bet · G801JuU25 · 1984-12-31 00:00:00 — Den gällande ordningen innebaratt tre nämndemän vid sidan av den lagfarne domaren var tillräckligt för attlänsrätten skulle vara domför men den medgav samfidigt ulan begränsning attfyra nämndemän fick ingå i rätten. Det var vanligt att fyra nämndemän anUtades. I motionerna 380, 454, 691, 968 och 1652 begärs att dengamla ordningen återinförs. 1983 uttalade utskottet bl. a.att fyra nämndemän i fortsättningen borde medverka endast när det av sakligaskäl är motiverat. Med anledning av ett motionsyrkande fann utskottet i april1984 inte anledning till annat ställningstagande i frågan än utskottet gettuttryck för . När frågan nu ånyo har aktualiserats gör utskottet sammabedömning som , och utskottet avstyrker med anledning därav bifall tillmofionerna. I fråga om ersättning till nämndemän hänvisar utskottettill vad utskottet anfört under punkt 2 ovan. attriksdagen till Allmänna förvaltningsdomstolarna för /86 anvisarett förslagsanslag av , 2. beträffandeantalet nämndemän i länsrätt attriksdagen avslår motion 1984/85:380 i denna del, moiion 1984/85:454 i denna del(yrkande 6 delvis), motion 1984/85:691 i denna del, motion 1984/85:968 i dennadel och motion 1984/ 85:1652 i denna del (yrkande 7 delvis). Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt D 4 (s. 94 och 95) och hemställer att till Bostadsdomstolenoch hyresnämnderna m. m. för /86 anvisar ett förslagsanslag av36 . JuU1984/85:25 20 Utrustning till domstolar m.m. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt D5 (s. 95 och 96) och hemställer att till Utrustning tilldomstolar m. m. för /86 anvisar ett re.icrvationsanslag av . Byggnadsarbeten för domstolsväsendet. Utskottet, somnoterar att rege ringen i den framlagda propositionen 1984/85:125, bil. 1, föreslår alt till Byggnadsarbeten för domstolsväsendet på tilläggsbudget III för innevarande budgetår anvisa ett reservationsanslag av 22 milj. kr., tillstyrker regeringens nu aktuella förslag under punkt D 6 (s. 96 och 97) och hemställer att lill Byggnadsarbetenför domstolsväsendet för /86 anvisar ett reservationsanslag av54 . Närvarande: (), (), KarinSöder (c), (), (), (), (), (), (), (), (), i Röslånga (fp), (), () och (). Antalet nämndemän I fingsrätt m.m. (punkt 2, mom. 2) (), (),(), (), (), i (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 6 med "Utskottet vill" och slutar på s. 8med "aktuella motionsyrkandel" bort ha följande lydelse: När utskottet nu på nytt behandlar frågan om antaletnämndemän i tingsrätt vill utskottet framhålla att det från såväl allmäntdemokratiska synpunkter som av rättssäkerhetsskäl är angeläget att den i ettmål medverkande nämndemannagruppen har en så bred förankring i samhället sommöjligt och en i politiskt hänseende allsidig sammansättning. Minskningen avnämndemännens antal från fem till tre i de flesta mål i tingsrätt innebär attden önskvärda allsidighelen och bredden har försämrats inom den del avrättskipningen där tyngdpunkten i praktiken ligger för de allra JuU1984/85:25 21 Utskottet vill här som sin bestämdamening framhålla att de skäl som 1983 ansågs tala föratt nämndemännen bör vara fem i mål om brott för vilka gäller visstslraffminimun i princip talar med samma styrka för denna sammansättning även iövriga mål. Gränsen mellan å ena sidan mål som innehåller kompliceradebevisvärderingsfrågor och grannlaga överväganden i fråga om påföljdsval och åandra sidan mål utan sådana inslag går inte vid fängelse somstraffminimum för brottet. Det kan nämligen inte sägas alt frågorna ombevisvärdering och påföljdsval generellt sett är vare sig mera oftaförekommande eller mera grannlaga i mål av den allvarligare kategorin än i målav den andra kategorin. Det kan inte heller sägas att påföljderna i mål av denena kategorin generellt är mera ingripande för den tilltalade än i mål av denandra kategorin. Betydelsen av omsorg och grannlagenhet vid rättens bedömningkan i stället med fog sägas vara lika stor i båda slagen av mål, och prövningenav alla enskildheter i ett mål kan allmänt sett antas ske på ett bättre sättoch med större säkerhet om fem lekmän deltar i stället för endast tre. Myckeltyder på alt negativa konsekvenser av förändringen nu har börjat ge sig tillkänna, och det finns påtagliga risker för att allmänhetens förtroende förrättskipningen minskar. Vad nu sagts leder utskottet till uppfattningen attdomförhetsreglerna för tingsrätt bör ändras på så sätt att den ordning somgällde före ändringen återinförs; det antal nämndemän som normalt skalldelta i avgörandena bör således bestämmas till fem. När det härefter gäller reglerna för omröstning anserutskottet att den nu förordade ändringen av domförhetsreglerna bör få tillföljd att de gamla omröstningsreglerna återias. De skäl som i samband med 1971års underrättsreform anfördes för den omröslningsordningen äger nämligenfortfarande bärkraft. För en utförlig redovisning av ämnet hänvisar utskottettill prop. 1969:44 s. 197-221, ILU 38 s. 51 och JuU 1981/82:40 s. 8. Utskottet anser mot bakgrund av del anförda alt de föreden gällande reglerna för nämndemäns medverkan i tingsrätt böråterinföras. Delta bör ske möjligt och på ett sätt som föranlederminsta möjliga övergångsproblem. Vad utskottet nu med anledning av motionerna 380. 968, 1534 och 1652 i aktuella delar har anfört bör ges regeringen lillkänna. Med del ställningstagande som utskottel nu gjort i frågaom antalet nämndemän tillgodoses önskemålet i motion 1652 om en tätare tjänstgöringsfrekvensför nämndemännen. Någon ytterligare åtgärd i denna del från sidaerfordras därför inte. dels att utskottels hemställanunder moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande antalet nämndemän itingsrätt m. m. attriksdagen med anledning av motion 1984/85:380 i denna del. motion 1984/85:454 idenna del (yrkande 6 delvis), motion 1984/ 85:691 i denna del. moiion 1984/85:968 i denna del, motion JuU1984/85:25 22 1984/85:1534 i denna del (yrkande 6) och motion1984/85:1652 i denna del (yrkande 7 delvis och yrkande 8) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende. Ersättning till nämndemän (punkt 2, mom. 3) (), (),(), (), (), i Röslånga(fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 10 med "När det" och slutar på s. 11 med"därefter" bort ha följande lydelse: När det härefter gäller frågan vilken metod för arvoderingsom är den lämpligaste vill utskottet framhålla att den av departementschefenförordade modellen - alternativ B - kommer att kräva en administrativt tung ochdyrbar apparat för att fungera; sålunda skall enligt den modellen varje enskildnämndemans ekonomiska förhållanden granskas och tilläggsbelopp bestämmasindividuellt. Utskottet anser denna lösning olämplig. Samma invändningar kan iprincip riktas också mot alternativ C. Denna lösning som utskottet anser vara bäst är alternativA som innebär ett bibehållande av den nuvarande ordningen jämte en uppräkningav ersättningsbeloppet. Enligt utskottets mening bör del ekonomiska utrymme somavsatts för nämndemännen fördelas lika mellan alla nämndemän. Därigenomundviker man att missgynna dem som utför nämndemannauppdraget på fritid ellersom på grund av uppdraget flyttar sina övriga sysslor till tid som eljest varitledig. Vad utskottet nu uttalat bör som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande ersättning lillnämndemän attriksdagen med anledning av moiion 1984/85:1652 i denna del (yrkande 9) ochmotion 1984/85:2395 i denna del (yrkande 4) som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört i delta hänseende. Antalet nämndemän i länsrätt (punkt 3, mom. 2) (), (),(), (), (), och ()anser-under förutsättning av bifall till reservation 1 - dels att den del av utskottetsyrkande på s, 19 som börjar med "När frågan" och slutar med"lill motionerna" bort ha följande lydelse: Med hänvisning till de argument för en bred och allsidiglekmannamedver- JuU1984/85:25 23 kan som utskottet har redoisat i det föregående i fråga omtingsrätternas sammansättning anser utskottet all även för länsrätternasvidkommande den tidigare gällande ordningen bör återinföras. Detta bör ske påmotsvarande sätt som utskottet förordat beträffande tingsrätterna. Vad utskottet nu med anledning av motionerna i denna delhar anfört bör ges regeringen till känna, dels att utskottets hemställanunder moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande antalet nämndemän ilänsrätt att med anledning av motion 1984/85:380 i denna del, motion1984/85:454 i denna del (yrkande 6 delvis), motion 1984/ 85:691 i denna del,motion 1984/85:968 i denna del och motion 1984/85:1652 i denna del (yrkande 7delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i dettahänseende. JuU1984/85:25 24 Skrift lill juslilieulskoltei från domareförbundden Regeringen har ibudgetpropositionen för /86 för de allmänna domstolarnaföreslagit alt anslagsposten under D 2 Förvaltningskostnader skall minskas med10 milj. kr. Som motivering har föredragande deparleiTientschefen anfört: Underår 1983 och 1984 har den tidigare ökningen av antalet mål och ärenden i deallmänna domstolarna brutits. Minskningen av antalet mål torde dock inte fulltut motsvaras av en minskning av domstolarnas arbetsbörda. En fortsatt ökning avförhandlingstiderna tyder sålunda på att målen har blivit färre men av merkomplicerad art, - Vid en samlad bedömning- där också del fortlöpanderationaliserings-arbetet vägs in - förklarar departementschefen alt enbegränsad tillämpning av huvudförslaget kan ske utan att effektiviteten ochrättssäkerheten vid domstolarna sätts i fara. () har i "Domstolsverketinformerar" redovisat sin bedömning av förslaget. Enligt DV minskasförvaltningsanslaget /86 för de allmänna domstolarna med c:a 13,8 milj,kr, i förhållande till innevarande budgetår, DV har härvid beräknat att -utöver det minskade anslaget på 10 milj. kr. - förslaget även innefattarotillräcklig prisomräkning på 2,0 milj. kr. och otillräcklig löneomräkning på1,4 milj. kr, jämte viss avskrivning av investeringar på 0,4 milj, kr, DV harsom sin kommentar vidare anfört att den anslagsminskning som skett innevarandebudgetår inneburit en påfrestning på domsiolsorganisationen. Den fortsattaanslagsminskningen /86 kan inte enbart bemästras genomrationaliseringar, måste minskas så höggradigt all enpersonalminskning sannolikt inte kan genomföras utan att uppsägningar kommer ifråga, I fråga om de allmänna förvaltningsdomstolarna innebärförslaget i budgetpropositionen en nedskärning av förvaltningsanslaget under D3 med 8 milj, kr, I fråga om länsrätterna, där den s, k,förstärkningsorganisationen avses vara avvecklad till , föreslåsminskning av anslaget ske med 9 milj. kr. Däremot beräknas kammarrätternabehöva tillföras ökade resurser, vilka uppenbariigen beräknats till 1 milj, kr. DV har beräknat att förvaltningsanslaget i själva verketminskas med 9,2 milj, kr,; otillräcklig pris- och löneomräkning uppgår till 1,2milj, kr, DV har vidare fraiuhållit, att verket i sin anslagsframställninganfört alt för all kammarrätternas balansavarbetning skall kunna ske medönskvärd snabbhet minskningen av anslaget för förvaltningsdomstolarna bör begränsastill 2,5 milj, kr, I likhet med förhållandet för de allmänna domstolarna kanenligt D V den personalminskning som annars blir nödvändig inte genomföras utanall uppsägningar kommer i fråga. De framlagda förslagen inger enligt domareförbundets uppfattningmycket stark oro för den dömande verksamhetens bedrivande. JuU1984/85:25 25 Vad till en början gällertingsräiterna har - som DV uttalade i sin anslagsframställning - resursernaunder perioden inte ökat i sådan utsträckning alt de motsvarat denstegrade arbetsbelastningen under dessa år. Förbundet anser att man inte börfästa så stort avseende vid all, såsom görs i budgetpropositionen, den tidigareökningen av antalet mål och ärenden brutits , De ipropositionen i annat sammanhang redovisade statistiska uppgifterna ombrottsutvecklingen m,m, visar att antalet anmälda brott under dessa år i stortfortsalt att stiga. En minskning har redovisats beträffandenarkotikabrottsligheten, vilkel i och för sig är glädjande, om dettaförhållande verkligen beror på en faktisk nedgång av denna brottslighet. Detkan dock sällas i fråga om tendensen kommer att bestå, I budgetpropositionenföreslås sålunda att polis- och åklagarorganisa-tionerna tillförs ökaderesurser som avses i första hand bli inriktade på insatser för bekämpande avekonomisk brottslighet samt narkotika- och våldsbrotlslighet. Dessa insatser,som särskilt har prioriterats i budgetpropositionen, måste rimligen medföraalt ett ökat antal brottmål av kvalificerat slag tillförs domstolarna, I fråga om de s, k, eko-brottmålen överväges förnärvarande att de skulle handläggas av s, k, eko-domstolar. ,som avstyrkte en sådan ordning och i stället förordade rättegångsutredningensförslag, anförde i sill remissyttrande för det fall eko-kommissionens förslagskulle följas bl, a, följande: Kommissionen beräknar medutgångspunkt års målmängd antalet domarårsarbetskrafter för att klaraEko-målen lill 25 men förklarar vidare alt lill detta antal måste läggasytterligare tio domare för att det skall finnas minst en Eko-domare vid varjeEko-tingsrätt, Dessa domarårsarbetskrafter räknar kommissionen med skalltillskapas genom en omfördelning av nu befintliga domarresurser. torde det dröja åtskilliga år - om överhuvdtaget någonsin -innan en dylik omfördelning kan göras. Den minskning av antalet brottmål somvid ett genomförande av kommissionens förslag kommer alt ske vid berördatingsrätter är så liten att det inte kan leda till någon indragning av endomartjänst vid den domstolen. Enligt förbundet måste man tvärtom räkna med attett flertal nya domartjänster måste fillskapas för att kunna behandla de målsom kommissionen föreslår skall styras lill Eko-tingsrätterna. Dessa kostnadertillsammans med kostnaderna för de åtta fast anställda ekonomiska sakkunnigaledamöter, som kommissionen föreslår skall tillskapas, kommer att leda lillårliga merkostnader upp emot . Om man däremot låter Eko-målenkvarligga vid landets tingsrätter bortfaller såväl kostnaden för nya domartjänstersom för de fasta sakkunniga ledamöterna. De problem med resurserna påpersonalsidan som kan uppstå genom inrättande av s. k. ekodomstolar synes inteha vägts in i budgetpropositionen. Den ändrade ordningen avses tydligen kunnaklaras inom ramen för tillgängliga medel. Del harförklarats att drygt 100 domare från tingsrätter och hovrätter, som JuU1984/85:25 26 skall handlägga eko-mål, kommer under de två nänuastebudgetåren all genomgå särskild utbildning . Del bortfall avarbetskraft för handläggning av dessa domares ordinarie arbetsuppgifter skallinte kompenseras genom anslag för vikarier på tjänsterna. Delta skulle innebäraett bortfall av drygt 10 årsarbetskrafter för domare och skulle medföra enökning av balanser m, m. Det framstår som rimligt alt vid anslagsberäkningentas hänsyn till nu nämnda förhållande. Vad särskilt gäller hovräilerna har DV i sinanslagsframställning framhållit all arbetsläget i dessa blivitalltmer ansträngt och all en balansökning skett , -Under en följd av år har antalet fullföljda mål till hovrätterna successivtökat. Del är svårt all ha någon klar uppfattning om orsaken; sannoliktsammanhänger detta ined ett ökat ifrågasättande av riktigheten av gjordaställningstaganden med krav på överprövning av meddelade domar och beslut. Anslagen är redan under innevarande budgetår så snävttilltagna att flera domstolar har svårt alt bemästra sin arbetsbörda, med ökadeväntetider för allmänheten och slressympiom hos personalen som följd. Ettgenomförande av det framlagda förslaget kommer beträffande de allmännadomstolarna all medföra att lider för avgörande av mål och ärenden av olikaslag-1, ex, även inskrivningsärenden - kommer alt förlängas och alt ökadebalanser uppkommer. Detta är inte acceptabelt från rätlsvårdande synpunkter.Ett viktigt moment i rättssäkerheten är att en part får sin sak prövad i rimligtid, I fråga om länsrätterna har en minskning av personalkadernm, in, skett genom en successiv indragning av den s, k,förstärkningsorganisalionen. föreslås en fortsalt nedskärning avlänsrätternas hittillsvarande resurser. Enligt förbundets uppfattning har manäven här gått fram alltför drastiskt. Del framstår som uppenbart allmålsättningen all skatlemålen i allmänhet bör ha en omloppslid på högsl ett år- vilken målsättning i och för sig inte är särskilt hög - inte kan uppfyllasmed de förslag till anslagstilldelning som framläggs. En genomsnittligomloppstid innebär även för de tyngre skallemålens del altomloppstiden uppgår och kanske även överstiger . Dessa förhållanden ärinte tillfredsställande för de enskilda parterna och inte heller frånsamhällets synpunkt, Avarbelningstakten har också varit myckel hårt uppdriven.Det framstår från rättssäkerhetssynpunkt som angeläget all något större tid kanläggas ner på målen, bl, a, utformningen av domskälen, än vad som hitintillshar varit möjligt, I fråga om kammarrätterna, för vilka en anslagsökningberäknas med 1 milj, kr., bör framhållas att balanserna lill följd av ökadmållillslrömning, har ökat starkt trots att avarbelningstaktenstegrats. Till en del beror ökningen på den allmänna fastighetstaxeringen, menäven tillströmningen av andra målgrupper har stegrats. Detta illustreras bl.a. av att minskningen av antalet inkominande mål är så pass obetydlig sedanmålen från fastighetstaxeringen i stort sett har slutat komma in. Det finnsskäl all på nytt erinra om DVs uttalande att, om balansavarbetningen ikammarrätterna JuU1984/85:25 27 skall kunna ske med önskvärd snabbhet, anslagsminskningenför förvaltningsdomstolarna som helhet bör begränsas till 2,5 milj. kr. (mot8,0 milj. kr. enligt budgetpropositionen och 9,2 milj. kr. enligt DVsberäkningar). Om förslaget i budgetpropositionen genomförs, blir en fortsattalltför stor balans av mål i kammarrätterna följden. Redan nu är läget likabekymmersamt som , då ägnade problemetbetydande uppmärksamhet. Beträffande förvaltningsdomstolarna bör ytterligareframhållas alt de ökade resurser som tillförs skattemyndigheterna självfalletbl, a, får till följd ett ökat antal skattemål, ofta av invecklad beskaffenhetoch även i övrigt av sådan karaktär att de inte heller stannar i förstainstans, I den mån de får koppling till skattebrottmål är det också viktigt attde avgörs skyndsamt, något som får till följd alt andra mål, som också kan varaangelägna, får stå tillbaka. Detta förhållande blir allvarligare ju störrebalanserna är. Ett genomförande av det framlagda anslagsförslagel innebären minskning av domstolsorganisationen. Hur nedskärningar skall genomförasframgår inte av budgetpropositionen och kan inte överblickas avdomareförbundet. De kan uppenbarligen inte genomföras genom rationaliseringar.Det blir en svår uppgift för DV att genomföra nedskärningarna i samråd med defackliga organisationerna; uppenbarligen kommer alla kategorier av personalinom domstolarna att beröras. Förbundet vill i detta sammanhang framhålla ett särskiltförhållande, nämligen notariemeriteringen. Den juridiska utbildningen vid universiteten hargenomgående en teoretisk inriktning. Notarietjänstgöring vid tingsrätter ochlänsrätter har kompletterat denna utbildning med en praktiskt inriktadtjänstgöring. Den är inte enbart alt se som ett arbete i vanlig mening med måloch ärenden vid domstolarna utan innebär i väsentlig utsträckning en praktiskinskolning för juridiskt arbete. Domstolarna har här en väsentlig uppgift,vilket också framhållits alltmer , t, ex, när det gällerbeskrivning av lagmännens och chefsrådmännens uppgifter inom domsiolsorganisationen.Notariernas tjänstgöring är alltså inte endast en resursfråga för domstolarnautan måste ses i ett större sammanhang som ett väsentligt inslag i utbildningenav yngre jurister. Notariemeriteringen är därför värdefull även för samhället istort. Även dessa förhållanden måste beaktas när anslagen bestäms. Förbundet vill vidare erinra om vad jusiitieutskoitelanförde i sitt betänkande 1983/84:23 (s. 1-4) rörande anslagen tilldomstolsväsendet för innevarande budgetår. Utskottet framhöll bl. a. attarbetsläget vid de allmänna domstolarna varit ansträngt, att påbrottmålssidan styrs arbetsbelastningen framför allt av polisens ochåklagarmyndigheternas möjligheter att uppdaga och utreda förekommandebrottslighet, att allt fler brottmål blivit komplicerade och svårhanieriiga,vilket gällde inte minst mål rörande ekonomisk brottslighet och grovanarkotikabrott, att samhällets JuU1984/85:25 28 åtgärder när det gäller den ekonomiska brottsligheten ochnarkotikabrottsligheten givetvis måste omfatta insatser från alla berördamyndigheter och detta gällde inte bara polisen och åklagarna ulan ocksådomstolarna saml all kravet på rättssäkerhetens upprätthållande sätter en gränsför möjligheterna att genom rationaliseringsåtgärder och liknande åstadkommalättnader i fråga om domstolarnas arbetsförhållanden. Sammanfattning och avslutande synpunkter Minskningen av anslagen fördomstolarnas verksamhei kan enligt förbundets uppfattning inte ske utan attförhållandena för den dömande verksamheten allvarligt störs. Som justitieutskottet framhöll i sitt betänkande nr 23 viddet förra har arbetsläget vid de allmänna domstolarna under senare årvarit ansträngt. Detsamma har gällt förvaltningsdomstolarna. Genom en minskningav anslagen för domstolsväsendet kommer enligt förbundets uppfattning enökning av domstolarnas balanser och tider för målens avgörande att inträda.Dessa förhållanden är otillfredsställande både för de enskilda parterna och ursamhällelig synpunkt. Även för rättssäkerhetens upprätthållande är delallvarligt om domstolarnas resurser skärs ned, I budgetpropositionen har förklarats att vissaverksamhetsgrenar måste prioriteras framför andra, nämligen kampen mot denekonomiska brottsligheten, narkotika- och våldsbrotlsligheien. Polis- ochåklagarväsendena föreslås tillföras ökade resurser för dessa ändamål. Dessainsatser måste rimligen medföra all ett ökat antal brottmål av kvalificeratslag tillförs domstolarna. Särskild utbildning av domare som skall handlägga s,k, eko-mål avses skola ske . Det bortfall avarbetskraft som då uppkommer för handläggning av de ordinarie arbetsuppgifternaavses inte bli kompenserat. Detta förhållande framstår som klartotillfredsställande. , som representerar domare inom olikainstanser och domstolsområden, hyser som tidigare framhållits stark oro för dendömande verksamhetens bedrivande om anslagen begränsas såsom föreslås i budgetpropositionen.Förbundet har i och för sig förståelse för att statsmakterna i det rådandestatsfinansiella läget noga måste granska alla anslagsposter men anser att manhär gått alltför drastiskt fram. Redan DVs anslagsframställning för domstolsverksamheteninnebar sålunda beträffande de allmänna domstolarna oförändrat anslag för denreguljära verksamheten 1985/86 och beträffande förvaltningsdomstolarna ennedskärning i förhållande till del nu löpande budgetåret. Förbundet hemställer alt juslilieuiskottei föreslårriksdagen att bevilja anslag för domstolsväsendet i enlighet med DVsanslagsframställning. JuU1984/85:25 29 Skrift lill juslilieulskoltei från Förvaltningsanslagen för /86 till deallmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna Enligt bedömninguppgår föreslagna anslagsminskningar, efter löne- och prisomräkning, till 13,8resp, 9,2 milj, kr. Om antar regeringens förslag måste domstolarnasorganisation de allmänna domstolarna med ca 100 årsarbetskrafter ochde allmänna förvaltningsdomstolarna med ca 30 årsarbetskrafter. Arbetsläget i de allmännadomstolarna har blivit alltmer ansträngt. Antalet mål ochärenden har stadigt ökat. har domstolarnasrätlsvårdande funktioner krävt ökade arbetsinsatser av domstolspersonalen.Domstolarna har tvingats klara av denna ökade arbetsmängd med i stort settoförändrade personalresurser. Arbetsläget har inte förbättrats av alt antaletmål blivit färre.