bet · G801JuU39 · 1984-12-31 00:00:00 — omdomstolarna och den ekonomiska brottsligheten (prop. 1984/ 85:178 jämtemotioner) 1 proposition 1984/85:178 har regeringen() föreslagit att anta av lagrådet granskadeförslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i skattebrottsiagen (1971:69), 3. lag om ändring i lagen (1976:600) om offentliganställning, 4. lag om behörighet för justitiekanslem att överklagavissa beslut enligt . Rörandepropositionens huvudsakliga innehåll hänvisar utskottet till vad som anförs idet följande under rubriken på s. 8. Isamband med propositionen behandlar utskottet de med anledning av propositionenväckta motionerna 1984/85:3126 av m. fl. (m), 1984/85:3127av i m. fl. (fp) och 1984/85:3128 av m.fl.(c). Motionsyrkandena redovisas på s. 8. De vid propositionenfogade lagförslagen har följande lydelse. 1 1984/85. JuU1984/85:39 2 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels attnuvarande 2 kap, 4 a §' skall betecknas 2 kap. 4 b §, dels att 1 kap. 8 § och49 kap. 4 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i balken skall införas trenya paragrafer, 1 kap. 7 §, 2 kap. 4 a § och 4 kap. 10 a §, av nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Det ankommer företrädesvis på detingsrätter som regeringen bestämmer att pröva vidlyftiga eller annarssärskilt krävande mål om allmänt åtal i vilka bedömningen av ekonomiska ellerskatterättsliga förhållanden har väsentlig betydelse. Regeringen bestämmerdessa tingsrätters domkretsar i fråga om sådana mål. När en tingsrätt handlägger mål med stöd av första stycketfår den som är nämndeman vid en annan tingsrätt där målet skulle ha kunnathandläggas anlitas som nämndeman. Utöver vad som följer av 3 §får ien tingsrätt, som avses i 7 §, vid prövning av där avsedda mål såsom särskildaledamöter ingå, var för sig eller tillsammans, 1. enperson som förordnats som ekonomisk expert enligt 4 kap. 10 a §, om det finns behov av sär skildfackkunskap inom rätten ifrå ga om ekonomiska förhållanden, 2. enperson som är eller har va rit lagfaren domare i allmän för valtningsdomstol, om det finns be hov av särskild fackkunskap inom rätten i fråga om skatterättsliga förhållanden. ' Paragrafen införd genom 1976: 560. -Förutvarande I kap. 7 § upphävd genom 1975: 502. ' Senastelydelse 1969:244. JuU1984/85:39 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Deltar särskild ledamot vid huvudförhandlingen,gäller ifråga om antalet nämndemän 3 § andra stycket andra och tredje meningarna. Om särskild sammansättning av Om särskild sammansättning av tingsrättvid behandling av vissa tingsrätt vid behandling av vissa mål gäller vad därom är stadgat. målgäller / övrigt vad därom är Utöver vad som följer av 4 §Jår ihovrätten som särskilda ledamöter ingå, varför sig eller tillsammans, 1. enperson som förordnats sotn ekonomisk expert enligt 4 kap. 10 a §, om det finns behov av sär skildfackkunskap inom hovrätten i fråga om ekonomiska förhållan den, 2. enperson som är eller har va rit lagfaren domare i allmän för valtningsdomstol, om del finns be hov av särskild Jåckkunskap inom hovrätten ifråga om skatterätlsliga förhållanden. 4 kap. 10 a § Regeringen förordnar isänder dem som skall tjänstgöra som ekonomiska experter eldigt 1 kap. 8 § och 2kap. 4 a §. får vid behov ytterligare personer förordnasför återstående del av perioden. Inträffar medan en ekonomisk expert deltar ibehandlingen av ett mål en omständighet som medför att förordnandet skallupphöra all gälla, skall förordnandet oberoende därav anses ha fortsattgUtighet såvitt avser det pågående målet. Den som skall tjänstgöra som ekonomisk expert skall varasvensk medborgare och får ej vara omyndig eller i konkurstillstånd. 1* 1984185. JuU1984/85:39 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 49 kap, 4 §* Talan mot undertätts beslut underrättegången skall föras särskilt, om rätlen 1. avvisat ombud, biträde eller I. avvisat ombud, biträde eller försvarare; försvarare ellerogillat ett yrkande 2. ogillat tredjemans yrkande att få som intervenient deltaga i råttegången: 3. förelagt enpart eller någon annan att förete skriftligt bevis eller alt tillhandahållaföremål för syn eller besiktning eller också enligt 3 kap. 3 § 5tryckfrihetsförordningen, 9 § första stycket 5 radioansvarighetslagen(1966:756) eller 11 § 5 lagen (1982:521) om ansvarighet för radio- ochkassettidningar funnit det vara av synnerlig vikt all en uppgift som avses därlämnas vid vittnesförhör eller förhör med en part under sanningsförsäkran; 4. utlåtit sigangående ådömande av förelagt vite eller häkte eller om ansvar för förseelse irättegången eller angående skyldighet för någon, som ej är part ellerintervenient, att gottgöra i rättegången vållad kostnad; 5. utlåtit sigangående ersättning eller förskott av allmänna medel till målsägande ellerangående ersättning eller förskott till biträde, försvarare, sakkunnig ellerannan, som ej är part eller intervenient; 6. utlåtit sig itvistemål angående kvarstad eller annan åtgärd enligt 15 kap. eller i brottmålangående häktning eller åtgärd, som avses i 25-28 kap.; 7. avslagitbegäran om biträde eller försvarare eller till sådant uppdrag förordnat annanän part föreslagit; 8. utlåtit sig iannat fall än som avses i 5 eller 7 i fråga som gäller allmän rättshjälp; eller 9. avslagitbegäran om rättshjälp åt misstänkt i brottmål eller om ersättning ellerförskott till part, som åtnjuter sådan förmån. Särskild talan skall föras genom besvär. Är fråga ombeslut, som avses i 1,2,3,7,8 eller 9, åligge den som vill föra talan att, ombeslutet meddelats vid sammanträde för förhandling, genast och eljest inom envecka från den dag, då han erhöll del därav, anmäla missnöje; försummas det,äge han ej vidare rätt till talan. Rätten pröve genast, om anmälan rätteligengjorts. Ifråga om missnöjesanmälan avmyndigheter, som enligt lag eller förordnande med stöd av lag är behöriga allöverklaga beslut som avses i andra stycket, gäller följande. Har beslutetmeddelats vid sammanträde för förhandling vid vilken myndigheten inte har varitföreträdd, skall missnöje anmälas senast för beslutet. Denna lag träder i kraft den I juli1985. " JuU1984/85:39 5 Lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69) Härigenom föreskrivs att 15 §skattebrottsiagen (1971:69) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 15 §' Har ett mål om brott enligtdenna lag samband med en fråga om skatt eller avgift som är anhängig vid enförvaltningsdomstol eller en förvaltningsmyndighet, får handläggningen avbrottmålet vila i avvaktan på utgången i skalle- eller avgiftsfrågan endast omdel är av avgörande betydelse för prövningen av målet att den frågan avgörsförst. / mål som avses i första stycketskall rätten samråda med förvaltningsdomstolen eller förvaltningsmyndighetenrörande målels handläggning, om del inte är obehövligt- Denna lag tråder i kraft . Paragrafen införd genom 1983:460, Lag om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1976:600) omoffentlig anställning' skall ha nedan angivna lydelse. Innehavare av ordinariedomar-tjänst är ej skyldig att utöva annan statlig tjänst än jämställd ellerhögre domartjänst vid den domstol han tillhör. Annan ordinarieunderrätts-domare än är dock skyldig all dessutom tjänstgöra som ledamoti annan underrätt inom samma hovrättsområde vid handläggning, som kräver fleralagfarna domare än en. En ordinarie domare är skyldig attutöva en annan tjänst än sin egen bara om del gäller en jämställd eller högredomartjänst vid den domstol som han tillhör. Dock föreligger dessutomskyldighet att lillfälligt tjänstgöra i en annan domstol 1. för en rådman iting.srätl: som ledamot i en annan tingsrätt inom samma hovrättsområde vidsådan handläggning som kräver flera lagfarna domare än en, 2. för enrådman i länsrätt: som särskild ledamot i en tingsrätt eller' en hovrätt, 3. för ettkammarrättsråd: som .särskild ledamot i en hovrätt. Denna lag träder i kraft . L.igen omtryckt 1982: 100. JuU1984/85:39 7 Lag om behörighet för justitiekanslem att överklaga vissabeslut enligt Härigenom föreskrivs följande. Har en domstol avvisat en försvarare eller ogillat enframställning om att avvisa en försvarare, får jusliiiekanslern, vid sidan avden rätt till överklagande som fillkommer annan, överklaga beslutet. Delsammagäller beslut varigenom domstolen har återkallat ett förordnande av offentligförsvarare eller ogillat en fiamslällning om att ett sådant förordnande skallåterkallas. Denna lag träder i kraft . JuU1984/85:39 8 I moiion 1984/85:3126 av Per-OlofStrindberg m.fl. (m) hemställs all - med avslag på regeringensförslag om särskilda domstolar för eko-brott - hos regeringen anhåller omförslag till ändring av i syfte att samtliga tingsrätter ochhovrätter skall få möjlighet all låta experter på ekonomiska ochskatterätlsliga frågor ingå i rätlen. I motion 1984/85:3127 av HansPetersson i m. fl. (fp) hemställs alt avslår propositionenshemställan 1, 2 och 3. I moiion 1984/85:3128 av m.fl. (c) hemställs 1. att riksdagenavslår proposition 1984/85:178 vad gäller koncentration av vissa eko-brott lillvissa tingsrätter, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omexpertmedverkan i underrätt, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om det allmännadomstolsväsendets generella kompelens. De allmänna domstolarnasmöjligheter alt på ett ändamålsenligt sätt handlägga mål om ekonomiskbrottslighet (eko-mål) har behandlats dels av kommissionen mot ekonomiskbrottslighet (Ju 1982:05) i betänkandet (SOU 1984:3) Domstolar och eko-brott,dels av rältegångsutredningen (Ju 1977:06) i betänkandet (Ds Ju 1984:1)Domstolarna och deras sammansättning i mål om ekonomisk brottslighet.Betänkandena har remissbehandlats gemensamt. De förslag i propositionen som gäller domstolarna och denekonomiska brottsligheten grundar sig på betänkandena och remissyttrandenadäröver. En annan fråga i propositionen gäller rätten all i vissafall överklaga allmänna domstolars beslut om avvisande av partsrepresentanter.I denna del bygger propositionen på en skrivelse från riksåklagaren ochremissyttranden över den. I propositionen föreslås åtgärderför att förslärka de allmänna domstolarnas kompetens i mål om ekonomiskbrottslighet. Vidlyftiga eller komplicerade brottmål, i vilka ekonomiska ellerskallerällsliga förhållanden har väsentlig betydelse för bedömningen, skallenligt förslaget företrädesvis handläggas av vissa tingsrätter som särskiltutsetts av regeringen. Avsikten är alt i princip en tingsrätt för var och en avde 13 åklagarregioner som landet delas in i fr, o, m, skallutses. Dessa tingsrätter föreslås få JuU1984/85:39 9 möjlighet all i brottmål låta experter på ekonomiska ochskallerällsliga frågor ingå i rätten som särskilda ledamöter. De ekonomiskaexperterna skall utses av domstolen bland personer som i förväg förordnals avregeringen. Som ekonomiska experter skall främst kvalificerade revisoreranlitas. Som skallerällsliga experter skall tjänstgöra domare från främstlänsrätterna och kammarrätterna. Även hovrätterna får enligt förslaget möjlighet all anlitaekonomiska och skatterätlsliga experter, 1 fråga om de allmänna domstolarnas handläggning avskatlebrottmål föreslås en uttrycklig skyldighet för domstolen all i sådana målsamråda med en allmän förvaltningsdomstol eller en förvaltningsmyndighet, dären fråga om skall eller avgift som har samband med skaltebrollmålel äranhängig, I propositionen tas också upp frågor om rätten attöverklaga allmänna domstolars beslut rörande avvisning av partsrepresentanter irättegångar, t, ex, försvarare. Bl, a, föreslås att justitiekanslem skall fårätt alt överklaga beslut som rör avvisning av försvarare. Lagstiftningenföreslås träda i kraft , Den ekonomiska brottsligheten harpå senare tid kommit alt bli ett centralt kriminalpolitiskt problem. Storaansträngningar läggs ned på alt komma lill rätta med brottsligheten. Riksdagenhar med anledning av proposition 1984/85:32 bl, a, godkänt riktlinjerför det framtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m, m, (JuU 28, rskr, 270).För en ulföriig redogörelse för brottslighetens omfattning, skadeverkningar m.m. saml för genomförda och planerade åtgärder hänvisar utskottet till detärendet. Såsom departementschefen framhåller i den nu aktuellapropositionen är del av avgörande betydelse vid bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten att de samhällsorgan som har till uppgift all upptäcka, utredaoch beivra sådan brottslighet kan fullgöra dessa uppgifter på ettändamålsenligt sätt. Inte minst av det skälet att kvalificerad ekonomiskbrottslighet ofta är svår all upptäcka och utreda som hela liden nyaoch mer sofistikerade brottstyper tillkommer är det enligt utskottets meningnaturligt att höga anspråk ställs på de berörda myndigheterna. Här villutskottet också peka på all statsmakterna har satsat storaresurser på all göra polis- och åklagarorganisationerna slagkraftiga når delgäller att beivra den ekonomiska brottsligheten. a. har såväl polisen somåklagarväsendet tillförts ett antal tjänster för kvalificerade ekonomer. För att de gjorda insatserna skall få avsedd verkan krävsdel emellertid alt hela det rättsliga förfarandet i mål om sådana brott ärändamålsenligt utformat; ettvari av de olika leden - polis, åklagare, domstol -måste tillföras resurser, kompetens, erfarenhet m. m. som svarar mot de andraledens och som i samspel med dem verkar för en effektiv brottsbekämpning. JuU1984/85:39 10 Expertmedverkan i vissa eko-mål Gällande ordning Vid handläggningen av brottmålbestår de allmänna domstolarna med några få undantag, bl. a. i fråga omtryckfrihetsmål, avenbart jurister eller av jurister och nämndemän. Omdomstolen i ett enskilt fall behöver tillgång fill sakkunskap inom ett visstämnesområde skaffas det genom sakkunnigbevisning enligt 40 kap.rättegångsbalken (RB). En sakkunnig person avger då ett yttrande till domstolenskriffiigen eller vid förhör inför domstolen. En sakkunnig kan anlitas avrätlen eller åberopas av parterna. Inom det svenska domstolssystemet finns också denordningen att experter knutits som särskilda ledamöter till rätten. Här kanfastighetsdomstolarna och vattendomstolarna nämnas. Också i patentmål ochsjömål ingår experter i rätten. Ett exempel på en ordning där experten har enlösare anknytning utgör den möjlighet som hyresnämnd har alt anlita expert ivissa fall. I princip har alla tingsrätter lika kompetens atthandlägga och pröva mål. Koncentration till vissa tingsrätter av speciellamållyper förekommer endast undanlagsvis i vårt land. Som exempel på mål somskall avgöras av särskilt utsedda tingsrätter kan nämnas patentmål,tryckfrihetsmål, vattenmål, fastighetsmål och sjömål. 1 propositionen föreslås attvidlyftiga eller annars särskilt krävande mål om allmänt åtal, i vilkabedömningen av ekonomiska eller skatterätlsliga förhållanden har väsentligbetydelse, företrädesvis skall prövas av vissa tingsrätter som regeringenutser. Vid prövningen av de nu nämnda målen får enligt förslageti tingsrätten ingå såsom särskilda ledamöter, var för sig eller tillsammans,dels en person som av regeringen förordnats som ekonomisk expert, om det finnsbehov av särskild fackkunskap inom rätten i fråga om ekonomiska förhållanden,dels en person som är eller har varit lagfaren domare i allmän förvaltningsdomstol,om det finns behov av särskild fackkunskap inom rätten i fråga omskatterättsliga förhållanden. När en eller två särskilda ledamöter ingår i tingsrättenskall antalet nämndemän alllid. vara minsl fem. Även hovrätt får enligt förslaget förstärkas med särskildaledamöter på samma sätt som tingsrätt. När det gäller valet av personer som skall medverka somekonomiska experter uttalar departementschefen alt i första hand godkända ellerauktoriserade revisorer bör komma i fråga. Även andra personer med tillräckliginsikt och erfarenhet av företagsekonomiska frågor nämns, t. ex. advokater medspecialkunskaper på det ekonomiska området. JuU1984/85:39 11 1 fråga om skallerällsliga experterär avsikten att domare från förvaltningsdomstol skall anlitas. För handläggningen av de mål det här gäller är avsiktenall utse i princip en tingsrätt för var och en av de 13 åklagarregioner somtillskapas . Delta skall ankomma på regeringen som också skallbestämma särskilda domkretsar i fråga om sådana mål. Urvalet av mål som skall gå lill de särskilt utseddatingsrätterna skall i princip göras av åklagaren - i praktiken avåklagare på den regionala myndigheten - i samband med att åtal väcks. Åklagarenhar således alt avgöra om han skall stämma in målet enligt ordningen förkvalificerade eko-mål eller enligt de vanliga forumreglerna. De nuvarandebestämmelserna om överflyttning av brottmål föreslås gälla oförändrade. 1 motionerna yrkas avslag på förslaget all eko-målkoncentreras till vissa tingsrätter. Motionärerna anför att den föreslagnaordningen innebär ett viktigt avsteg från principen om att alla tingsrätter harlika kompelens. Om förslaget genomförs skulle tingsrätterna skiktas i en merkvalificerad grupp -de domstolar som prövar de speciellt krävande eko-målen -och en mindre kvalificerad grupp - de domstolar som inte särskilt utsetts försådana mål. Delta kan motionärerna inte godta. Del anförs vidare som en ickeacceptabel konsekvens alt de domare som inte tjänstgör i de särskilt utseddadomstolarna och som därför inte får erfarenhet av de kvalificerade eko-målenpå sikt kommer all få sämre kunskaper, mer begränsade erfarenheter och sämreöverblick än sina kolleger i de särskilt utsedda tingsrätterna. Även balansen i rättegången berörs. I motion 3127 las uppdel förhållandel all bara åklagaren och inte den tilltalade enligt förslagethar något formellt inflytande på frågan om ett mål skall handläggas av enspecialiserad domstol. I moiion 3126 anförs vidare all samtliga tingsrätter börfå möjlighet att låta experter på ekonomiska och skalterältsliga frågor ingå irätten. I moiion 3128 förespråkas möjlighet för domstolen all till sig knytaviss sakkunskap även inom andra områden än eko-mål, t. ex. i fråga om databrotloch miljöbrolt. Inledningsvis vill utskottetansluta sig till departementschefens uttalanden om att expertmedverkan, somredan förekommer i t. ex. fastigheismål och sjömål, är värdefull framför alltpå det sättet all en expert inom sitt specialområde kan tillföra övrigaledamöter ökade kunskaper på ett mer allmänt plan. Som exempel kan föreko-målens del nämnas de insikter rörande innebörd och konsekvenser av olikatransaktioner från ekonomiska och skatterätlsliga synpunkter som en expert kanbibringa övriga ledamöter. Enligt utskottets mening är det av stort värde attdel på delta sätt skapas ökade förutsättningar för domstolens ledamöter attförstå och objektivt analysera det av parterna framlagda processmaterialet.Utskottet delar således departementschefens uppfattning att medverkan avexperter på JuU1984/85:39 12 ekonomiska och skallerällsliga frågor kan underlättadomstolsarbelel och öka förutsättningarna för materiellt riktiga domslut i deaktuella målen. Hur en reform som den föreslagna kommer all verka ipraktiken är i myckel beroende på del sätt på vilkel den närmare utformas. Såär det t. ex. viktigt att reglerna för experldellagande inte underslöder utan istället motverkar den risk som alllid föreligger för alt en experts uppfattningi en specialfråga okritiskt godtas av icke-experterna. Den ordning som väljsmåste därför enligt utskottets uppfattning vara sådan all samspelet mellanexperterna och rättens övriga ledamöter kommer alt kännetecknas av en samverkani balans. Del är en allmän erfarenhet från domstolar därexpertledamöler deltar att samarbetet främjas av all även delagfarna ledamöterna har specialkunskaper på del aktuella området. För all delagfarna ledamöterna skall förvärva sådan speciell insikt krävs alt de harnågorlunda regelbunden kontakt med specialområdet. Utskottet bedömer detvidare som i hög grad önskvärt att även experterna deltar i rätlen relativtregelbundet. Härigenom kan experterna skaffa sig erfarenhet av de frågor- intebara inom det egna specialområdet - som brukar förekomma i brottmål, något somi sin lurger dem förutsättningar all på ett bättre sätt utöva sin dömandefunktion. Vad nu sagts innebär, kort uttryckt, altutskotlet anseralt del för att expertmedverkan i de aktuella eko-målen skall fungera på ettändamålsenligt sätt bör råda en sådan ordning att experterna och rättens övrigaledamöter förvärvar särskilda kunskaper i och erfarenheter av dylika mål och avatt samarbeta i rätten med varandra. Sådana arbetsformer leder till en balansmellan experter och lagfarna ledamöter som utskottet anser vara av betydelsefrån rättssäkerhetssynpunkt. En förutsättning för att en sådan ordning som sagtsskall kunna åstadkommas är all handläggning i dessa former blir någorlundafrekvent. Del antal brottmål som den föreslagna lagstiftningen tar sikte på äremellertid förhållandevis litet. Del torde röra sig om något hundratal mål omåret för hela landet. Enligt utskottets bedömning blir därför den naturligaslutsatsen all de aktuella eko-målen bör handläggas vid ett begränsat antaltingsrätter, såsom föreslås i propositionen. På delta sätt kan de förutsättningaruppfyllas för samarbetet mellan experter och övriga ledamöter som utskottetnyss har uppställt. Till belysning av de argument som motionsvägen framförtsmot en koncentration av de kvalificerade eko-målen till vissa tingsrätter villutskottet anföra följande. Med all rätt är förtroendet för våra domstolar stort. Denrättskipning som bedrivs i domstolarna ligger på hög nivå. Del är en främmandetanke för vårt rättssystem all vissa domstolar skulle vara av högre kvalitet änandra. Utskottet vill framhålla all påståenden om all tingsrätter somhandlägger exempelvis fastigheismål eller sjömål skulle tillhöra en"bättre klass" än andra tingsrätter, beroende på all vissa målgrupperkoncentrerats dit, inte JuU1984/85:39 13 torde ha framförts i tidigare lagstiftningsärenden. Inteheller i övrigt torde i seriös debatt sådana synpunkter ha föresvävat någon medkunskaper om vårt rättsväsende. För utskottet, som ansluter sig lill den grundläggandeuppfattningen om tingsrätternas inbördes likvärdighet, ter det sigsvårförståeligt all det föreliggande förslaget kan framställas som ensystematisk nyhet med principiellt allvarliga negativa verkningar fördomstolsväsendet. Enligt utskottets bedömning saknas del anledning att antaall en reform som kommer all röra något hundratal mål av de totalt ca80 000 brottmål som avgörs i landet kan få sådana negativa konsekvenser förförtroendet för domstolarna, för domarnas kompetens m. m, som motionärernabefarar. All sannolikhet talar enligt utskottets uppfattning för all de skälför en koncentration som utskottet berört i del föregående allmänt uppfattassom naturliga och rimliga; en reform där koncentration av målen till vissadomstolar motiveras huvudsakligen av alt experter skall medverka i dömandet gerinte fog för påslåendet all målen i själva verket tas undan från en visstingsrätt därför alt denna inte skulle hålla måttet. Och inte heller kan detgärna hävdas alt ett så litet antal mål som del här är fråga om kommer all förarbetet vid en viss domstol eller för en viss domare få någon dominerande roll.Såsom departementschefen framhåller skall en sådan ordning eftersträvas alldomaren å ena sidan sysslar i sådan utsträckning med eko-mål all han fårtillräcklig erfarenhet och vidmakthåller sina kunskaper och å andra sidan harså många arbetsuppgiifler vid sidan av detta att han håller kontakt med andrarättsområden. Vad gäller domare som inte tjänstgör vid särskilt utseddadomstolar vill ulskoilet påpeka att förslaget inte innebär all dessa skulleskäras av från erfarenheter av vissa måltyper; del är ju inte mål angåendevissa typer av brott som föreslås bli koncentrerade till vissa tingsrätter utanindividuella må) rörande särskilt kvalificerade brott. Likartade sakfrågor kansålunda mycket väl komma att prövas både i de särskilt utsedda tingsrätternaoch i övriga tingsrätter.