bet · G801UbU31 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:31 om lärarutbildning förgrundskolan m. m. 1984/85:122) Regeringen har i proposition 1984/85:122() föreslagit att 1. bemyndiga regeringen att den 1juli 1988 inrätta en allmän utbildningslinje, grundskollärarlinjen, med delsen inriktning mot undervisning i tidigare årskurser om 140 poäng, dels eninriktning mot undervisning i senare årskurser om 140/160/180 poäng, 2. bemyndiga regeringen attavveckla nuvarande lägstadielärarlinjen och mellanstadielärarlinjen /89, 3. bemyndiga regeringen att föriängaidrottslärariinjen till 120 poäng tidigast . 1984/85:2892av m. fl. (c) vari yrkas 1. alt som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen framhållits om behovet av godaämneskunskaper, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbildning i engelskaför lärare med inriktning mot tidigare årskurser, 3. att med ändring iregeringens förslag beslutar att utbildningen för lärare med inriktning motsenare årskurser bör avse årskurserna 5 t.o.m. 9, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att undervisningensåväl i lärarutbildningen som i bör utgå ifrån kunskaper i klartdefinierbara ämnen, 5. att med ändring iregeringens förslag beslutar att utbildningen för lärare med inriktning motsenare årskurser bör omfatta 180 poäng även för specialiseringar motnaturorienterande och samhällsorienterande ämnesområden, 6. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om treåriggymnasieutbildning som behörighetskrav för läramtbildningen, 7. att hos regeringenbegär förslag om en flerårig planering för kompletteringsutbildning av redanverksamma ämneslärare, 1 1984/85. UbU 1984/85:31 2 8. att som sin mening ger regeringen fillkänna vad som i motionen anförts om möjligheterna att erhålla behörighet attundervisa i gymnasieskolan. 1984/85:2968av m. fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar attavslå regeringens förslag att inrätta en allmän utbildningslinje,grundskollärarlinjen, 2. att hos regeringenbegär förslag fill en allmän utbildningslinje, klasslärarlinjen, enligt de imotionen angivna riktlinjerna, 3. all som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet avkompetensgivande vidareutbildning, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förkuriskapskrav tillklasslärarlinjen, 5. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om betygsättningen inom lärarutbildningarna, 6. att som sin meningger regeringen, fill känna vad som i motionen anförts om praktikorganisationen, 7. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om dimensionering ochlokalisering av läramtbildningen. 1984/85:2969 av () och LarsErnestam (fp) vari yrkas att beslutar som sin mening ge regeringenill känna vad som i motionen anförts om inrättandet av ett TEMA om barnVvillkori samhället vid i . 1984/85:2970av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om undervisningen ochkunskapsinhämtandet i skolan som grund för det fortsatta planeringsarbetet avden nya grundskollärarlinjen, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tidigt praktikavsnitt iden nya lärarutbildningen, 3. att med ändring iregeringens proposition 1984/85: 122 beslutar inrätta en allmän utbildningslinje,grundskollärarlinjen, med dels en inriktning mot undervisning i tidigareårskurser om 160 poäng, dels en inriktning mot undervisning i senare årskurserom 160/180/180 poäng, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en reguljär utbildning förtekniklärare, 5. alt hos regeringenhemställer om en plan för fortbildningsbehovets läckande med anledning av dennya lärarutbildningen, 6. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om specifikation av denkomplettering som krävs för forskarutbildning, 7. att hos regeringenhemställer om förslag till konkret utformning av den nya läramtbildningensinriktning och innehåll. UbU 1984/85:31 3 1984/85:2971 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att anordna vidareutbildning av förskollärare vid . 1984/85:2972av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att avslår hemställani proposition 1984/85:122, 2. alt begär attregeringen återkommer till med förslag om en ny lärarutbildning ienlighet med följande riktlinjer: a) den framtida läramtbildningenskall uppdelas i två utbildningar, en klasslärarlinje på 140 poäng omfattandeårskurserna 1 t.o.m. 6 och en ämneslärarlinje på 160180 poäng omfattandeårskurserna 7 t.o.m. 9 i samt gymnasieskolan, b) ämneslärarlinjen skall ha tvåinriktningar, én mot högstadium och en mot gymnasiet, c) inriktningen mot gmndskolanshögstadium skall omfatta antingen 40 -t- 40 -1- 60 poäng -t- 40 poängpraktisk-pedagogisk utbildning eller 40 -I- 40 -I- 40 poäng + 40 poängpraktisk-pedagogisk utbildning, d) deninriktning som riktar sig mot gymnasiet skall omfatta två ämnen (60 -I- 80 poäng -I- 40 poäng praktisk-pedagogisk utbildning), e) treårskurser i gymnasiet skall vara behörighetskrav för både klass lärarlinjen och ämneslärarlinjen, f) enplan bör utarbetas för att erbjuda behörig hetsgivande utbildning till de lärare som är verksamma inom skolan och som har en ofullständig utbildning, g) en tregradigbetygsskala i lärarutbildningen bör finnas kvar. 1984/85:2973 av () och LarsErnestam (fp) vari yrkas att i samband med behandlingen avpropositionen om lärarutbildning för som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen under punkterna af anförs om behov förutbildning i ekologi, natur- och miljövård m. m. 1984/85:2974av () och () vari yrkas 1. alt med ändring iregeringens förslag beslutar att utbildningen för lärare med inriktning motsenare årskurser bör omfatta 180 poäng även för specialiseringar mot detsamhällsorienterande ämnesområdet, 2. att med ändring iregeringens förslag beslutar att inrätta en obligatorisk vidareutbildningomfattande 20 poäng för det ämne i det samhällsorienterande blocket därämnesfördjupningen är mindre än 40 poäng. 1984/85:2975 av m.fl. (m, c, fp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om antagningen till läramtbildning fr. o. m. /89. 11 1984/85. UbU 1984/85:31 4 Den nuvarande utbildningen av låg- ochmellanstadielärare grundar sig på beslut av riksdag med anledning avförslag av lärarutbildningssakkunniga (prop. 1967:4, SU 1967:51,rskr. Samma grund har också den för , gymnasieskolan ochvuxenutbildningen gemensamma utbildningen av lärare i teoretiska ämnen, dvs.ämneslärarutbildningen. Lågstadielärarlinjen omfattar 100 poäng och mellanstadielärarlinjen120 poäng. De tre ämneslärarlinjerna, nämligen denhisto-risk-samhällsvelenskapliga, den matematisk-naturvetenskapliga och denspråkvetenskapliga, omfattar var och en 160 poäng. Utbildningför undervisning i praktisk-estetiska ämnen i ges på särskildautbildningslinjer såsom bildlärarlinjen (120 poäng), idrottslärariinjen (80poäng) och musiklärarlinjen (160 poäng). På grundval av förslag frånlärarutbildningskommittén beslutade (prop. 1975:24, UbU1975:14, rskr. 1975: 159) om försöksverksamhet med tvåämnesutbildning. En sådanförsöksverksamhet, som innebär att utbildning i praktisk-estetiskt ärhne kankombineras med utbildning i vissa teoretiska ämnen, har pågätt sedan år 1977.Även låg- och mellanstadielärarlinjerna innehåller viss utbildning i bild- ochformarbete, idrott och musik. Pågrundval av förslag års lärarutbildningsutredning i betänkandet (SOU1978: 86) Lärare för skola i utveckHng föreslås nu i proposition 1984/85:122en ny lärarutbildning för . Lärarutbildningen för undervisning igrundutbildning för vuxna (grundvux) och i svenska som andraspråk behandlasockså i propositionen. Även idrottslärarutbildningen samt vissa frågor omslöjdlärarutbildningen tas upp. Frågor som rör utbildningen av lärare förgymnasieskolan och för vuxenutbildningen i övrigt berörs endast i denutsträckning de har samband med lärarutbildningen för . När den nuvarande strukturen för läramtbildningen igrundskolan lades fast var genomförd i av landetskommuner. Därefter har två genomgripande revisioner gjorts av läroplanen förgrundskolan, nämligen genom läroplan (Lgr 69) och läroplan(Lgr 80). 1 Lgr 80 anges för varje stadium och inte som tidigare för varjeårskurs antalet veckotimmar per ämne och kursplanernas huvudmoment. Vidarebetonas starkare än i tidigare läroplan att de grundläggande basfärdigheternaatt läsa, skriva och räkna måste tränas under alla stadier. Vikten av satsningpå svenska språket och litteraturen samt på naturvetenskap och teknikframhålls även. Såvitt gäller organisation är läget ihuvudsak följande. Enligt () skolregister (april1985) finns det UbU1984/85:31 5 sammanlagt närmare 5000 skolor (skolanläggningar) medgrundskola. Skolor som omfattar låg-, mellan- och högstadium utgör härav 10procent (491), låg- och mellanstadieskolor (2940), mellan- ochhögstadieskolor (108), högstadieskolor (475),lågstadieskolor (629) och övriga skolor . Enligt uppgifterfrån SCB om elever och klasser i gick drygt 20procent av gmndskolans elever i skola som omfattar låg-, mellan- ochhögstadium, i låg- och mellanstadieskola, imellan- och högstadieskola, i högstadieskola, ilågstadieskola samt i övriga skolor. Med anledning av proposition1984/85: 122 om läramtbildning för m.m. har väckts nio motioner,vilka innehåller 37 yrkanden. Utskottet behandlar i det följanderegeringsförslagen och de olika mofionsyrkandena och tar först upp frågan omlinjeorganisation för utbildningen. Föredragande statsrådet föreslåratt en ny lärarutbildning för organiseras inom ramen för engemensam allmän utbildningslinje, grundskollärarlinjen, med två skildainriktningar, en för undervisning i tidigare årskurser eller årskurserna 1 t.o.m. 7 och en för undervisning i senare årskurser eller årskursernai t.o.m. 9. Lärarutbildningen för gmndskolans tidigare årskurser börenligt propositionen omfatta 140 poäng och innehålla fördjupade studier iantingen matematik och naturorienterande ämnen eller svenska och samhällsorienterandeämnen. Inom gmndskollärarlinjens inriktning mot senare årskurserbör det finnas möjligheter till fyra specialiseringar i skilda ämnen ellerämnesområden. En bör avse utbildning i samhällsorienterande ämnen, en annanutbildning i naturorienterande ämnen med eller utan matematik. Dessautbildningar föreslår föredragande statsrådet skall omfatta 160 poäng. Entredje specialisering bör avse svenska och två främmande språk. Dennautbildning föreslås omfatta 180 poäng. En fjärde specialisering bör avsepraktisk-estetiskt ämne i förening med svenska eller ett främmande språk ellermatematik. Denna utbildning bör omfatta 140, 160 eller 180 poäng. Utbildning för undervisning i grundvux och i svenska somandraspråk föreslås anordnad inom den nya linjens ram. I motionerna 1984/85:2968 (m) yrkande 1 och 1984/85:2972(fp) yrkande 1 föreslås avslag på regeringens förslag all inrätta en allmänutbildningslinje, grundskollärarlinjen. Motionärerna menar att praktiskt tagelalla elever går vidare från högstadiet till gymnasieskolan och att vidärmed i realiteten har fått en skola som omfattar inte nio årskurser utan UbU 1984/85:31 6 Detta förhållande måste enligt motionärernas uppfattning ligga tillgmnd för utformningen av den framtida läramtbildningen och linjesystemet fördenna. Det samband som finns mellan högstadiet och gymnasieskolan fårinte brytas. I stället måste, menar motionärerna, övergången mellan årskurserna9 (högstadium) och 10 (gymnasieskolan) underlättas. En nylärarutbildning för och gymnasieskolan bör utformas inom ramen förtvå allmänna utbildningshnjer, dels en klasslärarlinje för undervisning igmndskolans tidigare årskurser,, dels en ämneslärarlinje för undervisning igrundskolans senare årskurser och i gymnasieskolan. uppfattning är det i detta sammanhang nödvändigt att se grundskolansom en helhet och låta den få framträda som en skola utformad efter sina egnavillkor. Visserligen närmar sig andelen elever i en årskull som frångrundskolan övergår till gymnasieskolan , men kvar står ändå att gmndskolanär en obligatorisk skola för alla till skillnad från gymnasieskolan som är enfrivillig påbyggnad. Gmndskolan har alltmer inriktats mot att hålla elevernasamlade i odifferentierade klasser, medan i gymnasieskolan med dess många studievägarmed skilda inriktningar (linjer och specialkurser) gruppering av eleverna merasker efter intresse och fallenhet. Inriktningen mot en sammanhållning avklasserna har gradvis förstärkts sedan grundskolaninfördes och har medfört en delvis ändrad syn på undervisningen på högstadiet.En organisatoriskt sammanhållen läramtbildning för låg-, mellan- och högstadiernafrämjar denna inriktning, medan en linjedelad lärariitbildningsor-ganisalionbidrar till att bibehålla den nuvarande skillnaden i pedagogiskt synsätt mellanfrämst mellanstadiets och högstadiets lärare. Vadsom nu har anförts strider enligt utskottets mening inte mot strävandena attåstadkomma samverkan mellan förskolan och och mellan grundskolanoch gymnasieskolan. Utskottetföreslår att regeringen får bemyndigande att dels inrätta en allmänutbildningslinje, gmndskollärarlinjen, dels avveckla nuvarande lågstadielärarlinjeoch mellanstadielärarlinje fr. o. m. /89. Motionerna 1984/85:2968yrkande 1 och 1984/85:2972 yrkande 1 avstyrks. Tillfrågan om utbildningarnas längd och årskursspännvidden när det gäller lärarnasarbetsområde återkommer utskottet i det följande. Utbildningav lärare för tidigare årskurser Utbildningen skall som tidigare redovisats omfatta140 poäng och rymma två fördjupningsalternativ jämte gmndläggande utbildning ide ämnen som finns på lågstadiet (svenska, matematik och orienteringsämnen). Iutbildningen av lärare för gmndskolans tidigare årskurser bör enligt propositionennågot av ämnena bild, idrott och musik också ingå. Äveti viss utbildning iengelska skall ingå i denna lärarutbildning. UbU 1984/85:31 7 I motion 1984/85:2968 (m) yrkande 2 anförs attutbildningen på den av motionärerna föreslagna klasslärarlinjen bör ge deblivande klasslärarna goda kunskaper i bl. a. läsinlärningens ochmatematikundervisningens metodik samt i specialpedagogik. Utbildningen avklasslärarna bör enligt motionärerna få två inriktningar, en för undervisningföreträdesvis på lågstadiet (i denna inriktning anses även böra ingå moment somär gemensamma med förskollärarutbildningen) och en för undervisning företrädesvispå mellanstadiet. Enligt samma motion bör mellansladielärarna genom enkompetensgivande påbyggnadsutbildning kunna skaffa sig behörighet att undervisai viss omfattning på högstadiet. I motion 1984/85:2972 (fp) yrkande 2 a i dennadel föresläs att lärarutbildningen på en av motionärerna föreslagen klasslärarlinjeskall knyta an till läroplanens stadieuppbyggnad och omfatta årskurserna 1-6.Det anses viktigt att utbildningen får erforderiig bredd när det gällernybörjarundervisningen på lågstadiet. Utskottetvill med anledning av dessa motionsyrkanden om utbildning av lärare förgrundskolans tidigare årskurser anföra följande. Grundskolanshuvuduppgift är att ge eleven goda kunskaper och färdigheter. Elevernaskunskaper skall fördjupas fortlöpande under de nio skolåren (prop. s. 9).Utbildningen av lärare för tidigare årskurser bör som föreslås ipropositionen rymma två fördjupningsalternativ som omfattar antingen matematikoch naturorienterande ämnen eller svenska och samhällsorienterande ämnen. Denblivande läraren bör få en sådan utbildning att han eller hon kan svara förundervisningen i svenska och matematik samt undervisningen inom helaorienleringsblocket i första årskurser (åtminstone årskurserna1-3). Fördjupningsalternativen är viktiga framför allt för undervisningen iårskurserna därefter. Dennya utbildningen innebär självfallet inte att varje lärare alltid kommer attfölja en klass under en lång följd av är. Däremot skapas möjlighet härtill. Detnya är att utbildningen totalt sett ger kompetens för undervisning i ett stortantal årskurser. Syftet med att lärare skall kunna överskrida stadiegränsenefter årskurs 6 är att främja konfinuileten i arbetet på mellan- ochhögstadierna. Det är enligt utskottets mening viktigt att en lärare förgrundskolans tidigare årskurser i den utsträckning som det är möjligt fårkunskaper om ämnesinnehåll och metodik för årskurs 7 i vad gäller de aktuellafördjupningsämnena. Utskottetföreslår med hänvisning till vad som anförts alt avslår motionerna1984/85:2968 yrkande 2 och 1984/85:2972 yrkade 2 a i denna del. Enligtmotion 1984/85: 2892 (c) yrkande 2 bör lärarna för de tidigare årskurserna fåsådana kunskaper i engelska att de klarar av undervisningen i ämnet igrundskolans tidigare årskurser. Utskottetdelar uppfattningen i motionen. Genom att en så stor andel av dagens skoloromfattar endast låg- och mellanstadium, måste lärarna för de tidigareårskurserna ha kompetens att undervisa i engelska i årskurserna n 1984/85. UbU1984/85:31 8 Den i motionen aktualiserade frågan bör tas upp i detkommande arbetet med utbildningsplan inom universitets- och högskoleämbetet(UHÄ). Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I motion 1984/85:2970 (vpk) yrkade 3 i denna del föreslåsförlängning av lärarutbildningen för de tidigare årskurserna till 160 poäng. Utskottet erinrar om alt regeringens förslag tilllärarutbildning för tidigare årskurser innebär en förlängning avnuvarande utbildningstid för klasslärare med 40 poäng jämfört med nuvarandelägstadielä-rarutbildning och med 20 poäng jämfört med tidigaremellanstadielärarutbildning. Med hänvisning härtill avstyrks mofion1984/85:2970 yrkande 3 i denna del. Utskottet föreslår sammanfattningsvis alt medbifall till mofion 1984/85:2892 yrkande 2, med anledning av proposifion1984/85:122 och med avslag på motionerna 1984/85:2968 yrkande 2 och1984/85:2970 yrkande 3 i denna del och 1984/85:2972 yrkande 2 a i denna del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om utbildning avlärare för tidigare årskurser. Utbildning av lärare för senare årskurser Som tidigare redovisats skall detenligt förslaget finnas två inriktningar av grundskollärarlinjen. föreslår att blivande lärare inom den ena inriktningen skallutbildas för årskurserna 1-7 och alt blivande lärare inom den andrainriktningen skall få utbildning för årskurserna 3-9. Båda lärarkategoriernakan härmed tjänstgöra i årskurserna 3 t. o. m. När del gäller lärarna för senare årskurserframförs i motion 1984/85:2892 (c) yrkande 3 tveksamhet till den storaspännvidden från årskurs 3 till årskurs 9 i deras arbetsområde. Motionärernaanser att antalet årskurser som lärarna skall kunna undervisa i bör begränsas.Enligt motionärerna är det fråga om ämneslärare om än med bredare kompelens. Deföreslår därför att utbildningen av lärare för de senare årskurserna skall avseenbart årskurserna 59. Utskottet anser för sin del att en rimlig avgränsningavarbetsområdet för ifrågavarande lärare är årskurserna 49. Utskottet föreslåratt regeringsförslaget i vad gäller årskursspännvidden hos lärarna förgrundskolans senare årskurser ändras på angivet sätt. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna. Båda lärarkategorierna kan då inom ramenför sin kompetens tjänstgöra i årskurserna 4 t. o. m. Föredragande statsrådet anför att det inom inriktningenmot senare årskurser bör finnas möjligheter till specialisering i skilda ämneneller ämnesområden. Som tidigare redovisats bör enligt propositionen en specialiseringavse utbildning i samhällsorienterande ämnen, en annan utbildning inaturorienterande ämnen med eller ulan matematik. UbU1984/85:31 9 seringar föresläs omfatta 160 poäng. En tredjespecialisering bör avse svenska och två främmande språk samt omfatta 180 poäng.En Qärde specialisering bör avse praktisk-estetiskt ämne i förening med svenskaeller ett främmande språk eller matemafik. Denna specialisering bör omfatta140, 160 eller 180 poäng beroende på vilka ämnen som ingår i kombinationen. Den del av utbildningen som benämns praktisk-pedagogiskutbildning beräknas omfatta ungefär 40 poäng av utbildningen. För undervisning i samhällsorienterande ämnen, dvs. igeografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, bör utbildningenenligt propositionen läggas upp så alt ämnessludierna om 120 poäng gerkompetens för samtliga ämnen. En sådan grundläggande kompetens bör kunna gesinom ramen för ca 20 poäng i vart och ett av två av de nu nämnda ämnena och ca40 poäng i vart och ett av de två övriga (prop. s. 15). Specialiseringen inaturorienterande ämnen omfattar enligt propositionen två alternativ, nämligenA: 40 poäng biologi + 20 poäng fysik -I- 40 poäng kemi -(- 20 poäng fördjupningi bl. a. teknik och B: 20 poäng i två av ämnena biologi, fysik, kemi ochmatematik samt 40 poäng i tvä av dem (prop. s. 16). Sammantaget omfattar var och en av utbildningarna mednämnda specialiseringar (samhällsorienterande ämnen resp. naturorienterandeämnen) 160 poäng, dvs. 120 poäng ämnesstudier och 40 poäng prakfisk-pedagogiskutbildning. Frågor om ämnesutbildningens längd totalt och för deenskilda ämnena för lärare för senare årskurser i dessaspecialiseringar tas upp i fyra motioner. Enligt motion 1984/85:2892 (c) yrkande 5 bör utbildningenomfatta 180 poäng inte bara för specialiseringen i svenska (60 poäng) och tvåfrämmande språk (40 -I- 40 poäng) utan även för specialiseringarna inaturorienterande ämnen med eller utan matematik samt i samhällsorienterandeämnen. Likartad uppfattning hävdas i motion 1984/85:2974 (c) yrkande 1.Jämfört med nuvarande ämnesläramtbildning där ämnesstudierna omfattar endasttre ämnen inom ramen för 120 poäng innebär enligt motionerna regeringsförslageten kunskapsmässig försvagning som inte kan accepteras. Den i propositionenföreslagna anordningen av ämnessludierna kräver rimligen att mer lid ställstill förfogande för denna del av utbildningen. Även i motion 1984/85:2970 (vpk)yrkandena 3 i denna del saml 4 krävs en utökning av studietiden till 180 poäng,bl.a. för ökade ämnesstudier och utrymme för utbildning i teknik, bl.a.datateknik. Utökningen av studietiden med 20 poäng avser i denna motion ävenspecialiseringen i praktisk-estetiskt ämne i förening med annat ämne. Ett annat synsätt när det gäller lärarrollen, ämnenasantal för den enskilde läraren och ämnesstudiernas omfattning redovisas imotion 1984/ 85:2972 (fp) yrkande 2 a och 2 b i motsvarande delar och yrkande 2c. Ämneslärarlinjen föreslås få två inriktningar, en för högsta- UbU 1984/85:31 10 diumoch en för gymnasieskolan. Ämnesutbildningen för de lärare som i första handskall arbeta på högstadiet anses böra rymma två alternativ. Det ena bör omfattatre ämnen, tvä om 40 poäng och ett om 60 poäng, det andra tre ämnen om vart ochett 40 poäng. Motionärerna anser alt tre undervisningsämnen är tillräckligtmänga för en lärare för senare årskurser och att det väsentliga äratt läraren har ett gott ämneskunnande i dessa tre ämnen. Den hårda låsningenav ämneskombinationerna för samhällsorienterande resp. naturorienterande ämnenanses inte helt bra. Behovet av utbildning i ekologi, naturresurshushållningoch miljövård framhålls i motion 1984/85:2973 i denna del. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Föratt en lärare skall kunna göra ett bra arbete krävs förutom pedagogiskthandlag goda ämneskunskaper samt goda metodiska kunskaper, anpassade tillämnets ärskursnivå och elevernas utvecklingsnivå. En pedagogiskt och metodisktskicklig lärare är bättre om han har goda ämneskunskaper. Utskottet gör denbedömningen att lärarutbildningen i samhällsorienterande ämnen resp.naturorienterande ämnen bör omfatta 180 poäng. Det möjliggör att ämnesstudiernai tre av de fyra berörda ämnena för vart och ett omfattar 40 poäng, medan de idet fjärde ämnet omfattar 20 poäng. Den kommande planeringen av ämnesstudiernabör emellertid inte nu låsas genom att man exakt anger poängtal för varje ämne.Bl.a.