bet · G801JuU36 · 1984-12-31 00:00:00 — Vidare uttalade departementschefen altsjälvfallet även fortsättningsvis säkerhetsskäl av annat slag också måstebeaktas vid anstaltsplaceringen, exempelvis att det finns grundad anledningmisstänkta att en inlagen skall störa ordningen genom våld eller hot motmedintagna eller personal. 1 20 § första stycket I och 4 KvaL finns bestämmelser sominnebär att en inlagen får hållas avskild från andra intagna, om det ärnödvändigt med hänsyn till föreliggande fara för den intagnes eller annanssäkerhet till liv eller hälsa eller för att hindra att den intagne allvarligtofredar en annan inlagen. Nämnas bör också att det i 20 §lillämpningskungörelsen till lagen om kriminalvård i anstalt finns enföreskrift som innebär alt en riksanstall kan motsätta sig placering där av enintagen, om placeringen skulle medföra risk för att personer som av någon anledningkan anses farliga för varandras liv eller hälsa sammanförs. Här kan också nämnas att del i 9 § KvaL föreskrivs attintagen skall visa hänsyn mot anstaltspersonal och medintagna. Enligt sammaparagraf skall han vidare rätta sig efter de ordningsregler som gäller föranstalten och de anvisningar som anstallspersonalen lämnar honom. 1 47 § finnsbestämmelser om disciplinär bestraffning. Riksåklagaren har i ett cirkulär (RÅCLIOO)lämnat allmänna råd om information till kriminalvårdsmyndighelerna för anstaltsplaceringm. I cirkuläret rekommenderas åklagarna att underrättakriminalvårdsmyndigheterna om sådana förhållanden som framkommit underförundersökningen eller rättegången och som bör beaktas vid beslut omanslaltsplacering m. m. av personer som dömts till fängelse. Vad som avses ärbl. a. information i just narkotikamål om den dömdes relationer tillmedlilltalade eller anknytningar till andra personer som avtjänar straff. Utskottetgör följande bedömning. Frågan om förhållandena på kriminalvårdsanstalterna och dåinte minst de intagnas självklara rätt att inte bli utsatta för våld, hot m. m.från andra intagna är av central betydelse för en human kriminalvård. Här villutskottet också starkt framhålla vad utskottet uttalat flerfaldiga gångertidigare, nämligen alt det är ett självklart riktmärke alt intagna utannarkotikaproblem inte skall behöva komma i kontakt med narkotika, attmissbrukare avskärs från tillförseln av droger och att intagna förhindras altbedriva narkotikahandel inom anstalterna och ute i samhället. Det ämne sommotionärerna har tagit upp är således myckel angelägel och det torde enligtutskottets uppfattning råda stor enighet i fråga om den målsättning sommotionärerna för fram. JuU1984/85:36 11 Det kanske viktigaste instrumentetför all komma till rätta med de aktuella anstaltsproblemen är enligt utskottetsmening en aktiv och medveten planering av uppdelningen av olika intagna mellanskilda typer av anstalter och anstallsavdelningar. Möjligheterna till en sådandifferentiering är i hög grad beroende av beläggningen inom kriminalvården.Såsom framhållits i det föregående har den tämligen konstantaöverbeläggningen emellertid förbytts i ett visst platsöverskott sedan de nyareglerna om villkorlig frigivning trädde i kraft , och utskottelutgår från att härigenom skapats möjlighet till en mera ändamålsenligkriminalvård. Vad nu sagts, i förening med den omständigheten alllagstiftningen på ett flertal punkter redan ger föreskrifter i just det syftesom motionärerna tar upp, leder utskottel till uppfattningen att ytterligareåtgärder genom lagstiftning inte bör initieras av . Till grund fördetta ställningslagande ligger givelvis även del förhållandel att alla avfrågan berörda myndigheter är mycket väl medvetna om problemen på anstalternaoch genom ständigt pågående insatser av skilda slag ingriper mot missförhållandena. Med detsagda avstyrker utskottet bifall lill moiion 2393. 1. beträffande förvaltning avfastigheter attriksdagen godkänner den i propositionen beräknade driftstaten, allriksdagen till Kriminalvårdsanstalterna för / 86 anvisar ettförslagsanslag av 1 , 3. beträffande1974 års kriminalvårdsreform attriksdagen avslår motion 1984/85:417 i denna del (yrkande 1), 4. beträffandesärbehandling av långtidsdömda attriksdagen avslår moiion 1984/85:1652 i denna del (yrkande 12), 5. beträffandeutländska medborgare attriksdagen avslår mofion 1984/85:490, 6. beträffandeskydd mot övergrepp attriksdagen avslår motion 1984/85:2393. Regeringen har under punkt E3 (s. 104106)föreslagit att till Fri vården för /86 anvisa ettförslagsanslag av 212 794 000 k r. 1 motion 1984/85:417 av Per m. fl. (vpk)hemställs, såvitt nu är i fråga, alt med ändring i proposition1984/85:100 under JuU 1984/85:36 12 Bilaga4, , E 3. Frivården anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt belopp (yrkande 2). Regeringens förslag till medelsberäkning underdenna punkt innebär en ökning av anslaget med drygt 12,5 milj. kr. iförhällande till innevarande budgetår. Iproposifionen upplyses att inom frivården antalet klienter per tjänsteman harminskat frän omkring 39 fill omkring 30 sedan den , då nya reglerför villkorlig frigivning och kriminalvård i frihet trädde i kraft (SFS1983:240 ff). Denna minskning har medfört att frivården har kunnateffektivisera tillsynen och öka insatserna för förmedling av stöd och hjälptill klienterna. Deti propositionen föreslagna anslaget för nästa budgetär har inte beräknats medtillämpning av huvudförslaget om besparing. Med hänsyn till klientutvecklingenhar anslaget dock räknats ned med ett belopp av 1 milj. kr. Imotion 417 begärs en medelsanvisning för nästa budgetår som är 15 milj. kr.större än vad regeringen föreslär. Motionärerna anser det angeläget att bl. a.arvodet till lekmannaövervakare höjs i den omfattning somkriminalvårdsstyrelsen föreslagit i sin anslagsframställning. Vidare måste enligtmotionärerna frivårdens ambitioner att aktivera missbrukare också kunnatillgodoses inom ramen för medelsanvisningen. Övervakningförekommer för personer som är dömda till påföljden skyddstillsyn och förpersoner som är villkorligt frigivna från fängelsestraff. För den som ärställd under övervakning finns en övervakare. hade drygt 13 000personer övervakare förordnad. Som övervakare fungerar både tjänstemän inomkriminalvården och frivilliga övervakare (lekmannaövervakare). Omkring 7 000frivilliga övervakare svarar för ca 9 500 klienter. Enlekmannaövervakare ersätts med . i arvode och 50kr. för normala omkostnader. Ersättningen har varit oförändrad sedanär 1976.1 vissa fall utgår extra ersättning för resor, förlorad arbetsförtjänstm. För särskilda stödinsatser kan också utgå ettsärskilt timarvode av . Kriminalvårdsstyrelsenhar i sin anslagsframställning anfört bl. a. att den stora gruppenlekmannaövervakare endast erhåller normalersätlning, dvs. ,vilken för många knappast täcker de direkta omkostnaderna. Pä anförda skäl harstyrelsen föreslagit en fördubbling av mänadsbeloppet till lekmannaövervakare,varav . skulle utgöra arvode och . Förslagetinnebär ett ökat anslagsbehov på 13,6 milj. kr. JuU1984/85:36 13 Regeringens anslagsförslaginnefattar inte någon höjning av ersättningen till lekmannaövervakare. Utskottel vill för sin del först framhålla attlekmannaövervakarnas insatser inom frivården är av mycket stort värde. Det ärdärför angeläget att systemet med lekmannaövervakare kan bibehållas och helstutvidgas. har, såsom framhållit, förväntningarnapå övervakarnas insatser ökat till följd av att övervakningsuppgiften blivitsvårare och mer tidskrävande; klienterna har blivit mer belastade och krav harrests på bl. a. ett utökat samarbete med skyddskonsulenterna. Det anförda innebär att utskottet har stor förståelse förönskemålet att den oförändrade normalersättningen höjs somuttryck för en riktig värdering av den viktiga insats som lekmannaövervakareutför. Även intresset av att främja rekryteringen av övervakare kan tala föratt ersättningen höjs. Utskottet har tidigare gett uttryck för liknande uppfattning(JuU 1981/82:44). Enligt utskottets mening måste emellertid frågan omersättningen till lekmannaövervakare hur angelägna behoven än är bedömas ocksåmed beaktande av det stalsfinansiella läget. Med hänsyn till angelägenheten avde övriga anslagsbehov som måste tillgodoses nödgas utskottet konstatera attdet för nästa budgetår inte är möjligt att höja ersättningen. Utskottet kansåledes inte ställa sig bakom motionsönskemålet i denna del. uppfattning finns det inte heller något utrymme för att anslåytterligare resurser utöver vad regeringen föreslagit för övriga i motionenangivna ändamål. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 417i här behandlad del. Utskottet tillstyrker bifall till regeringens förslagtill medelsanvisning. att med avslag på motion1984/85:417 i denna del (yrkande 2) och med bifall till regeringens förslagtill Frivården för /86 anvisar ett förslagsanslag av 212 794 000kr. Maskin- och verktygsutrustning m. m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt E 4 (s. 106 och 107) och hemställer att till Maskin- ochverktygsutrustning m. m. för /86 anvisar ett reservationsanslagav . Engångsanskaffning av inventarier m. m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt E 5 (s. 107) och hemställer att till Engångsanskaffningav inventarier m. m. för /86 anvisar ett reservationsanslag av20 . JuU1984/85:36 14 Utbildning av personal, m. fl. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt E 6 (s. 107 och 108) och hemställer att till Utbildning avpersonal m.fl. för / 86 anvisar ett reservationsanslag av . Byggnadsarbeten för kriminalvården. Regeringen harunder punkt E 7 (s. 108 112) föreslagit att dels bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbeten för kriminalvården inom de kostnadsramar som har förordats i propositionen, dels bemyndiga regeringen all fastställa till gångsvärden i enlighet med vad som har anförts i propositionen, dels till Byggnadsarbeten för kriminalvården för /86 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1984/85:833 av GunnarBjörk i (c) och (c) hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som anförts om en ny lokalanslalt i . I motion 1984/85:1659 av IrisMårtensson m. fl. (s) hemställs att hos regeringen hemställer attåtgärder vidtas så att projektering av ny lokalanstalt i kanpåbörjas. I motion 1984/85:2397 av () och () hemställs all beslutar att söm sin mening geregeringen lill känna all den kriminalvårdsanstall som skall ersätta denföråldrade i skall placeras i kommun. Riktlinjer i fråga om utformningenav kriminalvårdens anstalter antogs genom kriminalvårdsreform.Riksdagen har därefter vid behandlingen av budgetproposition godkänten principplan för förändringar i lokalanstaltsorganisationen (prop.1979/80:100 bil. 5 s. 68 72, JuU 34 s. I 4, rskr. Planen innebär attnya lokalanstalter uppförs i områden som har brist pålokalanslaltsplalser. Vidare förutsätts i planen att ett antal anstalter från1800-talet samt vissa andra anstalter som är i mycket dåligt skick byts ut. godkände en plan för ett successivtinrättande av mindre bostadsavdelningar vid riksanstalterna , ochNorrtälje (prop. 1981/82:141, JuU 49 och 60, rskr. bemyndigaderiksdagen regeringen att bl. a. besluta om byggande av en ny bostadspaviljongvid Hallanstalten (JuU 1983/84:20 p. 7, rskr. Regeringens förslag under detta anslag innebär bl. a. attkostnadsramar beräknas för nya lokalanstalter i (33,5 milj. ),(27,6 milj. och (31,3 milj. JuU1984/85:36 15 vid kriminalvårdsanstalterna Hällby, och (sammanlagt 19,7 milj. Departementschefen uppger att beläggningen vid de slutnariksansial-terna har minskat betydligt sedan de nya reglerna om villkorligfrigivning trätt i kraft, men att bristen på lämpliga lokalanstalter iStockholmsområdet är stor. Han anser därför att den nyalokalanslalten i i bör prioriteras före den nyssnämnda bosladspaviljongen vid riksanstalten . Enligt departementschefensuppfattning bör denna paviljong tills vidare inte byggas. Departementschefenanför vidare alt lokalanslalten i bör läggas ned när anstalten iRosersberg öppnas. I motion 2397 hävdas att regeringen bör ompröva sittbeslut beträffande lokalanslalten i ; motionärerna uttalar att dennya för avsedda kriminalvårdsanstalten bör placeras i Uppsalalän. I denna del vill utskottel anföra att kriminalvårdensStockholmsregion är ett sådant område som har brist på lokalanslaltsplalser,dvs. ett sådant område där nya anstalter skall uppföras enligt den principplansom beslutade om . Planering pågår för att uppföra en nylokalanstalt även i . har nämligen redanbegärt projektering av en ny anstalt som skall ersätta den föråldrade anstalteni som avses bli nedlagd när den nya anstalten i öppnas.Kriminalvårdsstyrelsen anser att den nya Uppsalaanstalten bör ligga i Uppsala.Det har också gjorts gällande alt den bör förläggas till . Regeringen harännu inte tagit ställning lill frågan om den närmare lokaliseringen inomUppsalaregionen (protokoll ). Utskottet anser för sin del att det inte finns skäl attgöra någon annan bedömning än den regeringen gjort när del gäller frågan omuppförande av en ny lokalanstalt i . Något ställningslagande till vari den anstalt bör ligga som planeras för den regionen bör inteske . Utskottet avstyrker således bifall till motion 2397. I motionerna 833 och 1659 begärs att skalluttala sig för byggande av en ny anstalt i . Enligt den principplan som beslutade om år 1980skall en ny lokalanstalt uppföras i . Utskottet har inhämtat att maninom räknar med att en begäran om projektering skall inkommai slutet av detta år. för anstalten har redan inköpts. behandlade utskottet också ett motionsyrkandeom byggande av en ny anstalt i . Utskottet hävisade då till att denfrågan, liksom frågor om uppförande av anstalter på andra orter, var aktuellinom . Utskottet anförde vidare att utskottet inte utövervad regeringens prioritering innebar kunde förorda byggande av kriminalvårdsanstalteri vissa orter före andra, och utskottet avstyrkte med de uttalandena bifall tillmotionsyrkandet. följde utskottet (JuU JuU1984/85:36 16 1983/84:20 p. 7, rskr. Del saknas anledning förutskottet all nu inta en annan ståndpunkt till frågan om prioritering av vissaanstalter före andra. Utskottet avstyrker således bifall till motionerna 833och 1659. Utskottet har inte något att erinra mot regeringensbegäran om bemyndigande att besluta om byggnadsarbeten för kriminalvården ochall fastställa tillgångsvärden, och utskottel godtar regeringensmedelsberäkning. 1, beträffande kostnadsramar attriksdagen bemyndigar regeringen att besluta om byggnadsarbeten förkriminalvården inom de kostnadsramar som har förordats i propositionen,, attriksdagen bemyndigar regeringen att fastställa tillgängsvärden i enlighet medvad som har anförts i propositionen, attriksdagen till Byggnadsarbeten för kriminalvården för budgetåret1985/86.anvisar ett reservationsanslag av ,, 4, beträffande byggande avkriminalvårdsanstall, avsedd för Uppsa laregionen a«riksdagen avslår motion 1984/85:2397, 5, beträffandebyggande av kriminalvårdsanstall i attriksdagen avslår motionerna 1984/85:833 och 1984/85:1659, Närvarande: (), (), ArneNygren (s), i (s), (), (), (), (), (), Lars-ErikLövdén (s), (), (), i Röslånga(fp), () och (). Villkorlig frigivning (punkt 2) (), (),() och () anför: 1 anslutning till behandlingen av motion 1984/85:2393berör utskottel de ökade möjligheter till ändamålsenlig kriminalvård som kanfölja av det platsöverskott som inträtt sedan de nya reglerna om villkorligfrigivning trädde i kraft den . Vi vill i detta sammanhang erinra om all vi motsatte ossde nya reglerna om villkorlig frigivning (se JuU 1982/83:26).