bet · G801SoU28 · 1984-12-31 00:00:00 — omutvecklingslinjer för hälso- och sjukvården (prop. 1984/85:181) I betänkandet behandlas proposition1984/85:181 om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården, m. m. jämte demotioner som väckts med anledning av propositionen. Dessutom behandlas tolvmotioner angående hälso- och sjukvård som väckts under den allmänna motionstidenår . Utskottet tillstyrker i betänkandetatt godkänner regeringens förslag till riktlinjer för hälso- ochsjukvårdspolitiken. M-ledamöterna reserverar sig och vill ha en ny utredningsom skall analysera organisations-och planeringsfrågorna. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en ettårigförlängning av lagen om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården. Utskottettillstyrker vidare med vissa tekniska förändringar regeringens förslag tilländring i hälso- och sjukvårdslagen. Ändringen syftar till att betona vikten avförebyggande insatser. 1 anslutning till förslagen i propositionen behandlarutskottet ett antal motionsyrkanden (s, m, c, fp, vpk). Ett motionsyrkande (m)tillgodoses genom den av utskottet föreslagna lydelsen av ändringen i hälso-och sjukvårdslagen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Utskottets ordförande (fp) har avgett reservation motutskottets motivering när det gäller privatpraktikernas roll i hälso- ochsjukvården. Utskottets ordförande och m-ledamöterna reserverar sig till förmånför ett motionsyrkande om fri etableringsrätt för läkare. Utskottetsvpk-ledamot reserverar sig såvitt avser mål fram förhälsopolitiken, hälsostatistik, anslag till forskning, kartläggning avrehabiliteringsbehov hos handikappade, informationsinsats mot tobaksbruket,specialisttjänster inom primärvården och mödra- och barnhälsovården.M-ledamöterna reserverar sig till förmån för ett motionsförslag om återskapandeav en medicinalstyrelse. Fem särskilda yttranden har avgivits. M-ledamöterna avgersärskilda yttranden beträffande huvudmannaskap för primärvården, beträffandespecialistkompetens inom primärvården och beträffande cancervården.C-ledamöterna avger särskilt yttrande beträffande specialistkompetens inomprimärvården. Utskottets ordförande och vpk-ledamoten avger ett särskiltyttrande om cancervården. 1 1984/85. 12sa/nl. SoU1984/85:28 2 I proposition 1984/85:181 omutvecklingslinjer för hälso- och sjukvården, m. m, föreslår regeringen() - efter föredragning av statsrådet - attriksdagen dels antarvid propositionen fogade förslag till 1. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763), 2. lag om fortsatt giltighet av lagen(1980:17) om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården, dels godkänner de i propositionen förordade riktlinjernaför hälso- och sjukvårdspolitiken. Lagförslagenframgår av bilaga 1. Regeringen har vidare berett tillfälle att tadel av vad i propositionen anförts om det förebyggande arbetet, vårdensinriktning, struktur och planering samt om personalutbildning, forskning ochstatistik. Motio/xerväckta under den allmänna /noiio/xstiden I motion1984/85:859 av m. fl. (vpk) hemställs 1. att uttalar att specialistmedverkan iform av gynekologer och barnläkare bör finnas inom primärvården även . 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna att mödrahälso vårdens kvalitet bör bibehållas genom medverkan av läkare med specialut bildning i gynekologi samt att vården skall utvecklas genom ett ökat samarbete med primärvårdens övriga medarbetare. I motion 1984/85:860 av . (s) hemställs all som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om offensiv hälsopolitik. I motion 1984/85:863 av . (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts beträffande den psykiatriska vården. I motion 1984/85:1287 av LarsHjertén m. fl. (m) hemställs att hos regeringen hemställer om enutredning som har till uppgift att överväga möjligheterna av ett överförande avprimärvården till kommunerna. I motion 1984/85:1291 av Wivi-AnneRadesjö (s) och () hemställs att beslutar alt hosregeringen begära att en översyn görs av gällande regler och rutiner rörandeambulanssjukvården, så alt största möjliga effektivitet och trygghet uppnås. 1 motion 1984/85:1781 av GullanLindblad (m) och () hemställs att som sin mening gerregeringen lill känna att specialistläkare inom gynekologi/obstetrik ochbarnsjukdomar samt övrig SoU1984/85:28 3 specialutbildad vårdpersonal, t.éx. barnsjuksköterskor,barnmorskor och kuratorer, skall ha sin givna plats inom primärvården. I motion 1984/85:2191 av BengtWesterberg m. fl. (fp) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförändring av långtidssjukvården. 1 motion 1984/85:2278 av IngemarEliasson (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad läkarkontinuitet i slutenvården. Motiveringtill yrkandet finns i motion 1984/85:2277. 1 motion 1984/85:2306 av KarinAndersson m. fl. (c) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 2), attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagtsangående omsorg och sjukvård för invandrare. 1 motion 1984/85:2450 av LarsErnestam (fp) hemställs att beslutar att hos regeringen begäraförslag om att försöksverksamheten med förtroendenämnder skall permanentas. I motion 1984/85:2452 av PaulJansson (s) och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökad forskningoch förbättrad vård för diabetessjuka. I motion 1984/85:2456 av GunnelJonäng (c) hemställs att uttalar vikten av att erforderligspecialistkompetens inom gynekologin bör finnas inom primärvården. Motioner väckta med anledning av proposition 1984/85:181 I motion 1984/85:3141 av i (m)hemställs 1. att beslutar avslåproposition 1984/85:181, 2. att hos regeringenanhåller om nytt förslag till utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården ienlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1984/85:3142 av GunnarBiörck i (m) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om åtgärder för att bättre tillgodose vårdenav barn som drabbas av blod- och tumörsjukdomar. 1 motion 1984/85:3143 av GunnarBiörck i (m) hemställs att av regeringen begär förslag tillåterskapande av en medicinalstyrelse med i huvudsak de uppgifter och densammansättning den tidigare hade. I motion 1984/85:3144 av FridaBerglund m. fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av en omfördelning av resurser frånden etablerade medicinska forskningen till omvårdnadsforskning. SoU1984/85:28 4 I motion 1984/85:3145 av KarinIsraelsson (c) och () hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om insatser för attförebygga AIDS och på sådant sätt konkret följa upp förslaget i proposition 1984/85:181om förebyggande av ohälsa. I motion 1984/85:3146 av m. fl. (vpk)hemställs 1. att uttalar att målet förhälsopolitiken fram bör vara en kraftig sänkning av dödlighet ochsjukdomsförekomst enligt motionens riktlinjer, 2. att hos regeringenhemställer om åtgärder för en kraftig förbättring av statistiken när det gällerhälsoförhållanden och deras koppling till sociala bakgrundsdata, 3. att uttalar sig for attmedicinska forskningsrådet genomför en grundlig omstrukturering av sina anslagså att går till forskning med klar samhällsmedicinsk inriktning, 4. att hos regeringenhemställer om åtgärder för en kartläggning av behovet av kontinuerlig,uppföljande rehabilitering för olika handikappgrupper. 1 motion 1984/85:3147 av m. fl. (s, m, c,fp, vpk) hemställs 1. att beslutar begära attregeringen genom policy-ultalanden och på andra sätt fastställer en officiell,aktiv tobakspolitik så att arbetet för minskat tobaksbruk får en klartmarkerad, egen identitet som ett i det förebyggande hälsovårdsarbetet ingåendedelområde för vilket man angett väl definierade kort- och långsiktiga mål, 2. att uttalar sig för attämnesområdet "Minskat tobaksbruk" får bli ett av de områden för vilkaman utarbetar särskilt hälsopolitiskt sektorsprogram. I motion 1984/85:3148 av MargaretaWinberg m.fl. (s, m, c, fp, vpk) hemställs att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna 1. vad i motionenanförts beträffande en massiv informationsinsats om tobakens skadeverkningar, 2. vad i motionenanförts om informationsinsatsens finansiering genom uttag av enhälsovårdsavgift av per cigarettpaket, 3. vad i motionenanförts beträffande en höjning av tobakspriset i konsumtionsdämpande syfte. Yrkande 4i motionen har överflyttats till lagutskottet. I motion 1984/85:3149 av UllaTilländer m. fl. (c) hemställs att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om den framtidasjukvårsorganisationens utformning och inriktning. I motion 1984/85:3150 av m.fl. (s)hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna attden medicinska och biologiska kvinnoforskningen ges en uttalad prioritet. SoU1984/85:28 5 2. att som sin mening gerregeringen till känna att forskningen för att framställa ett p-medel mot bådeoönskad graviditet och infektioner därvid uppmärksammas, 3. att som sin mening gerregeringen till känna att diagnostik och behandling av sexuellt överförbarasjukdomar förbättras, 4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en tvärvetenskaplig forskning angående psykologisk och teknisk utveckling i samband med förlossning och graviditet knyts till den i påbörjade utvärderingen av teknisk apparatur, 5. att uttalar sig för att varje kvinna har rätttill en kostnadsfri bröstrekonstruktion efter borttagande av hela eller del av bröst. I motion 1984/85:3151 av IngemarEliasson m.fl. (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om inriktningen av hälso- och sjukvården. I motion 1984/85:3152 av m.fl. (m)hemställs 1. attriksdagen beslutar anta det till propositionen fogade förslaget till lag om ändringi hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) med följande ändring i Hälso- och sjukvården skall bedrivas så att den uppfyllerkraven på en god vård. Detta innebär särskilt att den skall 1. inriktas mot att bota sjukdom ochförebygga ohälsa, 2. vara av god kvalitet och tillgodosepatientens behov av trygghet i vården och behandlingen, 3. vara lätt tillgänglig, 4. bygga på respekt för patientenssjälvbestämmande och integritet, 5. främja goda kontakter mellanpatienten och hälso- och sjukvårdspersonalen. Vården och behandlingen skall så långt det är möjligtutformas och genomföras i samråd med patienten. Patienten skall ges upplysningar om sitt hälsotillståndoch om de metoder för att förebygga, utreda och behandla sjukdom och skada somstår till buds. Om upplysningarna inte kan lämnas till patienten skall de istället lämnas till en nära anhörig till honom. Upplysningar får dock intelämnas till patienten eller någon anhörig i den mån det finns hinder för dettai 7 kap. 3 § eller 6 § sekretesslagen (1980:100) eller i 6 § andra stycketeller 6 a § första stycket lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen m.fl. 2. att med avslag på propositionen i vad avserbegäran om godkännande av de i propositionen angivna riktlinjerna för hälso-och sjukvårdspolitiken beslutar hos regeringen begära en ny utredning, som kanligga till grund för den framtida sjukvårdsplaneringen och som beaktar desynpunkter som anförts i motionen. SoU1984/85:28 6 I motion 1984/85:3153 av m.fl. (s)hemställs 1. att riksdagensom sin mening uttalar att den kompletteringsutbildning det blir frågan om föratt höja kompetensnivån för biträden till undersköterska/skötare beaktarbehovet av högskoleförberedande utbildning, 2. att riksdagensom sin mening uttalar att det pågående arbetet med de långsiktiga personal-och utbildningsbehoven för den framtida hälso- och sjukvården beaktar vad somanförs i denna motion. I proposition 1984/85:181 omutvecklingslinjer för hälso- och sjukvården m. m. redovisas regeringens syn påinriktningen och utvecklingen av hälso-och sjukvården. Bakgrundentill propositionen är i korthet följande: sjukvårdsdelegation (S 1966:39) togmed utgångspunkt i principprogrammet Hälso- och sjukvård inför 1980-talet (HS80) initiativ till arbetet med ett samlat underlag för ett nytt principprograminför (HS 90). Arbetet har - sedermera under hälso- och sjukvårdsberedningen(S 1983:02) - letts av en arbetsgrupp med företrädare för staten. Landstingsförbundetoch de centrala fackliga organisationerna. Arbetsgruppen har överlämnathuvudrapporten (SOU 1984:39) Hälso- och sjukvård inför 90-talet. Inom ramen förHS 90-arbetet har vidare publicerats ett femtontal underlagsstudier,("ancerkommittén (S 1979:07) har överlämnat betänkandet (SOU 1984:67)Cancer-orsaker, förebyggande m. m. jämte ett stort antal expertrapporter (Ds S1984:1 - 6) m. m. Det anknyter, i vad avser cancerfrågorna, nära till dethälsopolitiska synsätt som förespråkas i HS 90. En arbetsgrupp inomsocialdepartementet har utvärderat verksamheten enligt lagen (1980:12) omförtroendenämnder inom hälso- och sjukvården och avgett rapporten (Ds 1984:16)Förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården. Socialberedningen (S 1980:07) haravgett betänkandet (SOU 1984:64) Psykiatrin, tvånget och rättssäkerheten.Frågan om en reviderad psykiatrisk tvångslagstiftning bereds f. n. inomsocialdepartementet. 1 betänkandet behandlas även den allmänna psykiatrinsinriktning och utveckling. har gemensamt lagt fram rapporten (Spri-rapport1984/176) Psykiatri i samverkan. I propositionen har beaktats rapporten ochsocialberedningens förslag i fråga om psykiatrins allmänna inriktning och utveckling.Vidare har till regeringen överlämnat rapporten (1982:7)Kultur i vården. () har i revisionsrapporten (Dnr1982:719) Kostnadsutveckling och resursutnyttjande inom hälso- och sjukvårdenbehandlat frågor om planerings- och uppföljningsansvaret inom hälso- ochsjukvården. Vidare har RRV till regeringen överlämnatrevisionsrapporten (Dnr 1984:235) Personal- och utbildningsplaneringen i SoU1984/85:28 7 hälso- och sjukvården. En granskning av socialstyrelsensansvar och uppgifter. En särskild utredningsman har i betänkandet (Ds S 1984:12)Vissa ansvarsfrågor i hälso- och sjukvård analyserat innebörden av bestämmelsernai hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) om det medicinska ledningsansvaret ochföreslagit vissa författningsändringar. I betänkandet har också redovisatsansvarsfördelningen mellan skilda yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården. 1propositionen anmäler föredragande statsrådet att hon avser att i annatsammanhang återkomma angående formerna för de fortsatta övervägandenabeträffande ansvarsfrågorna. All/nänna utgångspunkter Propositionsförslagen I propositionen hemställs omriksdagens godkännande av de riktlinjer för hälso- och sjukvårdspolitiken sompreciserats i avsnitt 9 i propositionen. Föredragande statsrådet utvecklar vidare sin egen syn pådet förebyggande arbetet, vårdens inriktning och struktur m.m. Härav beredsriksdagen tillfälle att ta del. Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) anger detövergripande målet för hälso- och sjukvården i termer av god hälsa och en vårdpå lika villkor för hela befolkningen. En viktig utgångspunkt för förslagen ipropositionen är att försöka skapa förbättrade förutsättningar för en positivhälsoutveckling för hela befolkningen. Ett centralt mål är därvid attsäkerställa att alla befolkningsgrupper vid behov får en god vård. De somoftare än andra har svårt att få god vård återfinns särskilt blandglesbygdsbor, invandrare, ensamstående äldre samt långvarigt arbetslösa ochförtidspensionärer. Målet att förbättra dessa gruppers möjligheter att få engod vård förutsätter en fördelning av tillgängliga finansiella och personellaresurser som utgår från befolkningens behov av vård. Enligt propositionen skall hälso- och sjukvården till heltövervägande del bedrivas inom den gemensamma sektorn och baseras på ettoffentligt ansvar. Den skall även väsentligen finansieras genomskatter och obligatoriska försäkringar. Landstingen är bäst lämpade att svara förhuvudmannaskapet för huvuddelen av hälso- och sjukvården. Den privata hälso-och sjukvården, främst genom heltidspraktiserande läkare och sjukgymnaster, ärett värdefullt komplement. Den privata verksamheten måste dock underordnaskravet på en rättvis fördelning av vårdresurserna, anförs det i propositionen. Patienten skall stå i centrum. I propositionen anges vissaansträngningar som görs för att öka vårdens tillgänglighet: direktatelefonkontakter med ansvarig personal, utbyggd jourservice med hembesök ochkontinuitet i vården mellan vårdpersonal och patienter. Det erinras om attregeringen gett Spri och i uppdrag att stödja tvålandsting i en SoU1984/85:28 8 försöksverksamhet med mindre krav på remisser och andraregler när det gäller att välja vårdinstitution. Det erinras också om att enutredning om den alternativa medicinens roll tillsatts. Vården av delångtidssjuka skall i allt större utsträckning ske i patientens eget hem elleri lokala sjukhem. De skall stödjas genom hemtjänst och hemsjukvård. Dettagäller även de handikappade och psykiskt sjuka. I propositionen betonas att hälso- och sjukvårdensinsatser för att förebygga ohälsa skall öka. På central nivå skall utarbetas hälsopolitiskaprogram mot folksjukdomar och hälsorisker. Hälsoupplysningen blir viktig. Härspelar myndigheter och organisationer stor roll. Upplysningen om kostvanor ochdroger är viktig. Primärvården skall enligt piropositionen ugöra basen i hälso-och sjukvårdssystemet. Primärvården bör genom egna resurser tillhandahålla allsjukvård som inte av medicinska skäl bör vara förlagd till länssjukvården.Primärvården skall tillhandahålla ett brett serviceutbud. Primärvården får ett samordningsansvar och skall svara fören stor del av de samhällsinriktade och allmänt förebyggande insatserna. Lokalahälsobe-skrivningar skall tas fram. Det förutsätts ett omfattande samarbete medhälsoskyddet i kommunerna. Primärvården skall också ta ansvar för de långtidssjukaoch en stor del av psykiatrin. Detta kräver samverkan med . Efter hand som primärvården får ett större ansvar kommer,enligt propositionen, länssjukvårdens platsantal att kunna minska. Det sägs atten omfördelning av resurser kan och bör göras för att uppnå en merabehovsrelaterad fördelning av vårdresurserna. Läns- och regionsjukvården kommerockså att spela en stor roll när det gäller den specialiseradevården och forsknings- och utvecklingsarbete. Läns- och regionsjukvården utgören viktig resurs också i det förebyggande arbetet genom dess kunskaper om olikasjukdomars uppkomst och förlopp. Hur omstruktureringen skall utformas avstårstatsrådet från att precisera. Det sägs att någon enhetlig organisationsmodellinte kan förordas. Tvärtom finns skäl för olika modeller. Behovet av samarbeteöver specialistgränserna betonas. I propositionen anförs vidare att den långsiktigaplaneringen bör vidareutvecklas liksom metoder för behovsbaseradresursfördelning. En folkhälsorapport, som ger en helhetsbild av hälsorisker,hälsoförhållanden och vårdbehov inom olika befolkningsgrupper bör regelbundetsammanställas. Personal- och utbildningsplanering bör relateras mera till målenför hälso-och sjukvården. Den medicinska forskningen skall vidareutvecklas ochi högre grad inriktas mot prevetition, allmänmedicin, epidemiologi, omvårdnadoch rehabilitering i ett tvärvetenskapligt perspektiv. SoU1984/85:28 9 Frågan om avslag på propositionen i dess helhet och begäranom nya riktlinjer I motion 1984/85:3141 av GunnarBiörck i (m) yrkas avslag på hela propositionen (yrkande 1) och begärsett nytt förslag till utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården (yrkande 2).Motionären anser att akutsjukvården nedrustas genom förslagen i propositionen.Enligt motionären bör regeringen uppdra åt UHÄ att efter hörande av demedicinska fakulteterna lägga fram ett bättre förslag under hänsynstagande tillhälso- och sjukvårdens verkliga uppgifter. I motion 1984/85:3152 av m.fl. (m) yrkasavslag på propositionen i vad avser riktlinjerna för hälso- ochsjukvårdspolitiken och begärs en ny utredning om den framtidasjukvårdsplaneringen (yrka/ide 2). Motionärerna anför bl. a. att utbyggnaden avprimärvården bör ske genom privatpraktiker och finansieringen av sjukvården skegenom ett försäkringssystem. Utskottetgör följande överväganden. I propositionen anges att läns- och regionsjukvården skallvidareutvecklas mot specialiserad sjukvård, vissa förebyggande insatser samtforsknings- och utvecklingsarbete. Enligt utskottets mening skall de i propositionenföreslagna utvecklingslinjerna inte uppfattas så som att akutsjukvården skulleminska i betydelse. Hög kvalitet, stor kapacitet, effektivitet och beredskapskall, enligt utskottets mening, fortfarande utgöra självklara utgångspunkterför läns- och regionsjukvården. En annan sak är att länssjukvårdensvårdplatsantal sannolikt kan även fortsättningsvis minskas i takt med att primärvårdeninkl. de lokala sjukhemmen byggs ut. Erfarenheterna visar t. ex. att en stordel av medicinklinikernas platser är belagda med patienter som anmälts förlångtidssjukvård eller som skulle kunna vårdas med hjälp av hemsjukvård ochhemtjänst. Den i propositionen förordade omfördelningen av resurser skallsåledes inte hindra länssjukvårdens kvalitativa utveckling. Det är tvärtomangeläget att utvecklingen mot nya och förbättrade metoder för diagnostik ochbehandling fortsätter. Länssjukvårdens roll kommer dock att förändras efterhand i riktning mot mera specialiserad sjukvård, forsknings-ochutvecklingsarbete samt kunskapsförmedling. Inte heller skall satsningen på förebyggande av sjukdomaroch skador ställas i motsats till en god akutsjukvård. Det förebyggande hälso-och sjukvårdsarbetet skall dels åstadkomma en minskning i skillnader ihälsa mellan olika befolkningsgrupper, dels åstadkomma att människor leverfriska . De vinster som kan göras gäller livskvalitet. Utskottet ärsjälvfallet medvetet om att det oavsett omfattningen av förebyggande åtgärderalltid kommer att finnas ett behov av kvalificerad akutsjukvård. Det är intefrågan om annat än att detta behov skall tillgodoses. När det gäller privatpraktikernas roll m. m. framhålls ipropositionen att en grundläggande princip är att all yrkesmässigtbedriven hälso- SoU1984/85:28 10 och sjukvård, oavsett vem som är huvudman och praktisktutför verksamheten, skall stå under offentlig insyn, tillsyn och kontroll. Enutveckling mot ett privatiserat och mer marknadsorienterat hälso- ochsjukvårdssystem skulle enligt propositionen innebära minskade möjligheter attuppnå en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Ett privatvinstbaserat system gör en åtskillnad mellan olika grupper i samhället utifrånandra kriterier än att tillgängliga resurser skall fördelas efter behovet avvård. Större tätorter ger i ett marknadsorienterat system bättre underlag fören lönsam verksamhet än vård och service i glesbygden. Hälften av allaprivatpraktiserande läkare finns också i de tre största städerna med omkring enfjärdedel av befolkningen. Lättbehandlade sjukdomar och patienter är ofta merlönsamma än de som kräver en lång tids vård eller mycket kostnadskrävande vård.1 en privatfinansierad verksamhet har människor med goda ekonomiska resurserstörre möjlighet än de med små resurser att få sina vårdbehov tillgodosedda.Hälso- och sjukvården passar därför, enligt föredragande statsrådet, inte in imarknadsekonomin, eftersom vårdbehoven ofta är störst hos dem som har sämstmöjlighet att hävda sina intressen. En annan grundläggande princip för den svenska hälso- ochsjukvården är enligt propositionen att den skall finansieras solidariskt avmedborgarna genom skatter och socialförsäkringsavgifter eller andra allmännamedel. Den andel av kostnaderna för hälso- och sjukvård som finansieras genomdirekta patientavgifter i samband med vårdbesök etc. måste, enligtpropositionen, hållas så låg att den inte utgör hinder för behövlig vård. Enligt utskottets mening måste fördelningen av hälso- ochsjukvårdens resurser utgå från hela befolkningens behov av vård. Utskottetansluter sig därför till vad som anförs i propositionen om ett offentligtansvar för hälso-och sjukvården.