bet · G801UbU17 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:17 omsvensk undervisning i utlandet, m.m. (prop. 1984/85:100) I detta betänkande behandlasförslag som regeringen förelagt i proposition 1984/85:100 bilaga 10() under punkterna B 12 - B 16 jämte motioner. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m.Regeringen har under punkt B 12 (s. 158-160) föreslagit att tillBidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. för /86 anvisaett förslagsanslag av . 1984/85:437 av ()vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförts om förändring av förordningen om statsbidrag tillsvensk undervisning i utlandet. 1984/85:1361 av ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om en svensk lärartjänst vid i . Statsunderstödd svensk undervisningi utlandet anordnas i fyra former, nämligen utlandsskola,korrespondensundervisning, kompletterande svensk undervisning och undervisningvid internationell skola. Statsbidrag utgår enligt förordningen (1978:591) omstatsbidrag till svensk undervisning i utlandet (ändrad senast 1984:763). Tillhuvudmannen för utlandsskola utgår bidrag för lärarlöner och för del avlokalkostnader samt i form av särskilt driftbidrag. I motion 1984/85:437 (c) hävdas att det finns svenska barni utlandet som inte har möjligheter att gå i svensk utlandsskola därför attbarnets föräldrar inte har ekonomiska förutsättningar att betala elevavgiften.Motionären erinrar om att elev enligt utlandsskoleförordningen av sociala skälkan räknas som behörig vid bestämmandet av bidragsunderlaget för skolan. Honanser att i konsekvens härmed förordningen bör ändras så att en ekonomiskresurs kan ställas till utlandsskolornas förfogande för att på motsvarandeindikationer kompensera huvudmannen för icke erlagd elevavgift. 1 1984/85. UbU1984/85:17 2 Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande. De riktlinjer som gäller för statsunderstödd svenskundervisning i utlandet godkändes av (prop. 1977/78:100, UbU1977/ 78:18, rskr 1977/78:205). Enligt dessa åligger det huvudmannen för densvenska utlandsskolan att ansvara för verksamhetens drift och ekonomi. Täckningför de kostnader som inte täcks av statsbidrag eller bidrag från annat hållförutsätts huvudmannen ta ut i form av elevavgifter. Dessa avgifter varierarkraftigt från land till land. De är betingade av dels huvudmannens ekonomi,dels en rad andra omständigheter såsom skolans standard, kostnadsläget i landetoch bidrag från företag eller organisationer. Majoriteten av de utlandssvenska familjerna står intesjälva för elevavgiften. De allra flesta erhåller bidrag från arbetsgivarentill barnens utbildning, bidrag som i stort sett täcker elevavgiften. Dettagäller UD- och SIDA-anställda, anställda i svenska företag och internationellaorganisationer samt dem som arbetar inom missionen. Vad beträffardifferentiering av elevavgifterna har utskottet inhämtat att sådan förekommer.Därvid tas bl. a. hänsyn till antalet skolbarn i familjen. Vad beträffar det problem som aktualiserats i motion1984/85:437 har utskottet från () inhämtat att verketendast känner till något enstaka fall av den art motionären tagit upp. EnligtSÖ har inte något barn som är behörigt utestängts från undervisning vid svenskutlandsskola på grund av föräldrarnas oförmåga att erlägga elevavgift.Sannolikt har enligt SÖ dylika problem kunnat lösas genom att skolföreningeller svensk utlandsförsamling lämnat ekonomisk hjälp. Däremot uppger SÖ attdet är ett mera utbrett problem att föräldrar har svårt att klara avkostnaderna för korrespondensundervisning i de fall bestämmelserna inte medgeratt SÖ kostnadsfritt tillhandahåller materiel för sådan undervisning. Med hänvisning bl. a. till de principer för ekonomisktansvar och kostnadsfördelning avseende undervisningen för barn tillutlandssvenska föräldrar som en enig riksdag ställt sig bakom vill utskottetinte förorda att svenska staten påtar sig ett ansvar av det slag motionärenönskar. Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1984/ 85:437. Kompletterande undervisning isvenska språket och om svenska förhållan-, den är avsedd för elever som går ilokala eller internationella skolor. Till huvudman för sådan kompletterandeundervisning utgår enligt utlandsskoleförordningen statsbidrag tilllönekostnader med belopp som motsvarar timarvodet för motsvarande undervisningi . Därtill får allmänt driftbidrag utgå med belopp som SÖ bestämmer. Under innevarande budgetår anordnas kompletterande svenskundervisning för totalt ca 1 900 elever på ett sjuttiofemtal orter i världen,bland dem . Enligt motion 1984/85:1361 (s) är det ett problem attfinansiera svenskundervisningen för svenska barn och ungdomar som bori . UbU1984/85:17 3 Motionären anser att det skulle vara värdefullt att knytaen svensk lärartjänst fill FN-skolan i . I åliggandena för en sådantjänst skulle ingå att svara inte bara för svenskundervisningen vid FN-skolanutan även för undervisningen av övriga barn och ungdomar i som harbehov av undervisning i svenska. Motionären föreslår att ger fillkänna för regeringen vad som anförts i motionen om en svensk lärartjänst vidFN-skolan. Utskottet har från SÖ inhämtat att det fill huvudmannenför den kompletterande svenskundervisningen i - en föräldraförening-innevarande budgetår utgår ett statsbidrag på totalt . Bidraget avserundervisning av 32 elever. Den anordning som motionären förordar skulle krävaett betydligt högre statsbidrag. I sammanhanget bör också beaktas de problemsom är förenade med att för en viss ort göra avsteg från de beräkningsgrundersom tillämpas för statsbidrag fill kompletterande svenskundervisning. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill mofion 1984/85:1361. Utskottet har inte något att erinramot medelsberäkningen under förevarande anslagsrubrik och hemställer 1. beträffande ändring avförordningen om statsbidrag till svensk undervisning i utlandet attriksdagen avslår mofion 1984/85:437, 2. beträffande inrättandeav en svensk lärartjänst vid i attriksdagen avslår mofion 1984/85:1361, attriksdagen till Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. budgetåret1985/86 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet fillstyrker regeringens förslagunder punkt B 13 (s. 160-162) och hemställer 1. att riksdagengodkänner vad som i proposition 1984/85:100 förordats om inrättande på försökav sameskola i , 2. att riksdagentill Sameskolor för /86 anvisar ett förslagsanslag av 13 860 000kr. Specialskolan m. m.r Utbildningskostnader. Regeringenhar under punkt B 14 (s. 162-166) föreslagit att 1. godkänna vad som i propositionen förordats omavveckling av skoldelen vid , 2. fill Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader /86 anvisa ett förslagsanslag av . Rättelse: S. 6, rad 12 Står: ,varav . avser Rättat till: I beloppet ingår medel även för UbU 1984/85:17 4 1984/85:1340 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom förstärkning av resurscenter. 1984/85:1842 av m.fl. (c, m, fp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen fill känna vad imotionen anförts om tjänster vid resurscenter. 1984/85:1843 av Kersfin () och IngvarKarlsson i (c) vari yrkas att uttalar sig för att medelför utveckling av verksamheten vid specialskolan bör beräknas på lönekostnadenför samtliga anställda. 1984/85:1878 av (vpk) ochEva (vpk) vari yrkas att med ändring i proposition1984/85:100, 14. Specialskolan m. m.:Utbildningskostnader anvisar . avseende förstärkning avTomtebodaskolans resurscenter. I enlighet med SÖ:s förslag förordas ipropositionen att skoldelen vid avvecklas fr.o.m. budgetåret1985/86 och att det fåtal synskadade elever utan tilläggshandikapp som även ifortsättningen kan komma att efterfråga undervisning vid specialskola hänvisastill . Utskottet har inget atterinra mot förslaget. Genomriksdagens beslut inrättades vid ett specialpedagogisktcentrum dit bl. a. föräldrar och elever kan vända sig för att få råd och hjälpoch dit man kan komma för för information,diagnosfisering eller träning. Enligt proposition 1979/80:100 (bil. 12 s. 285)bör verksamheten vid resurscentrum bedrivas inom ramen förbefintliga resurser på så sätt att de resurser som frigörs vid skoldelen efterregeringens bestämmande bör kunna omfördelas till resurscentret. Riksdagengodkände denna finansieringsprincip (UbU 1979/80:26, rskr 1979/80:301). Påangivet sätt har resurscentret tillförts ökade resurser.Även i årets budgetproposition beräknas medel för en utbyggnad av verksamhetenvid centret. Förstärkningen avses ske genom att lärarveckotimmar samt tjänstereller delar av tjänster som skötare, psykolog, kurator, frifidsassistent ochskolsköterska förs över från skoldelen fill resurscentret. Imofionema 1984/85:1842 (c, m, fp) och 1984/85:1878 (vpk) framhålls betydelsenav en fortsatt utveckling vid och anförs motiv förresursförstärkningar. Motionärerna åberopar de principer som lagts fast föromfördelning av resurser från skoldelen till resurscentret. UbU 1984/85:17 5 hänvisninghärtill och till förslag i SÖ:s anslagsframställning begärs i motion1984/85:1842 ett uttalande att Tomtebodaskolan bör tillföras tre nya tjänstermed förskolekompetens samt ytterligare medel för resor och expenser i utbytemot att tre och en halv vakanta vårdartjänster dras in. I motion 1984/85:1878yrkas med samma motivering att anvisar . för motsvarande ändamål. Medanledning av mofionsyrkandena vill utskottet erinra om att tjänster som vårdarevid specialskolan har inrättats av regeringen som en samlad resurs för samtligaspecialskolor. Tjänsterna fördelas av SÖ mellan skolorna. Vid uppkomna vakanserkan SÖ ompröva behovet av antalet vårdartjänster vid skolorna. Vad gäller de nuaktuella tjänsterna har föredragande statsrådet i enlighet med SÖ:s förslagräknat med att de kan dras in. Resursernavid Tomtebodacentret är, som framhålls i motionerna, inte tillräckliga för attmöta de behov som finns. Utvecklingen av verksamheten har varit snabb, mentrots det har långa väntefider uppstått. Enligt utskottets mening finns detemellertid inte anledning för att på den grund som angetts imotionerna erinra mot de principer som regeringen tillämpat vid överföringen avfriställda resurser. Som utskottet redovisat är värdar-tjänsternaresursmässigt av annan karaktär än de tjänster som enligt den nu föreliggandebudgetpropositionen bör föras över. Utskottet finner inte heller skäl attifrågasätta de prioriteringar som lagts till grund för regeringens förslag tillresursförstärkningar under förevarande anslag. Utskottetanser sig inte kunna tillstyrka att vad gäller ytterligare tjänsterm. m. till går utöver regeringens förslag. Motion1984/85:1878 bör alltså avslås av . Utskottet föreslår att riksdagenunder anslaget anvisar . i enlighet med förslaget ipropositionen. Vaddärefter beträffar motion 1984/85:1842 vill utskottet inte förorda attriksdagen genom ett uttalande av det slag som begärs i motionen styrregeringens budgetarbete ett kommande budgetår. Av detta skäl avstyrkerutskottet bifall till mofion 1984/85:1842. fungerar som pedagogiskt centrum försynskadade utvecklingsstörda samt dövblinda för att ge råd och service i olikahänseenden fill den regionala verksamheten. Imotion 1984/85:1340 (s) framhålls att resursbehoven är särskilt stora vidEkeskolans resurscentrum, eftersom dess verksamhet är inriktad på synskadademed allvarliga tilläggshandikapp. Motionären påtalar bl. a. att harkontakt med 300 barn men att ytterligare 500 barn är i behov av centretsstödinsatser. Enhgt motionsyrkandet bör som sin mening ge till kännaför regeringen vad som i motionen anförts om förstärkning av Ekeskolansresurscenter. Ekeskolansresurscentrum har innevarande budgetår tillförts medel för trespeciallärartjänster, en förskolekonsulent och en halv tjänst som psykolog samtför reseersättningar och expenser. För nästa budgetår har i propositio- UbU1984/85:17 6 nen medel beräknats för bl. a. ytterligare tvålärartjänster. Utskottet är medvetet om att utåtriktade verksamhetbehöver förstärkas än mer. Då emellertid det stora resursbehovet synes stå heltklart även för regeringen anser utskottet inte att behöver göra någotsärskih uttalande till regeringen i denna fråga. Utskottet avstyrker alltsåmotion 1984/85:1340. För att göra det möjligt för såvällärarpersonal som övrig personal att delta i fortbildning utgår särskilda medelför utveckling av verksamheten vid specialskolan som en gemensam resurs församtlig personal. Medel för detta ändamål beräknas med utgångspunkt ilönekostnaderna för skolledare och lärarpersonal. Innevarande budgetår anvisasunder en särskild anslagspost . I beloppet ingår medel även förfortbildning av reselärare och förskolekonsulenter inom den regionalastödorganisationen. I motion 1984/85:1843 (c) ifrågasätts de beräkningsgrundersom används för tilldelningen av resurser för fortbildning och utveckling vidspecialskolan. Motionärerna understryker särskilt behovet av insatser för annanpersonal än skolledare och lärare. De påpekar att nuvarande beräkningssystemmedför negativa konsekvenser i nu rådande läge, då antalet lärartjänstertenderar att minska, medan antalet tjänster för övrig personal är oförändrat.Enligt motionen bör uttala sig för att medel för utveckling avverksamheten vid specialskolan bör beräknas på lönekostnaden för samtligaanställda. Med anledning av yrkandet får utskottet erinra om attriksdagen så sent som utan erinringar godkände det system för beräkningav medel för fortbildning och lokalt utvecklingsarbete som gäller förspecialskolan. Därtill bör uppmärksammas att det i propositionen beräknatsytterligare . för ändamålet för nästa budgetår. Mot bakgrund av vadhär anförts avstyrker utskottet mofion 1984/85:1843. Utskottet har inte något att erinra mot vad som i övrigtanförts under förevarande anslagsrubrik. 1. beträffandeavveckling av skoldelen vid attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1984/ 85:100, attriksdagen till Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader med bifall fillproposifion 1984/85:100 och med avslag på mofion 1984/85:1878 för budgetåret1985/86 anvisar ett förslagsanslag av , 3. beträffande uttalande omtjänster vid resurs centrum attriksdagen avslår mofion 1984/85:1842, UbU1984/85:17 7 4. beträffandeförstärkning av resurscentrum att avslår motion1984/85:1340, 5. beträffandeberäkning av medel för utveckling av verksamheten vid specialskolan attriksdagen avslår moti_on 1984/85:1843. Specialskolan m.m.: Utrustning m.m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 15 (s. 166) och hemställer att till Specialskolantn. m.: Utrustning m. m. för /86 anvisar ett reservationsanslagav . Kostnader för viss personal vid statUga realskolor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 16 (s. 167) och hemställer att till Kostnader förviss personal vid statliga realskolor för /86 anvisar ettförslagsanslag av . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), () och (vpk). (punkt 3, mom. 2) NilsBerndtson (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 5 börjar "Med anledning" och slutar "ipropositionen" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det mycket angeläget attTomteboda resurscentrum får utvecklas så att det kan möta det stora behovet avstödinsatser. I motion 1984/85:1878 har redovisats starka skäl för enförstärkning av centrets resurser med två förstadielärartjänster och enförskollärartjänst samt rese-och expensmedel. På anförda grunder anserutskottet att Tomtebodaskolans resurscentrum med bifall till motion1984/85:1878 bör tillföras de ytterligare medel som föreslås i motionen.Utskottet föreslår alltså att anvisar ett belopp av 179 099 000 kr.under förslagsanslaget Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader. UbU 1984/85:17 ' 8 dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande anslagsbeloppet att tillSpecialskolan m. m.: Utbildningskostnader med bifall fill motion 1984/85:1878och med anledning av proposition 1984/85:100 för /86 anvisar ettförslagsanslag av , Ändringav förordningen om statsbidrag till svensk undervisning i utlandet (punkt 1,mom. Per , , och (alla m) anför: Motden bakgrund som utskottet redovisar i fråga om möjligheterna förutlandssvenskars barn att få nödvändig undervisning avstår vi från att nu krävaatt särskilda åtgärder vidtas. Skulle det emellertid senare visa sig att barnpå grund av ekonomiska omständigheter inte kommer i åtnjutande av undervisningmåste enligt vår mening nu gällande regler ändras. måsteaktivt följa vilka resultat nuvarande regler leder till. minab/gotab 1985 82082