bet · G801FiU28 · 1984-12-31 00:00:00 — om fortsatt valutareglering (prop. 1984/85:153) Utskottet tillstyrker i betänkandetatt valularegleringen förlängs t.o.m. . Utskottet avstyrkermotioner om liberaliseringar av valutapolitiken och om åtgärder för all inrättaen gemensam nordisk aktiemarknad. Vidare avslås två motioner (vpk) som kräverskärjjningar i valutapolitiken för att minska svenska förelags investeringar iutlandet och för all begränsa utländska köp av svenska förelag. I tre gemensamma borgerliga reservationer tillstyrks altvalutaregleringen förlängs endast , att liberaliseringargenomförs i valutapolitiken och att åtgärder vidtas för alt inrätta en gemensamnordisk aktiemarknad. Företrädaren för kommunisterna i utskottetyrkar i två reservationer bifall till de två vpk-molionerna. I dettabetänkande behandlar utskottet delsproposition 1984/85:153 om fortsatt valutareglering, dels demed anledning av propositionen väckta motionerna 1984/85:3068av m.fl. (m), 1984/85:3069av m.fl. (c), 1984/85:3070av () och (), dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna 1984/85:561 av m.fl. (m) om en gemensamnordisk aktiemarknad, m. m., i vad avser yrkande 1, 1984/85:674 av m.fl. (vpk) om åtgärder för attbegränsa svenska företags investeringar i utlandet, 1984/85:1580 av m. fl. (vpk) om utlänningarsförvärv av aktier i svenska företag, 1984/85:2351 av Per Stenmarck m. fl. (m) om etablering aven gemensam nordisk aktiemarknad, 1984/85:2713 av Per Stenmarck m.fl. (m) om en gemensamnordisk aktiemarknad, 1984/85:2806 av m.fl. (fp) om offentligupphandling, m. m., i vad avser yrkande 1. 1 1984/85. FiU1984/85:29 2 I detta betänkande behandlar utskottet dels proposition 1984/85:150 medförslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /86, m. (kompletteringspropositionen i vad avser bilaga 1 momenten 9-11, 13, 14 och 17, dels de med anledning av proposition 150 väckta motionerna 1984/85:3201 av m.fl. (m), i vad avseryrkandena 3,4,5 a och 6, 1984/85:3202 av m. fl. (fp), i vad avseryrkandena 3-5 och 7, 1984/85:3203av m. fl. (vpk), i vad avser yrkandena 7 och 9, 1984/85:3205av (), 1984/85:3206av m. fl. (c), i vad avser yrkandena 49, dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna 1984/85:941av () om statsbidragen till kommunerna, 1984/85:946 av Per m.fl. (m) om fördelning avvinsterna på vatlenkraftsanläggningar, 1984/85:1144 av m. fl. (c) omtilläggsdirektiv till skatteut jämningskommittén, 1984/85:1490 av m.fl. (s) om kommunernassocialbi-dragskoslnader, 1984/85:1574 av () och ()om generella statsbidrag till kommunerna, m.m., 1984/85:1575 av m. fl. (s) om utjämning avskillnaderna i kommunalskatt, 1984/85:1577 av () om skattemässigkompensation till kommuner med omfattande fritidsbebyggelse, 1984/85:1579 av () om redovisning avregeringspropositioners kostnadskonsekvenser för kommuner, 1984/85:1581 av m. fl. (vpk) om ekonomiskutjämning mellan kommunerna, 1984/85:2254 av () omskatteutjämningsbidrag till , 1984/85:2344 av m.fl. (m) om den kommunalaredovisningen m. m., 1984/85:2810 av m.fl. (vpk) om medel förtäckande av kostnaderna för vård av drogmissbrukare. De i proposition 150 framlagdalagförslagen återfinns i bilaga 1 till betänkandet. Ulskotlel har inhämtat yttrandeöver motion 2344 från . Yttrandet återfinns som bilaga2 till betänkandet. FiU1984/85:28 3 uttalar att valutaförordningen skall äga fortsattgiltighet t.o.m. . I motion 3068 av m.fl. (m) hemställs 2. att hos regeringen begär förslag omliberalisering av valutalagsfiftningen i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att som sin mening ger fullmäktige iriksbanken till känna vad i motionen anförs om valutapolifiken. I mofion 3069 av m. fl. (c) hemställs 2. att hos regeringen begär förslag omliberaliseringar av valutaregleringen i enlighet med vad som i motionenanförts. I mofion 3070 av () och ()hemställs 2. att hos regeringen begär förslag omliberaliseringar av valularegleringen i enlighet med vad i motionen anförts, 3. att som sin mening ger fullmäktige iriksbanken fill känna vad i motionen anförs om valutapolitikens inriktning. I motion 561 av m. (m) hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion 1984/85:559 1. att hos regeringen begär förslag tillåtgärder i syfte alt skapa förutsättningar för en gemensam nordiskaktiemarknad. I mofion 2351 av Per Stenmarck m.fl. (m) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående åtgärder för att underlätta börsnolering avaktier i de nordiska länderna. I motion 2713 av Per Stenmarck m.fl. (m) hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion 1984/85:2712 -att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en gemensam nordisk aktiemarknad. I motion 2806 av . (fp) hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion 1984/85:2805- 1. att uttalar att inom Nordiska rådetbör verka för ett närmare samarbete mellan de nordiska länderna så som beskrivsi motionen. Begränsning av svenska företags investeringar i utlandet I motion 674 av m. fl. (vpk) hemställs 1. att riksdagenuttalar sig för att omprövar sitt beslut att inte längre prövasvenska direktinvesteringar i utiandet ur bytesbalanssynpunkt, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring i valutaförfattningarna attutlandsinvesteringar endast skall godkännas om det kan FiU1984/85:28 4 påvisas att de utgör ett ömsesidigt samhällsekonomisktintresse, 3. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i valutaförfattningarna att de i ett företag/en koncern anställdasgodkännande krävs för utlandsinvesteringar. Regler för utlännings aktieförvärv i svenska företag I motion 1580 av m.fl. (vpk) hemställs 1. att riksdagenuttalar sig för alt återgår till tidigare restriktiva praxis när detgäller tillstånd för utlänningar all köpa aktier i svenska företag, 2. att riksdagenuttalar sig för att de fackliga organisationernas företrädare också får delta ibeslut i valutastyrelsen om tillstånd till utländska köp av svenska aktier. Genom valutaregleringen styrshuvudsakligen de transaktioner över landets gränser som inte har direkt sambandmed utrikeshandeln. Vittgående undantag har nämligen gjorts för löpandebetalningar. Regleringens syfte är främst alt hindra rena finansiellaplaceringar i utlandet. Valutaregleringen är ett medel i penningpolitiken. Denmedverkar till all störande kapitalflöden i möjligaste mån undviks. I propositionen anförs att den svenska ekonomins ökadeutlandsberoende, som accentuerats av strukturella obalanser iden svenska ekonomin, har fått till följd alt penningpolitiken i allt högregrad fått utformas med hänsyn till betalningsbalansen. Försvaret av växelkursenslår därvid i centrum och valularegleringen kan i vissa situationer underlättaen sådan politik. Frågan om valutaregleringens roll för utformningen avpenning- och valutapolitiken utreds av valulakommittén (E 1977:03). Någotbeslut om ändringar i den nuvarande ordningen bör enligt propositionen intefattas innan resultatet av kommitténs översyn av hela valularegleringenföreligger. Kommittén väntas slutföra sitt uppdrag . Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck ipropositionen att valutaregleringen i dess nuvarande utformning bör förlängas iavvaktan på de åtgärder som kan komma att vidtas med anledning av valuiakommit-ténsutredningsarbete. I motionerna 3068, 3069 och 3070 anförs attvalutakommittén bör åläggas att lägga fram sitt slutbetänkande , så alt förslag i liberaliserande riktning kan föreläggasriksdagen . Valutalagstiftningen bör därför endast förlängas . avser att avge sitt slutbetänkande inomkort. Utskottet förutsätter i likhet med vad som anförs i propositionen att såockså sker. FiU1984/85:28 5 innebär alt förslaget kan remissbehandlas under sommarenoch hösten. Det förefaller emellertid osäkert om förslag kan föreläggasriksdagen , vilket är nödvändigt för att förslagetskall kunna behandlas av och träda i kraft ,Framför allt torde de tillämpningsföreskrifter som lagstiftningen behöverkompletteras med ta att utarbeta. Det är därför inte realistiskt atträkna med all en eventuell ny lagstiftning kan träda i kraft före den 1 juli 1986.Utskottet tillstyrker därför all valularegleringen förlängs till utgången avjuni 1986. Därmed avstyrker utskottet motionerna 3068 yrkande 1, 3069 yrkande 1samt 3070 yrkande 1. , I motionerna 3068, 3069 och 3070begärs förslag om liberaliseringar i valutalagstiftningen. I motionerna 3068och 3070 anförs vidare att nuvarande valutareglering har skadliga verkningar påden svenska samhällsekonomin och att dess effektivitet som ett medel ipenningpolitiken är starkt begränsad. Utan att avvakta valutakommitténs förslagbör därför företa sådana liberaliseringar inom den nuvarandelagstiftningens ram som innebär en anpassning till de regler som gäller inomvåra nordiska grannländer och . Enligt sina direktiv bör valulakommittén värderabetydelsen av tillämpade valutarestriktioner och bedöma i vad mån det går attundvara sådana restriktioner eller byta ut dem mot andra medel inom denekonomiska politiken. Att föregripa valulakommilténs förslag genom att införaomfattande och generella liberaliseringar redan nu anser utskottet olämpligt.Det står vidare i direkt strid mot våra internationella åtaganden enligt dentolkning som gör och som utskottet återkommer till, allgenomföra liberaliseringar endast gentemot vissa av , t. ex.Danmark och . Delta har också tidigare regeringar och riksdagsmajoriteterinsett. Mot bakgrund av att valutakommittén kommer attavsluta sitt arbete anser inte utskottet att det finns skäl att hos regeringenoch riksbanksfullmäktige nu begära förslag om sådana förändringar i valutapolitikensom föreslås i motionerna. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 3068yrkandena 2 och 3, 3069 yrkande 2 saml 3070 yrkandena 2 och 3. I fyra motioner tas del nordiskasamarbetet på kredit- och aktiemarknaden upp. 1 motionerna 561, 2351 och 2713begärs förslag till åtgärder för att skapa förutsättningar för en gemensamnordisk aktiemarknad. I motion 2806 (fp) begärs att inom Nordiska rådetbör verka för ett närmare samarbete mellan länderna på detta område. Genom engemensam nordisk aktiemark- FiU1984/85:28 6 nad främjas, enligt motionärerna, en mer långtgåendeindustriell integration inom . Med som en gemensam aktiemarknadkan hemmamarknaden bli större som förutsättningarna för industrielltsamarbete ökas, anför motionärerna. Utskottet har behandlatlikalydande yrkanden. Utskottet anförde (FiU 1983/84:42) bl. En liberalisering avkapitalrörelserna i och en gemensam nordisk aktiemarknad hindras av denordiska ländernas OECD-åtaganden. I deri kapitalliberaliseringsstadga somantagits inom och som länderna undertecknat uttalas klart och entydigt attett medlemsland inte har rätt att diskriminera i sin behandling av andra tillstadgan anslutna länder i fråga om sådana kapitalöverföringar som täcks avstadgan, dvs. a. handel av akfier. Principen om icke-diskriminering harvarit av grundläggande betydelse för uppbyggnaden av det ekonomiska samarbetetmellan industriländerna under efterkrigsfiden, som varit så viktigt för våregen välståndsutveckling. Inte minst små och utrikeshandelsberoende länder, somSverige, har all anledning att slå vakt om denna princip. En liberalisering av aktiehandeln som begränsas tillSverige och skulle innebära alt de båda länderna skulle ge samtliga andramedlemsländer en mindre förmånlig och därmed diskriminerande behandling. Som ett led i det nordiska utredningsarbetet har kontaktertagits med i denna fråga. Dessa kontakter har bekräftat att kapitallibe raliseringsstadga lägger hinder i vägen. En ömsesidig förmånsbehandhng i valutaregleringshänseende de nordiska länderna emellan skulle utgöra en diskriminering som strider mot stadgan. De nordiska länderna kvalificerar inte för de undantagsmöjligheler stadgan erbjuder länder som ingår i tullunioner eller monetära sammanslutningar. De nordiska regeringarna har också tagit konsekvenserna avdelta och gemensamt dragit slutsatsen att eventuella liberaliseringsåtgärdernär det gäller kapitalrörelser inte kan begränsas fill ulan måsteinföras på ett icke-diskriminerande sätt gentemot samtliga länder som anslutitsig till OECD-stadgan. Utskottet delar således inteuppfattningen som framförs i mofion 2351 alt del skulle vara möjligt att hosOECD få acceptans för att ett upphävande av restrikfioner i vad gälleraktiehandel de nordiska länderna emellan inte är i strid medkapitalHberaliseringsstadgan. Utskottet har också fåll denna sin uppfattningbekräftad vid direkta samtal med i . ställer inteupp några förbud men utskottet anser det moraliskt förpliktande att följa deregler vi anslutit oss till. Del är således den generella liberaliseringens vägsom måste väljas. I vilken utsträckning den är möjlig även för fårprövas närmare när valutakommitténs slutbetänkande föreligger. Utskottet delar den positiva grundsyn på det nordiskasamarbetet som kommer till uttryck i motionerna. Enligt utskottets meninginnebär valutaregleringarna i de nordiska länderna knappast några merbetydande hinder för nordiskt industriellt samarbete. En fortsatt integration iNorden, som enligt utskottet är önskvärd och bör kunna intensifieras, kan medandra ord ske även med nuvarande regler pä kapitalrörelseområdet. FiU1984/85:29 7 2. att hos regeringenbegär utredning och förslag rörande effektivisering av den kommunala revisioneni enlighet med de riktlinjer som anförts i motionen. Den särskilda arbetsgruppen omkommunernas ekonomi () har utarbetat en kalkyl som beaktar deförutsättningar som följer av befolkningsutveckling, statliga beslut, planersamt vissa andra bindningar. För kommuner och landsting sammantaget visardenna kalkyl på en konsumtionsvolymökning på 0,såväl för som för år1987. Befolkningsförändringar svarar för 0,. Dessa prognoser brukaremellertid underskatta den förväntade konsumtionsökningen och i proposifionenhar därför antagits en årlig ökning av den kommunala konsumtionen på föråren 1986 och 1987. Detta ger en årlig ökning av sysselsättningen med 10000personer. Förslagen i propositionen beräknas för kommunernas del få effektersom ryms inom den angivna ökningen. I propositionen understryks att om antiinflationspolitikenskall lyckas är det nödvändigt att minska likviditeten i kommunerna. - En allmänindragning av likviditeten i samhällsekonomin, som för kommunerna innebär enindragning på (förslaget om en likviditetsindragning behandlasi FiU 1984/85:30). - Staten kan inteöka transfereringarna till kommunerna. Ökningen av skatteutjämningsbidragen det ordinarie och det extra utjämningsbidraget bör därför finansieras genomatt en särskild skatteutjämningsavgift tas ut på det totala skatteunderlaget(0,/skr). - För attmotverka den ökning av totala statsbidragen till kommunerna , som likvälberäknas ske, föreslås att bidraget med anledning av avskaffandet av denkommunala företagsbeskattningen reduceras med /invånare eller totalt 250milj. Anslaget till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m.föreslås höjt till . I propositionen framhålls vidare att spännvidden mellan dekommuner som har högst resp. lägst sammanlagd kommunalskatt har ökat på ettsätt som inte kan förklaras av skillnader i ambitionsnivåer eller effektivitet.Syftet med skatteutjämningssystemel är att ge kommuner och landstingskommunerekonomiska förutsättningar för alt kunna bedriva en likartad verksamhet. Trotsatt utjämningsbidragets omfattning ökat väsentligt reform harskillnaden i skattesatser ökat. I skatteutjämningskommitténs direktiv ingår bl.a. att försöka finna metoder för att kunna bidra till att utjämna skillnaden iskattesatser. Kommittén avslutar sitt arbete /86.1proposifionen understryks emellertid att dessa problem blivit så betydande attdet är nödvändigt att vidta åtgärder även på kort sikt. FiU1984/85:28 8 Regler för utlännings aktieförvärv i svenska företag I motion 1580 anförs att en kraftigförsäljning av svenska aktier till utlandet har ägt rum sedan 1979.Netto1'örsäljningen var 1983 jämfört med 1,4 miljarderkronor . sjönk visserligen neltoexporten till 1,5 miljarderkronor men den var alltjämt myckel stor. Enligt motionärerna är perspektivenoroande om utländska intressen i ökad grad får makten inom svenskt näringsliv.Det måste bedömas som ett nationellt intresse att de svenska storföretagenbehålls i svensk ägo. Motionärerna befarar all den översyn av lag omutländska förvärv av svenska företag som begärde medanledning av motioner i denna fråga kan ta relativt . Med hänsyn tillden explosionsartade ökning som skett måste det enligt motionärernaanses nödvändigt att en återgång sker till tidigare restriktiva praxis inomvalutastyrelsen när del gäller att bevilja tillstånd för aktieförsäljningarfill utlandet. Dessutom bör de fackliga organisationernas företrädare ivalutastyrelsen få delta i dessa beslut. Den kraftiga ökningen avförsäljningen av svenska aktier till utlandet som ägde rum avtog 1984 mentycks ha ökat kraftigt . var neltoexporten avaktier , vilket var mer än , då den uppgicktill nära . Underskotlen i de löpande betalningarna med utlandet hartvingat staten till omfattande upplåning utomlands. De ansträngningar somgjorts för all skapa ett privat kapitalinflöde har inte varit framgångsrika.Företagen har visat en växande ovilja att ta upp lån utomlands och därmedutsätta sig för ytterligare risker genom kursförluster. Mot bakgrund avsvårigheterna all åstadkomma en privat upplåning utomlands ser utskottet i ochför sig positivt på den kapitalexport som en försäljning av svenska värdepapperkan leda till. Som utskottet framhöll vid behandlingen av liknande frågorhösten 1983 finns det emellertid skäl att närmare följa förändringarna av detutländska ägarinflytandet i de svenska företagen. beslutade på utskottets förslag (FiU 1983/84:1,rskr. 1983/84:2) all en översyn skulle göras av företagsförvärvslagen i syfteatt åstadkomma ett mera fullständigt skydd mot oönskat utländskt inflytande.Denna översyn pågår inom industridepartementet och kommer att slutföras inomkort. Utskottet anser att resultatet av denna översyn böravvaktas innan några åtgärder vidtas från sida i syfte att förändra detutländska ägarinflytandet. Det finns därför inte anledning att nu återgå fillen mer restriktiv tillämpning inom valutaregleringen i fråga om utlänningars aktieförvärv.Mofion 1580 yrkande 1 avstyrks därmed. Frågan om de fackliga representanternas deltagande ivalutaslyrelsens beslut om aktieförsäljning till utlandet regleras ivalutalagen. kommer att lägga fram förslag till förändringarav valutalagen liksom förslag till kompetensfördelning mellanriksbanksfullmäktige och valutasty- FiU1984/85:28 9 Eftersom kommittén kommer all framläggavissa förslag finns det enligt utskottet inte anledning att nu företa någraförändringar. Motion 1580 yrkande 2 avstyrks därför. 1. beträffande/orWöHtillämpning av valutalagen och fortsatt giltighet av valutaförordningen attriksdagen med avslag på motionerna 1984/85:3068 yrkande 1, 1984/85:3069 yrkande1 och 1984/85:3070 yrkande 1 a) antar iproposition 1984/85:153 framlagt förslag till lag om tillämpning av valutalagen(1939:350), b) lämnar ulanerinran i proposition 1984/85:153 inlaget förslag till förordning om fortsattgiltighet av valutaförordningen (1959:264), 2. beträffandeliberalisering av valutalagstiftningen attriksdagen avslår motionerna 1984/85:3068 yrkandena 2 och 3, 1984/85:3069yrkande 2 och 1984/85:3070 yrkandena 2 och 3, 3. beträffandegemensam nordisk aktiemarknad altriksdagen avslår motionerna 1984/85:561 yrkande 1, 1984/ 85:2351, 1984/85:2713och 1984/85:2806 yrkande 1, 4. beträffandebegränsning av svenska företags investeringar i utlandet att avslårmotion 1984/85:674, 5. beträffanderegler för utlännings aktieförvärv i svenska företag att avslårmotion 1984/85:1580. Närvarande: (), (), (), (), (), (), ChristerNilsson (s), (). Torslen (), (),i (s), (), (), NinaJarlbäck (s) och (vpk). (), (),(), (), (), ()och () anser alt FiU1984/85:28 10 dels den del av utskottets yttrandesom på s. 4 börjar med "Genom valutaregleringen" och på s. 5 slutarmed "yrkande 1" bort ha följande lydelse: I propositionen föreslås attvalutaregleringen skall förlängas , dvs. för liden 1 juli1985 - . Valularegleringen har varit i kraft . Dentillkom i ett extraordinärt krisläge. Det finns, som utskottet ser det, starkaskäl för att nu liberalisera valutalagstiftningen. utreds frågan om valutaregleringens roll förutformningen av penning- och valutapolitiken av valulakommittén (E 1977:03).Ett slulbe-länkande har utlovats för länge sedan. Det är som utskottet ser det synnerligen beklagligt attkommitténs arbete så har dragit ut att det nu anses erforderligt meden ytterligare förlängning av den nuvarande valularegleringen. Utskottet anseri likhet med vad som anförs i motionerna 3068, 3069 och 3070 alt regeringen börse till att valutakommitténs slutbetänkande läggs fram såall förslag kan föreläggas . Strävan bör vara att Sverigei likhet med angränsande länder medverkar till att utveckla friare kapitalrörelseröver gränserna. Nuvarande valutalagsliflning bör förlängas till årsskiftet.Utskottet avstyrker således propositionen och tillstyrker förslagen i motionerna3068 yrkande 1, 3069 yrkande 1 och 3070 yrkande 1. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande/orwa» tillämpning avvalutalagen och fortsatt giltighet av valutaförordningen attriksdagen med anledning av proposition 1984/85; 153 momenten 1 och 2 samt medbifall till motionerna 1984/85:3068 yrkande 1, 1984/85:3069 yrkande 1 och1984/85:3070 yrkande 1 Lag om tillämpning av valutalagen (1939:350) Härigenom föreskrivs alt 2 § förstastycket 1, 2 och 4-9 samt 5 § 1 och 3 valulalagen (1939:350) skall tillämpasundertiden - . b) som sin mening ger regeringentill känna att valulaförordningen (1959:264) bör fortsätta att gälla till utgången av . (), (),(), (), (), ()och () anser att FiU1984/85:28 11 dels den del av utskottets yttrandepå s. 5 som börjar med "Enligt sina" och slutar med "och 3"bort ha följande lydelse; lade framett antal expertrapporter i ett delbetänkande. Dessa belyste valutaregleringenssamhällsekonomiska verkningar och dess ställning som ekonomiskt-politisktinstrument. De slutsatser som kan dras av expertrapporterna är attvalularegleringen har skadliga effekter på samhällsekonomin, att den minskarmöjligheterna att uppnå samhällsekonomisk balans och alt den är olämpUg för attstyra kapitalrörelserna. Det finns dessutom andra ekonomisk-politiskainstrument som är effektivare och har lägre samhällsekonomiska kostnader. Valutaregleringen är ett medel i penningpolitiken.Regleringen har bl. a. syftat till att öka möjligheterna att föra en oberoendepenningpolitik. Om detta kan för det första sägas all valularegleringenseffektivitet har minskat betydligt . Till följd av destora möjligheterna till privata kapitalrörelser i anslutning tillutrikeshandeln styrs den svenska räntenivån i mycket stor utsträckning avräntorna i utlandet. Anknytningen till de ufländska finansiella marknadernatill följd av den stafliga utlandsupplåningen har ytterligare minskat våramöjligheter att föra en självständig räntepolitik. Valutaregleringen har intekunnat förhindra en sådan utveckling. Inom har utvecklingen gåttmot en liberalisering av kapitalrörelserna över gränserna. Motsvarandeutveckling har inte ägt rum i , varför vi nu utmärker oss negativt genomatt ha den sannolikt mest omfattande valutaregleringen bland industriländerna.Detta är anmärkningsvärt, eftersom få länder är så beroende av världsmarknadensom . De stora industriföretagens ökade iniernaiionalisering harytterligare bidragit till en hopkoppling av de skilda ländernas finansiellamarknader. Det framstår mot denna bakgrund som omöjligt för ett land, som villkunna hävda sig i den internationella konkurrensen, att föra en valutapolifiksom markant avviker från vad som förekommer i omvärlden.