bet · G801KU12 · 1984-12-31 00:00:00 — om inrättande av enstatsrådslönenämnd (prop. 1984/85:17) I propositionen föreslås att en statsrådslönenämndinrättas med uppgift att fr. o. m. besluta om statsrådens arvoden ochövriga avlöningsförmåner samt hemställs att godkänner det framlagdaförslaget. I mofion 1984/85:97 av m. fl. (m)hemställs att avslår regeringens förslag om inrättande av enbeslutande statsrådslönenämnd (yrkande 1) och att beslutar godkännaatt en rådgivande statsrådslönenämnd inrättas (yrkande 2). Enligtmotionen finns stora oklarheter i regeringens förslag bl. a. genom att det avförslaget inte framgår hur ledamöterna i nämnden skall utses, hur mångaledamöter som skall ingå i nämnden eller vilken tidsperiod uppdraget skallomfatta. Motionärerna anser att det även skall tillkomma regeringenatt besluta om statsrådens avlöningsförmåner. Det är enligt motionärernaprincipiellt olämpligt att skapa en ordning där landets regering skall varaunderordnad en nämnd. Vidare hävdas att det saknas skäl till att en regering inteskall ta det fulla ansvaret för statsrådens lönesättning. I motion 1984/85:98 av ()hemställs att avslår proposition 1984/85:17. Enligtmotionen behövs det inte någon särskild statsrådslönenämnd. Nämnden innebär enytterligare byråkratisering. Förslaget är tillkommet därför att regeringen intevågar ta ansvaret för att fastställa sin egen lön. Motionären hävdar att det istället vore rimligt att konstatera att statsrådslönerna skall ligga på ennivå som svarar mot statsrådens ansvar och som rimmar med kraven på dem att iolika avseenden hålla en mot ämbetet svarande standard. Lönenivån skall ocksåta hänsyn till statsrådens begränsade möjligheter att hålla nerelevnadskostnaderna genom eget arbete i och kring hemmet. Om detta gjordes klartskulle enligt mofionären en del andra missförstånd, vilka regeringen bidragittill att skapa, kunna undanröjas. I motion 1984/85:99 av ()hemställs att avslår förslaget om inrättande av en särskildstatsrådslönenämnd. Motionärenhävdar att det genom förslaget tillskapas en onödig byråkratisk utväxt och attförslaget är betänkligt ur principiell synpunkt. 1 1984/85. KU1984/85:12 2 behov av en särskild nämnd finns enligt motionären inte.Statsrådslönekom-mitténs förslag vad gäller lönesättningen bör dock fullföljas. I proposition 1984/85:17 föreslåsatt en särskild statsrådslönenämnd skall inrättas med uppgift att följautvecklingen på löneområdet och besluta om statsrådens arvoden och andraförmåner. Till grund för propositionens förslag ligger ett betänkande avstatsrådslönekommittén (Ds C 1984:8) Riktlinjer för statsrådens löner och traktamenten.Kommittén föreslog vissa höjningar av statsrådens arvoden samt lade framriktlinjer för statsministerns och övriga statsråds framtida arvoden. Kommitténföreslog också att en rådgivande statsrådslönenämnd skulle inrättas för attfölja utvecklingen på löneområdet och lämna förslag till regeringen omförändringar av statsrådens förmåner. Propositionens förslag överensstämmer medkommitténs utom så till vida att nämnden enligt propositionen skall besluta omförmånerna och inte enbart vara rådgivande. I en inom utskottets kansli upprättad promemoria redovisasvissa konstitutionella aspekter med anledning av propositionens förslag (sebilaga). Enligt utskottets mening är det av värde att en permanentnämnd av nu aktuellt slag inrättas.. På grundval av nämndens bedömningar bördet bli möjligt att göra regelbundna justeringar av regeringsledamöternasarvoden m.m. Eftersläpningar med åtföljande stora arvodeshöjningar vid ett ochsamma tillfälle som förekommit kan därigenom undvikas. Utskottetanser att de riktlinjer som kommittén lagt fram är väl avvägda. Utskottet delaräven föredragande statsrådets uppfattning att nämndens, bedömningar bör varaavgörande beträffande hithörande frågor. Med det anförda tillstyrker utskottetproposition /85:17. att med bifall tillproposition 1984/85:17 och med avslag på motionerna 1984/85:97, 1984/85:98 och1984/85:99 godkänner att en statsrådslönenämnd med de uppgifter som angetts ipropositionen inrättas. KU1984/85:12 3 Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), i (m),(), (), (), (vpk), () och (). , Hans Nyhage, i ochElisabeth (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 2 som börjar "Enligt utskottets" och slutar"Motionsyrkandena avstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det av värde att en permanentnämnd av nu aktuellt slag inrättas. På grundval av nämndens bedömningar bör detbli möjligt att göra regelbundna justeringar av regeringsledamöternas arvodenm. m. Eftersläpningar i detta hänseende som förekommit kandärigenom undvikas. Utskottet kan ansluta sig till de riktlinjer som kommitténlagt fram. Enligt utskottet bör emellertid nämnden från principiell synpunktinte vara beslutande utan ha rådgivande funktioner. Som börföljaktligen ansvaret för hithörande frågor ytterst vila på regeringen även omdet kan förutsättas att nämndens förslag kommer att följas. uppgifter i övrigt har utskottet inget att invända mot propositionensförslag. Utskottet avstyrker således propositionens förslag såvitt gäller attnämnden skall vara beslutande men tillstyrker propositionen i övrigt. Utskottet anser med det anförda motion 1984/85:97tillgodosedd och avstyrker övriga motionsyrkanden. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med bifall tillmotion 1984/85:97 och med anledning av proposition 1984/85:17 samt med avslagpå motionerna 1984/85:98 och 1984/85:99 godkänner att en statsrådslönenämndinrättas, men att den i enlighet med vad utskottet anfört skall vararådgivande. och (båda c) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 2 som börjar "Enligt utskottets" och slutar med"Motionsyrkandena avstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening har det i propositionen inte påett tillfredsställande sätt visats att det skulle föreligga något behov av enstatsrådslönenämnd. Förslaget om att inrätta en beslutande nämnd är vidarebetänkligt från principiell synpunkt. Nämnden skulle få en ställning sombeslutsfattande organ över regeringen, vilket torde vara svårt att förena medde principer på KU 1984/85:12 4 Utskottet vill vidare erinra om att det är riksdagensom vid budgetregleringen i sista hand har avgörandet även när det gällerfrågor om statsrådens arvoden. Motbakgrund av det anförda tillstyrks motionerna 1984/85:98 och 1984/85:99.Propositionen samt motion 1984/85:97 avstyrks. delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: Utskottet hemställer att med bifall till motionerna 1984/85:98och 1984/85:99 avslår proposition 1984/85:17 och motion 1984/85:97. KU 1984/85:12 5 Regeringsformen (RF) bygger på principen attfinansmakten, inkl. makten över utgifterna, ytterst skall ligga hos riksdagen.När det gäller frågor om statstjänstemännens anställningsvillkor har en inomriksdagen utsedd lönedelegation att på vägnar godkänna avtal isådana frågor. Enligt ett framlagt förslag skall lönedelegationensuppgifter tas över av finansutskottet. Ersättningen till statsråden betraktas somarvoden. Dessa arvoden anses emellertid inte avtalsbara och kan därför inteprövas av lönedelegationen. Statsrådens arvoden fastställs i stället sedanflera år av regeringen. Grunden härför synes vara att regeringen ansett sig hariksdagens bemyndigande att fastställa arvoden av detta slag. Angående dennafråga hänvisas vidare till betänkandet (Ds C 1983:2) och statstjänstemännensanställningsvillkor. Kostnadernaför statsrådens arvoden belastar resp. departements anslag förförvaltningskostnader. Storleken av dessa anslag fastställs av vidbudgetregleringen. Det är således som i sista hand har ansvaret ävenför frågorna om statsrådens arvoden. Enligt RF:s terminologi är samtliga statliga ochkommunala organ med undantag av och de kommunala beslutandeförsamlingarna myndigheter. De myndigheter som handhar den offentligaförvaltningen kallas förvaltningsmyndigheter. Enligt 11 kap. 6 § RF lyder destatliga förvaltningsmyndigheterna under regeringen, om myndigheten inte enligtRF eller annan lag är en myndighet under . med de uppgifter som föreslås i propositionen är attbetrakta som en statlig förvaltningsmyndighet under regeringen. Förvaltningsmyndighetersom lyder under regeringen är skyldiga att följa inte bara regeringensnormmässiga direktiv utan i princip även dess befallningar i särskilda fall.Viktiga begränsningar i lydnadsplikten finns emellerfid i H kap. 7 § RF somförbjuder regeringen att i särskilda fall bestämma hur myndigheterna skallbesluta i ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda eller kommuner ellersom rör tillämpning av lag. Enligt8 kap. 13 § 1 st. 2 RF får regeringen genom förordningar besluta omföreskrifter som ej enligt grundlag skall meddelas av . Dennanormgivningskompetens brukar kallas regeringens restkompetens. Hit hör bl. a.den administrativa normgivningen, dvs. den normgivning som närmare reglerar denstatliga förvaltningens organisation och arbetsformer. Föreskrifter av dennatyp finns bl. a. i allmänna verkstadgan (1965:600) och i de olikamyndigheternas instrukfioner. Också föreskrifter som ger myndighe- KU 1984/85:12 6 ternarätt att fatta beslut som innebär myndighetsutövning mot enskilda ellerkommuner faller inom området för regeringens restkompetens i den mån det inteär fråga om betungande föreskrifter; till restkompetensen hör t. ex.föreskrifter om statsbidrag och andra förmåner. Ifrågor av de slag som har nämnts kan regeringen alltså direkt på grund avRF:s regler meddela föreskrifter som innebär att beslutskompetens läggs påmyndigheter under regeringen, såvida inte med stöd av 8 kap. 14 § RFredan har meddelat föreskrifter i frågan genom lag. Om det är fråga om myndighetsutövningmot enskilda eller kommuner, kan regeringen däremot inte ge direktiv i detsärskilda fallet om hur den överlämnade beslutskompetensen skall utnyttjas.