bet · G801UbU27 · 1984-12-31 00:00:00 — omanslag till utbildning för vårdyrken m.m. (prop. 1984/85:100) I detta betänkande behandlasförslag som regeringen förelagt i proposition 1984/85:100 bilaga 10() under punkterna D 10 och D 14 jämte motioner. Utbildning för vårdyrken. Regeringen har under punkt D10 i proposition 1984/85:100 bil. 10 (s. 289-308) föreslagit att 1. planeringsramar för /86 fastställs ienlighet med vad som förordats i propositionen, 2. godkänna vad som i propositionen förordats medanledning av förslaget om ett regionalt hälsouniversitet med integrerad vårdutbildning i , 3. bemyndiga regeringen att inrätta enpåbyggnadslinje, utbildning i toxikologi, om 20/60 poäng , 4. bemyndiga regeringen att inrätta enpåbyggnadslinje, påbyggnadsutbildning i arbetsterapi, om 20 poäng den 1 juli1986, 5. bemyndiga regeringen att inrätta enpåbyggnadslinje, päbyggnadsutbildning i sjukgymnastik, om 20 poäng den 1 juli1986, 6. bemyndiga regeringen att besluta omändrad benämning på medicinska servicelinjen i enlighet med vad som förordats ipropositionen, 7. godkänna vad som i propositionenanförts om kompletterande utbildning i medicinsk och kirurgisk sjukvård försjuksköterskor, 8. till Utbildning för vårdyrken /86 anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85:791 av m.fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 21. att beslutar att med omprövning av sitttidigare beslut förlägga 40 platser pä tandläkarlinjen vid landläkarhögskolan iMalmö samt att minska dimensioneringen vid tandläkarhögskolorna i ochGöteborg med vardera 20 platser. 1984/85:1036 av . (vpk) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om tandvård, forskning och utbildning vidlandläkarhögskolan i . 1984/85:1162 av ()och i (fp) vari - med hänvisning till vad som anförts iden till arbetsmarknadsutskottet 1 Riksdaeen 1984/85. UbU1984/85:27 2 remitterade motionen 1984/85:1157 - såvitt nu är i fråga -yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om tandläkarutbildningen i . 1984/85:1312 av () ochMargit () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om bevarad handlingsfrihet vidlandläkarhögskolan i . 1984/85:1318 av Berfil Fiskesjö m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar attlandläkarhögskolan i skall finnas kvar med 40 nybörjarplatser och attfördelningen av nybörjarplatser mellan de övriga tandläkarhögskolorna skallvara den som angetts i motionen, 2. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen sagts om den planeradeutbildningen av tandläkarsluderande från . 1984/85:1324 av m.fl. (c) vari-såvitt nuär fråga-yrkas 16. att godkänner vad som i motionen anförts rörande tandläkarutbildningeninnebärande ett bibehållande av densamma i . 1984/85:1336 av () ochBarbro i (m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att antalet nybörjarplatser pä tandläkarlinjen reducerastill 200 för /86. 1984/85:1338 av () och ()vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen hemställer all en noggrann utredning kommer till stånd vadgäller hälso- och sjukvårdens behov av vårdpersonal med medellång utbildning, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer alt åtgärder vidtas för att förbättra samordningenmellan landstingens verksamhets- och utbildningsplanering. 1984/85:1841 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännabetydelsen av att utbildningsplaneringen inom vårdområdet beaktar den pågåendeomstruktureringen mot öppna vårdformer saml en fungerandesjukvårdsorganisation. 1984/85:1881 av ()och () vari yrkas att hos regeringen anhåller omtillsättande av en utredning rörande förutsättningarna för ett statligthuvudmannaskap för vårdutbildning inom den . 1984/85:1901 av ()och (rn) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna behovet av att en påbyggnadslinje i psykoterapi för sjuksköterskorm. 1984/85:1917 av . fl.(m. c, fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om formerna för neddragningen av läkarutbildningen iGöteborg. UbU1984/85:27 3 1984/85:1947 av m. fl. (vpk) vari-såvitt nu äri fråga-yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om utbildning för vårdyrken, 9. att beslutar att med ändring i proposition1984/85:100 bilaga 10 Utbildning för värdyrken för /86 anvisaett reservationsanslag av . 1984/85:2231 av . (s) vari - med hänvisning till vad som anförts i den tillsocialförsäkringsutskotiet remitterade motionen 1984/85:2230 - yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att läkarutbildningen inte bör minskas förrän läkarbehovet i glesbygdlillgodoselts. 1984/85:2277 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökadutbildning av allmänläkare, distriktssjuksköier-skor, sjukgymnaster ocharbetsterapeuter, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovetav ekonomisk-administrafiv utbildning för läkare. 1984/85:2529 av ()och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att de sjukgymnastutbildningar som har statligt huvudmannaskapskall behålla detta. 1984/85:2542 av Per m. fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 16. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omdimensioneringen av tandläkar- och läkarlinjerna, 17. att riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag om all inrätta ett regionalthälsouniversitet i /86,' 18. att som sin mening beslutar ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om en prövning av alternativ för att ta till vara den medicinska kompetensen i samt förslag till var en minskning med 25 nybörjarplatser pä läkarlinjen mot denna bakgrund bör ske. Utskottet behandlar i det följandedels lakar- och tandläkarutbildningsfrågor, dels vissa andra frågor omvårdyrkesutbildning. Planeringsramen för läkariinjen omfattar innevarande budgetår 936 nybörjarplatser. ' Yrkandet behandlas även i utskottets betänkande1984/85:33. UbU1984/85:27 4 beslöt att minskaplaneringsramen för läkarlinjen med 90 platser vid /85. Vidare beslöts all genomförn en ytterligare minskning med90 nybörjarplatser senast /87. Universiteten i och Umeåskulle dock inte beröras (prop. 1983/84:40, UbU 21, rskr. I proposition 1984/85:100 återkommer föredragandestatsrådet med förslag om var den av redan beslutade reduceringen avläkarlinjen med 90 platser skall ske. De studerande som avläggerläkarexamen i genomgår de tvä första teoretiska åren av sinutbildning i . Planeringsramen för läkarlinjen i föreslåsminska med 26 nybörjarplatser /86. 1 propositionen föreslåsvidare att läkarutbildningen i skall bli fullständig, somden skall ingå som en integrerad del i ett regionall hälsouniversitet, somavses starta . Hälsouniversitetet innebär att de landstingskommunala ochstatliga värdutbildningarna samlas i en gemensam organisation. De utbildningarsom berörs är läkarlinjen, hälso- och sjukvårdslinjen, rehabiliteringslinjen,medicinska servicelinjen och sociala omsorgslinjen. För samtliga dessa fyramedellänga vårdutbildningar finns också päbyggnadslinjer. Hälsouniversitetet får därmed ca 1 000 studerande. har visserligen formellt kvar huvudmannaskapet för resp.utbildning och arbetsgivaransvar för de anställda, men hälsouniversitetet färett gemensamt beredningsorgan. 1 detta skall ingå företrädare för huvudmännenför utbildningen och forskningen samt för de studerande och anställda vid hälsouniversitetet.Samtliga ärenden som rör verksamheten skall före beslut beredas av detta organ.För den löpande driften av verksamheten inom hälsouniversitetet skall detfinnas en för och gemensam befattningshavare iledande ställning. Utbildning och forskning kommer också alt planeras och tillstora delar genomföras gemensamt. Hälsouniversitetet innebär vidare en ökad satsning pämedicinsk forskning, bl.a. inrättas en cellbiologisk institution. Oförändrad dimensionering av läkarlinjen yrkas imotionerna 1984/ 85:2231 (s) i denna del och 1984/85:1947 (vpk) yrkande 5. I motion 1984/85:2542 (m) yrkande 17 i denna del krävs attriksdagen avslår förslaget om ett regionalt hälsouniversitet. Motionärerna harinte övertygats om att utbildningsmodellen i är överlägsen dentraditionella utbildningen. I stället förordas en undersökning av vilka andramöjligheter som finns för att tillvarata den medicinska kompetensen vidmedicinska fakulteten och i . I avvaktan på en sådananalys bör, enligt yrkande 18 i samma motion, ingen minskning av platsantaletske. I stället bör regeringen återkomma med ett nytt förslag om var 25nybörjarplatser skall dras in /87. Utskottet är väl medvetet om att det är svårtalt rekrytera läkare till vissa specialiteter och orter i landet. Detta är dockinte i första hand en dimensioneringsfråga ulan en fråga om styrning avläkararbetskraften till UbU1984/85:27 5 de delar av landet där den behövs. Inom socialstyrelsenpågår en sådan planering i samråd med bl. a. sjukvårdshuvudmännen och . Den beslutade nedskärningen minskar riskerna för ettläkaröverskott. Denna bedömning stöds av analyserna i utredningen om Hälso- ochsjukvård inför 90-talet (SOU 1984:39). Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet vadsom förordats i propositionen om planeringsram för /86 ochavstyrker motionerna 1984/85:1947 yrkande 5, 1984/85:2231 i denna del samt1984/ 85:2542 yrkande 18. Utskottet anser vidare att det regionalahälsouniversitetet bl. a. skapar förutsättningar för en fördjupad samverkanmellan läkarutbildningen och de kommunala vårdutbildningarna, vilket ärangeläget för utvecklingen inom hälso- och sjukvården. Med avstyrkan av motion1984/85:2542 yrkande 17 i denna del tillstyrker utskottet vad som förordats ipropositionen om ett regionalt hälsouniversitet. En redovisning av läkarbehovet på lång sikt jämte förslagom en minskning av antalet nybörjarplatser begärs i mofion 1984/85:2542 (m)yrkande 16 i denna del. Oförändrad dimensionering sä länge vakantaläkartjänster finns yrkas i mofion 1984/85:2231 (s) i denna del. Utskottet anser i likhet med motionären att etttillförlitligt planeringsunderlag är nödvändigt för den framtidadimensioneringen av läkare. Enligt uppgift kommer /86 att presentera en studie om personal- ochutbildningsbehov, som tagits fram i anslutning till arbetet med Hälso- ochsjukvärden inför 90-talet (SOU 1984:39). Bedömningen av utbildningsbehovetmåste ske förutsättningslöst. Utskottet kan därför inte tillstyrka motionerna1984/85:2542 yrkande 16 i denna del och 1984/85:2231 i denna del. Formerna för hur minskningen av läkarlinjen i fr.o. m. /87 skall ske behandlas i motion 1984/85:1917 (m, c, fp).Minskningen måste, enligt motionärerna, bygga på lokala överenskommelsermellan universitet och sjukvårdshuvudmannen med hänsyn till såväl utbildningensoch forskningens som sjukvårdens krav. Föredragande statsrådet anför i propositionen (s. 295):"Enligt min uppfattning bör en minskning i första hand göras på orter därläkarutbildning är förlagd fill länssjukhus där inte någon fullständig statligforskningsorganisation har byggts upp. I är utbildningen för en gruppstuderande förlagd till i första hand under del fjärdestudieåret. Jag föreslår mot denna bakgrund en minskning med 65 nybörjarplatservid i /87." Utskottet uppfattar propositionen så att minskningen avläkarlinjen skall ske i mot bakgrund av att inte haren fullständig statlig forskningsorganisation. Hur man väljer att organiseraläkarutbildningen i efter minskningen av antalet platser måstesjälvfallet 1* 1984/85. UbU1984/85:27 6 övervägas lokall och regleras i avtal mellan staten ochsjukvårdshuvudmannen. Yrkandet i mofion 1984/85:1917 fär därmed ansestillgodosett, varför mofionen inte bör föranleda någon åtgärd. I motion 1984/85:2277 (fp) yrkande 2 föresläs att UHÄskall ges i uppdrag att på försök anordna en ettårig ekonomisk-administrativutbddning för läkare. Utskottet delar motionärens uppfattning att läkare behöveradministrativ utbildning. I den nya läkarutbildningen finns sädana inslag. Förredan examinerade läkare finns ett behov av efterutbildning inom området. Dennafråga tas upp i proposifion 1984/85:181 om vissa hälso- och sjukvårdsfrågor.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1984/85:2277 yrkande2. beslutade omen kraftig reducering av antalet nybörjarplatser på tandläkarlinjen. Sammanlagt120 nybörjarplatser drogs in, nämligen 20 i , 40 i samt 60 iMalmö. För Malmös del innebar delta en avveckling av tandläkarutbildningen m.m.(prop. 1983/ 84:40, UbU:21, rskr. I proposition 1984/85:100 föreslås ingen förändring avplaneringsramen för /86. Föredragande statsrådet hänvisar delstill en expertpromemoria, som utarbetats 1984. delstill förslaget om ny tandvårdslag (prop. 1984/85:79), som förelagtsriksdagen. Enligt prognoser bör balans mellan tillgång ochefterfrågan på landläkare med nuvarande dimensionering föreligga fram till år2000. Därefter kommer antalet landläkare alt minska kraftigt till följd av denojämna åldersstrukturen inom kåren. I proposition 1984/85:79 redovisassvårigheterna att bedöma den framtida efterfrågan på tandläkare. Enligtföredragande statsrådets mening bör man noga följa utvecklingen päarbetsmarknaden och effekterna av dén nya tandvårdslagen innan någraytterligare förändringar görs beträffande planeringsramen för tandläkarlinjen. I motionerna 1984/85:791 (fp) yrkande 21, 1984/85:1318 (c)yrkande 1, 1984/85:1324 (c) yrkande 16 föresläs en omfördelning av antaletnybörjarplatser för /86 på så sätt att 20 platser överförs frånStockholm resp. till som därmed fär en grundutbildningomfattande 40 platser per är. 1 motion 1984/85:1036 (vpk) föreslås att 20-40nybörjarplatser flyttas från till . Motionärerna vill att detskall finnas fyra enheter för tandläkarutbildning. Tre landläkarhögskolor skallha en traditionell inriktning av utbildning och forskning, medan den fjärdeförutom grundutbildning med ett mindre intag samt forskning också skall haspecialistutbildning och internationellt inriktad utbildning. 1 motion1984/85:1336 (m) yrkas att antalet utbildningsplatser i landet skall minskas UbU1984/85:27 7 Förbättrad tandhälsa hos befolkningen och vissarbetslöshet bland unga tandläkare anges som mofiv. I motion 1984/85:1162 (fp)yrkande 3 yrkas ändring av beslut är 1984 om avveckling avgrundutbildningen i . Enligt motion 1984/85:1312 (m) talar osäkerheten omdel framtida tandläkarbehovet jämte behovet av samutbildning och träning avolika personalkategorier inom tandvården för att man bör söka behålla störstamöjliga handlingsfrihet vad gäller utbildningens dimensionering ochgenomförande. Motionärerna föreslår därför att aktiviteterna vid utformas så att handlingsfriheten bevaras. I motion 1984/85:1318 (c) yrkande 2 tas frågor upp omutbildning av iranska studerande till tandläkare i . En sädan utbildninganses inte böra komma till stånd. Utskottet vill först erinra om att befintliga enheter iStockholm (), och tillsammans har lokaler som ärdimensionerade för 340 nybörjare . Med nuvarande dimensionering ochlokalisering finns utrymme för en ökning av antalet platser i ochUmeå. Vid behov av en reducering av dimensioneringen kan den lämpligen ske iStockholm. Med denna möjlighet till flexibilitet finns ingenanledning att ändra det beslut som fattade . Utskottet anser ilikhet med statsrådet att utvecklingen noga måste följas och effekterna av dennya tandvårdslagen studeras innan beslut om dimensioneringsförändringarfattas. Utskottet vill vidare erinra om vad som anfördes om den framtidaodontologiska verksamheten vid i och i kommun ibetänkandet UbU 1983/84:21 (s. 12). Beträffande tandläkamtbildning av iranier i villutskottet peka på att, om sådan utbildning kommer till stånd, det sker som uppdragsutbildning med extern finansiering. Det ankommer inte på regering och riksdag att ta ställning i enskilda frågor om uppdragsutbildning. Med hänvisning till det anförda föresläs att bifaller proposition 1984/85:100 och avslår motionerna 1984/85:791 yrkande 21, 1984/85:1036, 1984/85:1162 yrkande 3, 1984/85:1312,1984/85:1318yrkåndenaloch2,1984/85:1324 yrkande 16samt 1984/85:1336. ' I motion 1984/85:2542 (m) yrkande 16 i denna del begärs enredovisning av det långsiktiga behovet av tandläkare samt förslag fill minskaddimensionering. Utskottet anser att en tillförlitlig prognos beträffandedet långsiktiga behovet av tandläkare är utomordentligt angelägen. Denexpertpromemoria som utarbetat måste följas upp ytterstnoggrant. Utskottet anser emellertid att frågan om den framtidadimensioneringen måste behandlas förutsättningslöst och kan därför inte delamotionärernas uppfattning att framtiden endast kan innebära nedskärningar. Medhänvisning till det anförda bör motion 1984/85:2542 yrkande 161 denna delavslås av . Rättelse: S. 17, Reservationer 6.slutet av rad 6 nedifrån Står: och 1984/ Rättat till: 1984/85:1336 och medbifall till UbU 1984/85:27 8 Antalet sökande till övriga vårdutbildningar inomhögskolan har minskat , ochåterbudsfrekvensen är hög. Enligt föredragande statsrådet är det angeläget attdenna utveckling kan brytas genom särskilda insatser. Sådana kan t. ex. utgörasav ökad samordning av utbildningsresurser mellan regioner och förbättradinformation om vårdyrken. tillstyrker vad som förordatsom planeringsramar i övrigt för utbildning till värdyrken för budgetåret1985/86 i proposifion 1984/85:100. Påbyggnadslinjeni psykoterapi har haft 40 nybörjarplatser på steg 1 och 24nybörjarplatser på steg 2. Mot bakgrund av den bristande balansen mellanutbildningsmöjligheterna på de båda stegen biträder föredragande statsrådetUHÄ:s förslag att för /86 koncentrera utbildningsresursernatill steg 2. Imotion 1984/85:1901 (m) yrkas att en påbyggnadsutbildning i psykoterapi försjuksköterskor bör inrättas. Mofionärerna påpekar att steg 1-utbildning-en ipsykoterapi är en av de få vidareutbildningsmöjligheter som finns förpsykiatriskt utbildade sjuksköterskor. Om steg 1-utbildningen försvinner måstedenna utbildning komma till stånd på annat sätt. Utskottetvill i detta sammanhang påpeka att omfördelningen ay utbildningsplatser tillsteg 2 endast skall gälla för /86. En arbetsgrupp inom UHÄhäller på med en översyn av psykoterapiutbildningen inomhögskolan. Hur den framtida utbildningen skall utformas får bedömas när gruppenlämnat sin rapport, vilket beräknas ske . Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion 1984/85:1901. Ipropositionen föreslås att en påbyggnadslinje i toxikologi inrättas vidKarolinska insfitutet /87. Den nya utbildningen skall ersättaden lokala linjen för utbildning i toxikologi, som anordnas där,och bestå av en baskurs om 20 poäng och en fortsättningskurs om ytterligare 60poäng. Föredragande statsrådet förordar vidare att en påbyggnadslinje iarbetsterapi om 20 poäng och en påbyggnadslinje i sjukgymnastik om 20 poängskall inrättas . Utbildningsutskottetfinner det angeläget att de föreslagna påbyggnadslinjerna kommer till ståndoch föreslår att bemyndigar regeringen att inrätta dem. Utskottettillstyrker vidare att den medicinska seryicelinjen benämns laböratorieassistenfiinjen. Riksdagenbeslutade att påbyggnadslinjen för utbildning i medicinsk ochkirurgisk sjukvård skulle upphöra 1 juH 1986 (prop. 1981/82:100, UbU 20, rskr.248). Föredragande statsrådet återkommer till med begäran om att kompletterandeutbildning i medicin och kirurgi för sjuksköterskor skall få fortgå även efterden , dock längst t. o. m. UbU1984/85:27 9 Utskottet har ingen erinran motförslaget och tillstyrker vad som förordats i proposition 1984/85:100. Frågor som rör personalbehov och utbildningsplanering inomhälso- och sjukvården tas upp i tre motioner. I motion 1984/85:1338 (m) yrkande 1 begärs en utredning omdetta behov. I samma motion yrkande 2 krävs att hos regeringenhemställer om åtgärder för att förbättra samordningen mellan landstingensverksamhets-och utbildningsplanering. Motionärerna hävdar attplaneringsunderlaget för utbildningsdimensioneringen är otillförlitligt. För värdutbildningarmed inriktning mot diagnostisk radiologi och onkologi anses särskilda insatserböra göras för att råda bot på en förväntad bristsituation. Likartadesynpunkter förs även fram i motion 1984/85:1841 (s), vari yrkas attutbildningsplaneringen inom vårdområdet beaktar den pågående omstruktureringenmot öppna vårdformer. I motion 1984/85:2277 (fp) yrkande 1 i denna del krävsökad utbildning av allmänläkare, distriklssjuksköterskor, sjukgymnaster ocharbetsterapeuter. För att ett väl fungerande husläkarsys-tem skall vara möjligtatt uppnå behövs enligt motionärerna ca en allmänläkare per 2 000 invånare. Utskottetfår för sin del anföra följande. I betänkandet Hälso- och sjukvård inför 90-talet (SOU1984:39) förordas en fortsatt översyn av värdutbildningarna. Socialstyrelsenförväntas redovisa en underlagsstudie om personal- ochutbildningsbehov. Utskottet utgår från att ställning därefter kommer att tastill i vilka former översyn av vårdutbildningarna skall ske. Utgångspunkten förarbetet måste självklart vara den framtida strukturen inom hälso- ochsjukvården. I fråga om onkologiutbildningen har regeringen denna vår delsmedgett viss försöksverksamhet i landsfing, dels uppdragit åt UHÄatt utarbeta ett förslag fill påbyggnadslinje inom området för bl. I vad slutligen gäller de medellånga vårdutbildningarna ochsamordningen mellan verksamhets- och utbildningsplanering pågår ettkontinuerligt samarbete mellan UHÄ, och de enskilda landstingen.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna 1984/85:1338yrkandena 1 och 2, 1984/85:1841 och 1984/85:2277 yrkande 1 i denna del böravslås. Antalet allmänläkare beror inte i första hand pågrundutbildningens dimensionering utan på fördelningen av utbildningsplatserinom specialistutbildningen för redan legitimerade läkare. Hur dessa platser,s.k. block för fortsatt vidareutbildning (FV-block), läggs ut på de olikaspecialiteterna fastställs i läkarfördelningsprogram, som utarbetas avsocialstyrelsen i samråd med UHÄ, och . Underinnevarande budgetår är 400 av 985 FV-block avdelade för allmänläkarutbildning.Fler allmänläkarblock kan inte organiseras inom sjukvården. Dennyligen tillsatta utredningen för översyn av läkarnas specialistutbildning m.m. skall enligt sina direktiv (Dir. 1985:2 s. 7) lämna UbU1984/85:27 10 förslag till hur utbildningen av läkare efter läkarexamenskall utformas med hänsyn till att större delen av den framtida hälso- ochsjukvärden kommer att vara inriktad mot primärvård och länssjukvård. Med hänvisning till del anförda föreslår utskottet altmotion 1984/85:2277 yrkande 1 i denna del skall avslås av . I propositionen tas frågan upp om huvudmannaskapet förutbildningen på rehabiliteringslinjens inriktning mot sjukgymnastik. Denbedrivs med stafligt huvudmannaskap vid i Stockholmoch vid i . På övriga fem orter, där sjukgymnastutbildningbedrivs, är huvudmannaskapet kommunall eller landsfingskommunalt. anser i princip att denna utbildning bör bedrivas med enhetligthuvudmannaskap. beslöt att de medellänga värdutbildningarnaskall ha kommunalt huvudmannaskap med undanlag av utbildningarna i Stockholmoch . Föredragande statsrådet avser att låta utreda konsekvenserna av enkommunalisering även av dessa. I motion 1984/85:2529 (m) yrkas att de sjukgymnastutbildningarsom har stafligt huvudmannaskap skall behålla detta. Mofionärernaframhåller den framgångsrika utvecklingen av forskningsanknytningen avsjukgymnastutbildningarna vid i ochuniversitetet i . Forskningssamarbetet med medicinsk fakultet äromfattande, och 15 sjukgymnaster har antagits fill forskarutbildning. I åretsbudgetproposition föreslås en stor ekonomisk satsning för all skapa samverkanmellan läkarutbildning och vårdutbildningar i form av ett särskilthälsouniversitet i . Denna eftersträvansvärda samverkan finns redansom ett naturligt inslag i sjukgymnastutbildningarna i och . Delfinns enligt motionärerna en allvarlig risk för att den forskningsanknytningoch kompetens som byggts upp på kort lid försvinner om kopplingen fill enhögskoleenhet med fasta forskningsresurser upphör.