bet · G801KU20 · 1984-12-31 00:00:00 — omändring i regeringsformen (prop. 1984/85:83 i viss del), m.m. Utskottet som i detta betänkandebehandlar dels propositionen i vad avser förslaget till ändring iövergångsbestämmelserna till regeringsformen och motioner som rör den framtidalagregleringen av videogramfrågor, dels vissa andra massmediefrågor har tillstyrktpropositionen och besvarat flertalet motioner med hänvisning till pågåendeberedningsarbete i . Till betänkandet har fogats två särskildayttranden (m och fp). I propositionen yrkas - såvitt nuär i fråga - att beslutar om ändring i övergångsbestämmelserna tillregeringsformen (RF) för att möjliggöra en förhandsgranskning av videogram somvisas offentligt. Grundlagsändringenföreslås träda i kraft . Förslaget har föranlett tre följdmotioner- 1984/85:259 av m.fl. (m), 1984/85:260 av ()och 1984/85:261 av (). Utskottet tar i sammanhanget uppmotioner som rör förhandsgranskning av videogram och vissa andra motioner somväckts under den allmänna motionstiden . I motion 1983184:472 av KenthSkårvik och (båda fp) yrkas att beslutar ienlighet med yttrandefrihetsutredningens förslag angående förhandsgranskning avvideofilmer. I motion 1983184:519 av KerstiJohansson och (båda c) yrkas att hos regeringenbegär förslag till lagstiftning om förhandsgranskning av videofilmer som skallsäljas eller hyras ut i vårt land. I motion 1983184:742 av AgneHansson och (båda c) yrkas att hos regeringen begärförslag till lagstiftning om förhandsgranskning av videofilmer som skallsäljas eller hyras ut. Nr20 Rättelse: Tillägg avbilaga. KU1984/85:20 2 I motion 1983184:1114 av ToreNilsson (m) hemställs att hos regeringen anhåller om sådan översyn avtryckfrihetslagstiftningen att den enskildes rätt till integritet i periodiskskrift förstärks. I motion iS3l84:1362 av IngridSundberg m. fl. (m) hemställs- såvitt nu är i fråga - 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att radio-TV-monopolet bör avskaffas,att etableringsfriheten bör säkras för nya medier inom radio-TV-området, såsomsatellitsändningar och kabel-TV, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att tryckfrihetsförordningen även böromfatta reklam. I motion 1983184:1392 av ElverJonsson (fp) och () yrkas 1. att riksdagenbeslutar begära att regeringen med förtur hanterar problemen videofilm och våldm.m., 2. att riksdagenbeslutar att förhandsgranskning av videofilm skall ske på liknande sätt som nusker med biograffilm. I motion 1983184:1400 av m. fl. (s och c)yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförs om krav på skärptlagstiftning för spridning av videogram samt 2. att uttalarsig för att förhandsgranskning med samma regler som gäller för film införs. I motion 1983184:2126 av IngemarEliasson (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt vid beredningen av yttrandefrihetsutredningens betänkande regeringen måttebeakta vad i motionen anförts beträffande ändrade bestämmelser förbarnfilmcensuren. I motion 1983184:2131 av IngerJosefsson och (båda c) hemställs att som sin meningger regeringen till känna att den vid förväntad propositionsskrivning föreslåratt alla slag av videogram avsedda för försäljning eller uthyrningförhandsgranskas. I motion 1984/85:259 av AndersBjörck m.fl. (m) yrkas att beslutar att ge regeringen till känna vadsom anförts i motionen angående obligatorisk förhandsgranskning av allavideogram. I motion 1984/85:260 av KjellJohansson (fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om inriktningen på det fortsatta arbetet med frågan omcensur av film och videogram. I motion 1984/85:261 av IngridSundberg (m) yrkas att begär att regeringen vid utarbetandet avförslag till ändring av nu gällande lagstiftning beaktar vad som i motionenanförts om undantag av vissa videogram från granskning. KU1984/85:20 3 Utskottet har inhämtatkulturutskottets yttrande i propositionsärendet. Yttrandet fogas till detta betänkande som bilaga 1. , Uppgifter i anslutning till motioner om radio- ochTV-monopolet samt om integritetsskydd I den motivering till förslaget imotion 1983/84:1362 (m) som lämnas i motion 1983/84:1361 anför . (m) att förbud och inskränkningar i rätten att använda sig avmassmedierna måste undvikas. Motionärerna erinrar om att tryckfriheten skyddasi tryckfrihetsförordningen som bygger på principen att allt är tillåtet attframföra i tryckt skrift utom det som uttryckligen förbjudits. Ansvaret för dettryckta ordet åvilar en ansvarig utgivare. Den principen saknar ännu sinmotsvarighet i etermedierna. Motionärerna menar att radio-TV-monopolet måste brytas.Att möjligheterna till full och kontrollerad etableringsfrihet begränsas avtekniska restriktioner är inget skäl för monopol. I stället måsteetableringsregler fastställas som bringar etermedia så näratryckfrihetsförordningens motsvarande etableringsfrihetsregler som möjligt.Frihet att anlägga och utnyttja kabelnät för televisionsändringar börgaranteras. Vidare förordar motionärerna att förbudet för att sända reklam bör upphävas. Reklamen bör skyddas avtryckfrihetsförordningen och av en ny yttrandefrihetsgrundlag. Enligt radiolagen (1966:755)fordras som regel regeringens tillstånd för att bedriva rundradiosändning frånsändare här i landet. Det gäller såväl trådsändning som etersändning. Dels är det tillåtet att vidarebefordra etersända radioprogramöver centralantenner till anslutna fastigheter, dels finns särskildatillståndsregler vad gäller närradio och när-TV i närradiolagen (1982:459). Enligt lagen (1981:508) om radiotidningar krävsregeringens tillstånd även när tidningsföretag vill radiosända innehållet idagstidningar till synskadade, s. k. radiotidningar. Tillståndstvånget i radiolagen innebär för det första attmedgivande krävs för etersändning av radio och TV, dvs. sådan verksamhet somutövas av programföretagen i koncernen . Men det innebär ocksåatt överföringar av program - annat än enkla meddelanden om tid, väder, nyheteretc. -genom text-TV, kabel-TV, trådradio, teledata och telefaksimil tillallmänheten inte kan ske fritt. KU1984/85:20 4 I fråga om reklam gäller f. n.enligt 6 § radiolagen att i avtalen mellan staten och programbolagen inomSveriges Radio (SR) får som villkor för rätt att sända radioprogram föreskrivasom förbud mot kommersiell reklam eller mot program som bekostas av annan änprogramföretag. Ett motsvarande förbud finns i 10 § närradiolagen (1982:459).Den bestämmelsen innehåller också ett förbud för dem som sänder närradioprogramatt i programmen göra reklam för egen kommersiell verksamhet. Förslag från yttrandefrihetsutredningen ochmassmediekommittén 1 betänkandet (SOU 1983:70) Värnayttrandefriheten har yttrandefrihetsutredningen lagt fram förslag som går utpå att i grundlag förstärka och befästa skyddet för yttrandefriheten. Utredningen föreslår bl. a. att rätten att framförayttranden med hjälp av medier där yttrandefriheten har saknat ettdetaljerat grundlagsskydd blir säkerställd genom ett regelverk medtryckfrihetsförordningen (TF) som mönster. Det utformas som en särskildfristående yttrandefrihetsgrundlag som skall gälla vid sidan av TF och i alltväsentligt själv ange vad som gäller utan att hänvisa till TF. Det trycktaordet behåller sin ställning enligt TF med förstärkningar i någrabetydelsefulla avseenden. Den föreslagna yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) avseryttranden som görs offentliga i vissa av grundlagen angivna uttrycksformer,nämligen program i eter- eller trådsändningar, ljudupptagningar, upptagningarav rörliga bilder samt sådana sceniska framställningar och utställningar somhar en utgivare. YGL byggerpå de bärande principerna i TF. I fråga om etableringsfrihet föreslår utredningen bl. a.att rätten att framställa, importera och sprida ljudupptagningar ochupptagningar av rörliga bilder skall grundlagsfästas. Detsamma sker i fråga omtrådsändare, mottagare för eter- eller trådsändning och apparatur förinspelning eller återgivning av ljudupptagningar eller upptagningar av rörligabilder. Även verksamhet för offentligt framförande av yttranden i olika formerskall förses med grundlagsskydd. Det gäller sceniska framställningar, sändningav ljud, bilder eller text till allmänheten genom tråd, offentlig visning avfilmer eller andra upptagningar av röriiga bilder. Beträffande rätten att etablera verksamhet för sändning avradio- eller TV-program i etern föreslås dock inte någon ändring av vad somgäller . Rätten att bedriva verksamhet för trådsändning tillallmänheten av ljud, bilder eller text skall skrivas in i grundlagen. Detinnebär att en principiell sändningsfrihet slås fast. Sändningsfriheten kandock begränsas i vissa syften. Förhållandet mellan reklam och yttrandefrihet bör enligtutredningen regleras. Eftersom reklam kan innehålla både ett opinionsbildandeoch ett avsättningsfrämjande moment föreslås att all reklam skall falla undergrundlagens skydd. Men grundlagen skall inte hindra att det genom vanlig lag KU1984/85:20 5 meddelas föreskrifter för näringsidkare om innehållet ioch utformningen av yttranden i näringsverksamhet. Förslagen till yttrandefrihetsgrundlag innehåller en regelsom medger att de nu gällande restriktionerna för reklam i program i eter-eller trådsändningar kan upprätthållas med stöd av vanlig lag. I en reservation från moderata samlingspartietsföreträdare i utredningen uttalas bl. a. att utredningen hade bort föreslå ettsystem för etersänd radio och TV som bringat radio och TV så nära deetableringsprinciper som föreslås gälla för andra medier som möjligt. Vidarekritiseras kommitténs förslag om möjlighet att genom vanlig lag förbjuda reklami radio och TV. Betänkandet har remissbebandlats och bereds f. n. inomregeringskansliet. behandlar i betänkandet (SOU 1984:65)Via satellit ' och kabel bl. a. frågor som aktualiserats av den nya medieutvecklingenoch den nya tekniken - framför allt satelliter och kabelnät. att en bärande tanke i dess förslag är att de nya mediernaskall kunna utnyttjas så att en vid yttrande- och informationsfrihet skapas. är det tillåtet för den enskilde att ta emot radio- och TV-program ocksåfrån andra länder, även om de sänds via satellit. Någon ändring föreslås intepå denna punkt. Enligt gällande radiolagstiftning får program från direktsändandesatelliter vidaresändas utan tillstånd i kabelnät, t. ex. i en centralantennanläggning.Inte heller i detta avseende föreslås någon ändring. skall ocksåenligt kommitténs förslag programkanaler från kommunikationssatelliter fåvidarespridas i kabelnät i samtidig och oförändrad form. En förutsättning ärdock att särskilt tillstånd har givits. Sådan vidarespridning är inte tillåteni dag även om regeringen enligt en särskild tidsbegränsad lag omförsöksverksamhet kan ge tillstånd. Det föreslås också att kabelnäten öppnas förlokal programverksamhet av olika slag. Kommittén föreslår inga omfattande programregler. Dock ärdet nödvändigt med vissa begränsningar av vad som bör få förekomma både närdet gäller lokala kabel-TV-sändningar och vidarespridning av programkanalerfrån kommunikationssatelliter. Begränsningarna gäller program som innehållergrovt våld, pornografi, hets mot folkgrupp samt reklam. I sistnämnda avseende föreslår kommitténs majoritet attkanaler som och i betydande omfattning innehållit sådanreklam som måste anses riktad särskilt till svenska konsumenter inte skall fåvidarespridas i kabelnät. Enstaka reklaminslag som riktat sig till svenskakonsumenter i sändningar från kommunikationssatelliter kan inte föranleda ettförbud. I lokala sändningar skall enligt majoritetens meningreklam eller sponsring inte få förekomma. I tvåreservationer pläderas för att reklam skall tillåtas i kabelsändningar. KU1984/85:20 6 () hävdar i motion1983/84:1114 att varken bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen eller depressetiska regler som utfärdas av , och skyddar denenskildes integritet. Han menar att det f. n. inte finns något som hindrar atten namngiven enskild person blir föremål för presskampanj genom anonyma ellermed pseudonym undertecknade insändare och artiklar i tidningar. I motionen påpekas att det finns särskilda ansvarsreglerför periodisk skrift, men för att anses vara periodisk måste en tidskriftutgivas med fyra nummer . Många facktidskrifter uppfyller inte dettaminimikrav och får därmed en särställning till förfång för den enskilde.Motionären anför att det från rättssäkerhetssynpunkt är otillfredsställande attolika regler gäller för publikationer av lika karaktär. Som periodisk skrift räknas i , tidskrift eller annan sådan tryckt skrift, som enligt utgivningsplanenär avsedd att under bestämd titel utgivas med minst fyra å särskilda tiderutkommande nummer eller häften , samt därtill hörande löpsedlar ochbilagor. Sedan utgivningsbevis för skriften meddelats, skall denna, till dessbeviset återkallas, anses som periodisk. TF behandlas tryckfrihetsbrott, dvs. brott sominnefattar otillåtet yttrande i tryckt skrift eller otillåtet offentliggörandegenom sådan skrift. Som otillåtet yttrande räknas bl. a. förtal, varigenomnågon utpekar annan såsom brottslig eller klandervärd i sitt levnadssätt ellereljest lämnar uppgift som är ägnad att utsätta denne för andras missaktning,dock ej om det med hänsyn till omständigheterna var försvarligt att lämnauppgift i saken och han visar att uppgiften var sann eller att han hade skäliggrund för den. Det tryckfrihetsrättsliga ansvarssystemet är utformat såatt endast den som haft möjlighet att hindra utgivningen skall drabbas avansvar för skriftens innehåll. Principiellt svarar den som står brottetnärmast. Till periodisk skrift är i första hand ansvarige utgivaren ansvarigoch i andra hand skriftens ägare. I fråga om skrift som inte är periodiskansvarar i första hand skriftens författare och i andra hand utgivaren. Bestämmelser i svensk rätt av betydelse för den personligaintegriteten, m. m. Vid behandlingen av vissatryckfrihetsfrågor lämnade utskottet (KU 1981/82:3) följande redovisning omintegritetsskydd. KU1984/85:20 7 Några allmänna rättsregler omintegritetsskydd finns inte i svensk rätt. Däremot finns det inom skildarättsområden rättsregler som i olika avseenden ger integritetsskydd, t. ex.reglerna om förtal i och tryckfrihetsförordningen, sekretesslagensregler och sekretesskydd för uppgifter som rör enskilds personliga ochekonomiska förhållanden, regler om straff för brytande av post-eller telehemlighet. Ett annat exempel är lagstiftningen om namn och bild ireklam (SFS 1978:800). Lagen innehåller bl. a. ett förbud för näringsidkare attvid marknadsföring använda framställning i vilken annans namn eller bildutnyttjas utan dennes samtycke. Vidare bör nämnas 1 kap. 2 § tredje stycketregeringsformen där det bl. a. stadgas, att det allmänna skall värna om denenskildes privatliv och familjeliv. För pressen samt radio och TV har ,och tillsammansutfärdat Etiska regler för press, radio och TV. har anslutit sigtill reglerna i den utsträckning de kan tillämpas med hänsyn till radiolagenoch företagets avtal med staten. De etiska reglerna består av tre delar,nämligen publicitetsregler, yrkesregler och regler för redaktionell reklam. Avintresse för den i motionen aktualiserade frågan är dels uttalanden om att manbör ge plats för bemötande, dels anmaningar att respektera den personligaintegriteten och att vara varsam med bilder. Frågan om efterlevnaden av deetiska reglerna handhas, såvitt avser pressen, i första hand av och av Pressens ombudsman. som tillsattes år 1966avslutade sitt arbete med betänkandet Privatlivets helgd (SOU 1980:8),som behandlar de problem som är förenade med intrång i privatlivet genomanvändning och spridning av integritetskränkande material. Efterremissbehandling beslöt regeringen att överlämnabetänkandet till yttrandefrihetsutredningen för att "beaktas viduppdragets fullgörande". Yttrandefrihetsutredningendiskuterar i sitt betänkande (SOU 1983:70) yttrandefriheten utförligtfrågan om skydd för den enskildes integritet. Den avvägning som utredningen gör mellan skälen för ochmot en grundlagsfäst rätt till bemötande i sak utmynnar i att någon sådan rättinte förordas. Däremot menar utredningen att en utvidgning av området förallmänt åtal i fråga om ärekränkningsmål är önskvärd. Enligt fåren åklagare väcka åtal för ärekränkningsbrott bara om det av särskilda skälfinns påkallat ur allmän synpunkt. För att skyddet för den enskildes integritetskall stärkas förordas att det allmänna skall åläggas en vidare åtalsplikt. Detskall räcka med att åtal är påkallat från allmän synpunkt. Den ändring i regeringsformensövergångsbestämmelser som föreslås i propositionen syftar till att möjliggöraförhandsgranskning av videogram som visas offentligt. Gällande grundlagsskyddför yttrandefriheten anses allmänt inte utgöra något hinder förförhandsgranskning av film och KU1984/85:20 8 videogram, eftersom förhandsgranskningen bedöms ligga inomramen för de inskränkningsmöjligheter som anges i 2 kap. 13 § RF. Däremot finnsinte motsvarande rätt till inskränkningar i mötesfriheten. Det får således inteutan stöd i regeringsformen anses vara tillåtet att i vanlig lag föreskriva ensådan inskränkning i mötesfriheten som skulle bli följden om man tillåtercensur av videogram som är avsedda att visas offentligt. avgav sittslutbetänkande (SOU 1983:70) yttrandefriheten. Enligt utredningsförslagetskall förhandsgranskningen av filmer finnas kvar och utsträckas till attomfatta också offentligt visade videogram, men möjligheten att förbjuda visningföreslås avskaffad i fråga om vuxenfilm. Biografbyråns uppgift blir att avgeett icke bindande utlåtande i frågan om en framställning innefattar olagavåldsskildring. Även om byrån anser att en framställning skall bedömas som enolaga våldsskildring skall filmen eller videogrammet således kunna visas.Frågan om ett yttrandefrihetsbrott begåtts genom visningen skall kunna prövas iefterhand av domstol. När det gäller offentlig visning för barn behålls denbindande förhandsgranskningen. Den utsträcks dock till att omfatta barn ochungdom . Den bindande förhandsgranskningen av filmer och videogramsom är avsedda att visas för barn skall enligt yttrandefrihetsutredningensförslag utsträckas till att gälla också vid uthyrning och försäljning. Någonmotsvarande bestämmelse när det gäller uthyrning och försäljning till vuxnaföreslås däremot inte. Liksom f. n. skall dock ingripande kunna ske i efterhandnär det gäller uthyrning av eller försäljning till vuxna av videogram medextrema våldsinslag. betänkande harremissbebandlats och är f. n. under beredning i . Underremissbehandlingen har starka önskemål framkommit om att förhandsgranskningenskall finnas kvar i sin nuvarande utformning och utvidgas till att omfattaockså filmer och videogram för uthyrning och försäljning, På grund häravövervägs i att ytterligare utreda frågan omförhandsgranskning av filmeroch videogram. I avvaktan härpå avserjustitieministern att förelägga vissa ändringar i nugällande lagstiftning för att man på ett mera effektivt sätt skall kunnaingripa mot våldsskildringar i videogram. De motioner som väckts med anledning av propositionen i nuaktuell del och de övriga motioner angående videogram som utskottet behandlar iförevarande sammanhang tar alla upp frågan om den framtida utformningen avregler som rör offentlig visning av videofilmer eller köp och uthyrning avsådana filmer. Det framförs i motionerna olika förslag till frågans lösning. Bakom yttrandefrihetsutredningens betänkande ligger ettmycket långvarigt och omfattande utredningsarbete som lett till förslag ny grundlag. Det är naturligtvis nödvändigt att ett sådant lagstiftningsverkblir föremål för en mycket omsorgsfull beredning i innanfrågan föreläggs KU1984/85:20 9 Utskottet har därför förståelse för att någotdefinitivt förslag inte kan komma på bord under innevarandevalperiod. Däremot kommer enligt vad sagts förslag till lagstiftning medsyfte att motverka spridning av videogram med extrema våldsinslag attföreläggas i avvaktan på det fortsatta beredningsarbetet. kommer alltså redan i vår att få ta ställningtill sådana frågor som tas upp i motionerna. Utskottet anser det därför intemotiverat att , utan att ha det underlag för bedömningen som ges i enproposition, ta saklig ställning till motionskraven eller innehållet i enkommande lagstiftning. Samma bedömning har kulturutskottet gjort i sittyttrande till utskottet. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i nuaktuell del och besvarar motionerna 1983/84:472, 519, 742, 1392, 1400, 2121samt 1984/ 85:259, 260 och 261. Motion 1983/84:2126 av () behandlar deolika åldersgränserna när det gäller barns tillträde tillbiografföreställningar. Utskottet finner inte skäl att, som föreslås i motionen,ge direktiv till regeringen i frågan om barnfilmcensurens närmare utformningutan anser det lämpligast att tar ställning till denna fråga isamband med ställningstagandet till den proposition somyttrandefrihetsutredningens förslag kommer att leda till. Radio-TV-frågor, m. m. Utskottet behandlar i dettabetänkande även två motioner, väckta under allmänna motionstiden , i vilka- från skilda utgångspunkter - föreslås vissa ändringar i regelsystemet förmassmedierna. Enligt motion 1983/ 84:1362 av m. fl. (m) börSveriges Radios monopolställning upphävas och reglerna beträffandeetableringsrätt på radio- och TV-området ändras så att de såvitt möjligtöverensstämmer med tryckfrihetsförordningens etableringsfrihetsregler.Motionärerna anser även att tryckfrihetsförordningen bör omfatta reklam. I det föregående har utskottet redogjort för vissautredningsförslag på här aktuella områden. har ibetänkandet (SOU 1983:70) yttrandefriheten föreslagit att rätten attbedriva verksamhet för trådsändning till allmänheten av ljud, bilder eller textskall skrivas in i grundlagen. Pet innebär enligt utredningen att enprincipiell sändningsfrihet slås fast. I betänkandet (SOU 1984:65) Via satellitoch kabel behandlas bl. a. frågor som aktualiserats av den nyamedieutvecklingen och den nya tekniken - framför allt satelliter och kabelnät.En utgångspunkt för förslaget är att de nya medierna skall kunna utnyttjas såatt en vid yttrande- och informationsfrihet skapas. De båda betänkandena har remissbebandlats och bereds f. n.inom . Isammanhanget vill utskottet även erinra om att KU1984/85:20 10 i en skrivelse till regeringen har redovisat sinaöverväganden beträffande koncernens framtid inför en ny avtalsperiod.Regeringen härför avsikt att tillkalla en parlamentarisk beredning som skallbehandla frågor rörande det nya avtalet. Utskottet konstaterar således att defrågor som motionärerna aktualiserat är föremål för överväganden inomregeringskansliet. Med hänsyn härtill anser utskottet att motion 1983/84:1362får anses besvarad. Hemställani motion 1983/84:1114 (m) syftar till ändringar i tryckfrihetsförordningen föratt stärka skyddet för den enskildes integritet. Utskottet har i detföregående redovisat att yttrandefrihetsutredningen utförligt har behandlatdenna fråga och lagt fram förslag för att stärka integritetsskyddet. Medhänvisning till vad utskottet anfört om den fortsatta beredningen avyttrandefrihetsutredningens förslag avstyrker utskottet motionen. a) attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:83 i denna del Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga omregeringsformen' att punkt 4 övergångs bestämmelserna till lagen (1976:871) om ändring i regeringsformen skall ha nedan angivna lydelse: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid ikraftträdandet föreliggan- 4. Utan hinder av 2 kap. 1 § 3 och debestämmelser om att film icke får 14 § förstastycket får i lag föreskrivas förevisasoffentligt, om den ej dess- att filmeroch videogram icke får förinnanhar godkänts för sådan vis- förevisasoffentligt, om de ej dessför- ning,gäller utan hinder av 2 kap. innanhar godkänts för sådan vis- 1 § 3 iden nya lydelsen och 14 § ning. Denna lag träder i kraft .