhållit bl. a. att sam;i'rbetet mellansocialtjänsten och sjukvården bör förstärkas och utvecklas. I detta sammanhangmåste, såsom anförs i motionen, även de äldres behov av en god och snabbakutvård uppmärksammas. Tillgången till akutvård är en betydelsefull del avomsorgerna om de äldre.