bet · G801FöU9 · 1984-12-31 00:00:00 — FÖU1984/85:9 21 Försvarsministern konstaterar attden inriktning som statsmakterna beslutade rörandekrigsorganisationens fortsatta utveckling har fått genomslag iöverbefälhavarens planering. Med vissa undantag har de objekt och verksamhetersom särskilt angavs i proposition 1983/ 84:112 planerats pä det sätt somregeringen har föreskrivit. Beträffande anskaffningen av minsystem förubåtsskydd och av mingördlar till våra ubåtar har överbefälhavaren dock inteplanerat enligt anvisningarna. Försvarsministern kan heller inte finna attöverbefälhavaren har redovisat tillräckliga skäl för att pä denna punkt frångåden av statsmakterna anvisade inriktningen. Han vidhåller därför attutveckling och anskaffning av mingördlar och minsystem för ubåtsskydd skallgenomföras. Överbefälhavaren har i anslutning till programplanenredovisat en långsiktig analys av fiygvapnets ekonomi och likviditet.Försvarsministern delar i allt väsentligt överbefälhavarens bedömning att denlångsikliga planeringen inom fiygvapnet har avvägts på ett sätt som är rimligtmed nu kända ekonomiska förutsättningar. Försvarsministern avser föreslå regeringen att ianvisningarna i programplanen för perioden /87 1990/91 och anslagsframställningarnaför /87 närmare ta upp frågan om marinens långsiktigaberedskap, bl. a. ökad repetitionsutbildning samt anskaffningav mingördlar och minsystem för ubåtsskydd. Han räknar med att dessa problemskall lösas i samband med kommande programplan och genom en total avvägninginom försvarsmaktens ekonomiska ram. 1 ett särskilt avsnitt om säkerheten i planeringen uttalarföredragande statsrådet att det militära försvarets ekonomi är hårt ansträngdunder innevarande budgetår. Detta beror bl. a. på kvardröjande effekter /84 av den kraftigt ökade kursen pä dollar, på merkostnader förubåtsincidenter och ökade värnpliktsförmåner, pä stora kostnadsökningar förvissa materielobjekt samt på statsmakternas beslut om en begränsning avförsvarets priskompensation . Med hänsyn till den inriktning somför närvarande gäller och de åtaganden som gjorts och kommer att göras underinnevarande år så bedömer försvarsministern att forsvarets ekonomi kommer attvara ansträngd också under nästa budgetår. Han anser därför att vissa ingrepp iplaneringen inte kan uteslutas. a. anslagen för materielanskaffning tillämpas ettsystem med s. k. överplanering. Viss överplanering är nödvändig men försvarsministernkonstaterar att överplaneringen är mycket stor, främst för armén och marinen.Han ser risker med denna stora överplanering och förordar att dess totalaomfattning skall begränsas i nästa programplan. En annan omständighet av betydelse för säkerheten iplaneringen är enligt försvarsministern att statsmakterna ännu inte harbeslutat om det ekonomiska utrymmet efter /87. Detta kan hellerinte väntas ske förrän i samband med nästa försvarsbeslut, som skall fattas är FöU1984/85:9 22 Av den period som den aktuellaprogramplanen omfattar ligger emellertid tre av åren efter 1986/87. har överbefälhavaren räknat med en högre ram än vilketenligt hans mening innebär bibehållen köpkraft. Denna princip förplaneringen medgavs i partiöverenskommelsen utan att innebära någrabindningar inför nästa försvarsbeslutsperiod. Överbefälhavaren har i sin planering efter 1985/86 avdelatför vart är växande prisreserver för att på så vis möta en av honom förväntadskillnad mellan försvarets framtida prisutveckling och dess priskompensalion.För att kompensera för den reducering av det reala planeringsutfymmet som deavdelade prisreserverna innebär har överbefälhavaren förutsatt att det sker enviss nominell ökning av ramen vid ingången till varje ny försvarsbeslutsperiod.Han har sålunda förutsatt en ökning fr. o. m. /88 och beräknatdenna till ett belopp om 305 milj. kr. För egen del ifrågasätter försvarsministern värdet av attöverbefälhavaren beräknar långsiktiga prisreserver och däremot svaranderamlyft utifrån prognoser om försvarets prisutveckling och priskompensation.Prognoserna måste med nödvändighet vara mycket osäkra. Försvarsministern anserdärför att denna metod bör ses över så att principen om planering enligtförutsättning av en oförändrad köpkraft kan tillämpas på ett bättresätt än . Av detta följer att försvarsministern nu varken ärberedd att ta ställning till storleken av den ökning av ramen efter budgetåret1986/87 som överbefälhavaren har beräknat eller till de av honom avdeladeprisreservernas storlek. På denna punkt kvarstår därför tills vidare en vissosäkerhet beträffande planeringsutrymmet efter /87. Med hänvisning också till att en restriktivutgiftsprövning för hela den statliga sektorn är nödvändig i budgetarbetet äveni ett långsiktigt perspektiv måste försvarsministern uttalar han förnärvarande utgå frän att verksamheten tills vidare bedrivs så att den ävenefter /87 kan genomföras i en nominellt oförändrad ram.Materielbeställningar får exempelvis inte läggas ut i en sådan omfattning ochmed sä långsiktiga bindningar att binds till att göra ett rampåslag isamband med nästa försvarsbeslut. Försvarsministern anser det sålunda viktigtätt planeringen och verksamheten genomförs så att inför delta besluthar en tillfredsställande grad av handlingsfrihet. Mot denna bakgrund finner försvarsministern det tillsvidare motiverat med en viss återhållsamhet i fråga om nya beställningar iförhållande till överbefälhavarens nya planering. Han är därför inte nu bereddatt föreslå regeringen att av begära alla debeställningsbemyndiganden för /86 som överbefälhavaren harföreslagit. Beslut om vilka ytterligare bemyndiganden som bör inhämtas börenligt hans mening inte fattas förrän det ekonomiska läget har klarnat och delföreligger ett fördjupat underlag. FöU1984/85:9 23 För att säkerställa att ettfördjupat underlag tas fram avser försvarsministern att återkommatill regeringen med förslag till anvisningar för överbefälhavarens fortsattaplanering. Han uttalar att anvisningarna bör innehålla bl. a. riktlinjer föröverplaneringens storlek saml för beräkningen av prisreserver och eventuellramhöjning så att principen om planering under förutsättning av en på siktbevarad köpkraft tillgodoses. Dessutom bör det enligt hans mening föreskrivasatt överbefälhavaren i ett alternativ genomför sin planering i en även /87 oförändrad nominell ram inkl. erforderliga reserver.Försvarsministern förutsätter därmed att överbefälhavarens nästa programplanutgör ett tillräckligt underlag för de prioriteringar som behöver göras igenomförandet av verksamheten under /86 samt så att nya beställningsbemyndigandenkan begäras av på tilläggsbudget för de objekt som då är aktuella ochi den omfattning som då synes lämplig. Därigenom avslutar försvarsministern bör också kunna upprätthållas en rimlig handlingsfrihet årsförsvarsbeslut. Beträffande besparingsprogrammet anmäler föredragandestatsrådet att besparingsmålet för /84 har nåtts både iekonomiska termer och när det gäller personalreduceringar. När del gällerplaneringen för del fortsatta besparingsarbetet bedömer han att de ekonomiskabesparingsmålen för den första femårsperioden t. o. m. /87 kanuppnås genom definierade rationaliseringsprojekt inom samtliga huvudprogram. När det gäller fredsorganisationens utveckling anserförsvarsministern att överbefälhavarens planering kan godtas. Planeringenutgår års försvarsbeslut och statsmakternas beslut därefter.Försvarsministern redovisar varför han inte nu är beredd att förorda någraytterligare fredsorganisatoriska förändringar. Överbefälhavaren har på regeringens uppdrag redovisatförutsättningar för och konsekvenser av att /86 1989/90 öka grundutbildningskoniingenten. Redovisningen innebär att en ökningom ca 3 400 värnpliktiga kan ske inom armén, varav 900 under /86om medel ställs till förfogande. Försvarsministern förordar att en sådan ökninggörs. Föredragande statsrådet redovisar vidare vissaregeringsbeslut m. m. som rör: oindragningen av Livgardets dragoner (K 1/Fo 44) ogrundutbildningen för kustartilleriet på o behovet av yrkesbefäl o avgångar av fiygförare. FöU1984/85:9 24 Beträffande personalfrågor uttalarförsvarsministern att en övergripande personalpolitik skulle utgöra ettvärdefullt instrument för ett fortsatt praktiskt arbete med utveckling av depersonella resurserna. Han har tagit intitiativ till enlångsiktig, samordnad och principiell behandling av personalfrågorna inom helaförsvarsdepartementets verksamhetsområde. I det fortsatta arbetet med dessafrågor kommer närmare kontakter att tas med berörda personalorganisationer ochmyndigheter, bl. a. i form av en brett upplagd konferens. Beträffande frivillig försvarsverksamhet uttalar försvarsministernbl. a. att den utredning som behandlar frivilligförsvarets förmåner m. m.beräknas vara slutförd . När del gäller utveckling av informationssystemredovisar försvarsministern vissa regeringsbeslut m. m. Han räknar med auförslag till hur ABD-verksamhetens ledning och stöd skall organiseras inom detmilitära försvaret skall kunna föreläggas i anslutning till 1986 årsbudgetproposition. Åtgärder för att säkerställa försvarsmaktens behov avflygförare behandlas av regeringen mera ingående i skrivelse 1984/85:148.1skrivelsen redovisas de överläggningar som regeringen har fört med de störrefiygbolagen i i syfte att begränsa derasrekrytering av piloter från fiygvapnet till en nivå som är godtagbar från säkerhetspolitiskautgångspunkter. För att säkerställa fiygvapnets krigsorganisation kommer ensärskild krigsplace-ringspremie att införas för de fiygförare ur fiygvapnet somstannar kvar i försvarsmakten till minst . Slutligen redovisasvissa överväganden som syftar till att på lösa frågan omförsvarsmaktens och fiygbolagens behov av piloter. Beträffande krigsorganisationensutvecklirig m. m. behandlar utskottet följande motioner. 1984/85:466 av (vpk)vari yrkas att ullalar sig för en utveckling av näringslivet iBlekinge län och hos regeringen hemställer om åtgärder innebärande en översynav de militära skyddsområdena i syfte att kraftigt minska deras areal iBlekinges kustland och skärgärd. 1984/85:497 av ()vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförts om vikten av att stärka försvarsberedskapen påvästkusten. 1984/85:594 av m. fi. (m) såvitt gälleryrkandena 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om vikten av planering för oförändrad köpkraft i framtidaförsvarsbeslut. FÖU1984/85:9 25 att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om studier av olikamöjligheter att i samband med försvarsbeslut förstärka luftförsvaret. 1984/85:984 av m. (vpk) såvitt gäller yrkande 3 all uttalar att någon"samproduktion" av stridsvagnar, liknande , inte fårplaneras. 1984/85:1703 av m. fi. (fp) vari yrkas 1. all uttalar sig för att M KV/KA 4 börbibehålla ansvaret för de fartygsförband som har sin hemmahörighel på , även inom ramen för myndighetens nya organisation och lokalisering, 2. att uttalar sig för att en ökad förnyelse avdel fasta kustar tilleriet på bör ske i syfte att bibehålla insatsberedskap och försvarseffekt. 1984/85:1704 av m. n. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar begära att regeringen redovisar konkreta förslag hur den fredstidaluftövervakningen av vårt territorium i övre kan förbättras, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära att regeringen låter närmare utreda vad somi övrigt anförts i motionen om ytterligare beredskapsåtgärder såväl i övreNorrland som i . 1984/85:1711 av m. fi. (fp) såvitt gälleryrkandena 1. att i skrivelse till regeringen framhållervad som i motionen sagts om nödvändigheten av att fullfölja försvarsbeslut, 2. att i skrivelse till regeringen betonar vadsom i motionen anförts om behovet att hålla nere "bemyndigandekvoterna" inför ettnytt försvarsbeslut. 1984/85:2427 av ()och () vari yrkas att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att stärkaförsvarsberedskapen på . 1984/85:2428 av m. fl. (m) vari yrkas 1. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeinriktningen av försvar på kort sikt, 2. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad sorti i motionen anförs angåendesärskilda studier av behoven pä lång sikt för försvar som engrund försvarsbeslut. Beträffande besparingsprogrammetbehandlar utskottet följande motioner. 1984/85:345 av m. fi. (s) vari yrkas attriksdagen hos FöU1984/85:9 26 regeringen begär en översyn av redovisningen vidförsvaret, sä att kostnaden för konsulter kan direkt avvägas mot kostnaden föranställd personal. 1984/85:1701 av m.fi. (fp) vari yrkas att hos regeringen begär ändring iregleringsbrevet så myndigheterna får tillgodogöra sig medlen vid försäljning. Beträffande fredsorganisalionensutveckling m.m. behandlar utskottet följande motioner. 1984/85:847 av m.fi. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen sägs om att upprustning av Rommehedslägret enligt tidigareriksdagsbeslut kommer till stånd. 1984/85:983 av () ochLars () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att ekonomiska åtgärder beträffande löneförmånerna för försvaretspiloter bör vidtas för att därmed minska Hygföraravgången inomförsvaret. 1984/85:1063 av () ochLars () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att en helikopterfiygar-utbildning på högskolenivå börorganiseras och att den i lämplig omfattning bör samordnas militärt och civilt. 1984/85:1161 av ()och i (fp) vari yrkas att uttalar sig föratt bebyggelsen vid Revingehed bevaras. 1984/85:1264 av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande resursbehov vid specialtruppslagensregementsledningar. 1984/85:1266 av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära en skyndsam undersökning av möjligheternaatt få till stånd en civilt och militärt samordnad helikopterutbildning päNyköping/, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening uttala all fiyttningen av arménshelikopternygarutbildning i avvaktan pä resultaten av nämnda undersökning t. v.uppskjuts. 1984/85:1711 av m.fi. (fp) såvitt gäller yrkande 3 att i skrivelse till regeringenframhåller behovet av fortsatta rationaliseringar i försvaretsfredsorganisation i syfte att hålla nere försvarets driftkostnader. 1984/85:2557 av m.fi. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna atten militärt och civilt samordnad helikopterfiygutbildning av högskolekaraktärsnarast bör komma till stånd. FÖU1984/85:9 27 Beträffande personalfrågorbehandlar utskottet följande motioner. 1984/85:1702 av m. fi. (fp) vari yrkas 1. att hos regeringen begär all förbandschefernabemyndigas besluta avkorta reservbefälens tjänstgöringsskyldighet med högst tio da gar, 2. att hos regeringen begär att överbefälhavarenbemyndigas besluta om avkortning av tjänstgöringsskyldigheten över . 1984/85:2425 av (m) vari yrkas 1. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att uttalade princip"samma befälsnivå samma tjänsteställning/grad" även i 1978 årsbefälsordning skall få bli den vägledande grunden i tjänsteställningssystemet, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att sådana övergångsbestämmelser börtillskapas vid införandet av den nya befälsordningen, all sådana värnplikts-och reservbefäl som färdigutbildats till fanjunkare före medtillgodoräknande av tidigare genomgången utbildning kan placeras i krigsbefattningpå plutonchefs- och i vissa fall kompanichefsnivä (motsvarande) och ges häremotsvarande tjänsteställning och -grad, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att övrig sådan personal som efter den1 genom frivillig eller annan kompletterande utbildning förvärvatmotsvarande kompetens ges samma möjligheter att nå motsvarandetjänsteställning. Beträffande frivilligförsvarsverksamhel behandlar utskottet följande motioner. 1984/85:317 av ()och () vari yrkas att beslutar att hos regeringenbegära förslag om lagstadgad rätt till ledighet för insatser i frivilligaförsvarsorganisationer. 1984/85:1267 av ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om likvärdig ersättning för hemvärns- och civilförsvarskurser. 1984/85:1706 av (m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen sagts om återinförande av tjänstebrevsrätlen för de frivilligaförsvarsorganisationerna. utveckling m. m. Fyrpartiöverenskommelsen i mars1984 och de på denna grundade besluten av statsmakterna under våren 1984syftade till att i viktiga avseen- FöU1984/85:9 28 den återföra planeringen för det militära försvaret tillden inriktning som gavs genom försvarsbeslut. Utskottet anser attöverenskommelsen och besluten understryker alt det till stor del finns politiskenighet om de krav som säkerhetspolitiken ställer. Det är värdefullt attplaneringen kan följa huvudinriktningen enligt det senaste långsiktigaförsvarsbeslutet. En av förutsättningarna för detta är att försvarsprisindexbättre än tidigare avspeglar de faktiska prisförändringarna för det militäraförsvaret. I motion 1711 finnsett yrkande att beslutar framhålla för regeringen vad som sagts imotionen om nödvändigheten av att fullfölja försvarsbeslut. I motionenunderstryks värdet av att man behåller försvarsbeslutets inriktning i fråga omluftförsvaret. Utskottei anser inte att det är påkallat med någon framställningtill regeringen enligt motionsförslaget. Samma motion innehåller ett yrkandeom behovet att hålla nere bemyndigandekvoterna inför ett nytt försvarsbeslut.Motionärerna anknyter därmed till vad föredragande statsrådet anför ömsäkerheten i planeringen. Försvarsministern utgår från att verksamheten inomdet militära försvaret tills vidare bedrivs så all den även efter budgetåret1986/87 kan genomföras i en nominellt oförändrad ram. "Materielbeställningarfår exempelvis inte läggas ut i en sådan omfattning och med sä långsiktigabindningar att binds till att göra ett rampåslag i samband med nästaförsvarsbeslut." Försvarsministern är mot denna bakgrund inte beredd attav begära alla de beställningsbemyndiganden för /86som överbefälhavaren har föreslagit. Han räknar med att särskilda anvisningarför överbefälhavarens fortsatta planering skall leda till alt dennes nästaprogramplan ger ett tillräckligt underlag för bl. a. förslag till omytterligare beställningsbemyndiganden på tilläggsbudget. 1 motion 1711 (fp)framhålls värdet av en reell handlingsfrihet för vidförsvarsbeslutstillfällena vart femte är. Motionärerna anser att uttalandena ibudgetpropositionen om riya beställningsbemyndiganden är rimliga och börstödjas av . I moderata samlingspartiets motion 594 betecknasregeringens åtgärd däremot som drastiska förberedelser för neddragningar avförsvarskosl-naderna i samband med försvarsbeslut. Enligt motionärernaförefaller åtgärden vara riktad mot just den del av fyrpartiöverenskommelsensom inriktade överbefälhavarens planering mot oförändrad köpkraft efter 1987.Motionärerna anser sig kunna visa att planerade beställningar under budgetåret1985/86 inte på något sätt minskar handlingsfriheten mellan en ram medoförändrad köpkraft och en ram med nominellt oförändrat belopp. Enligt derasmening har det avgörande betydelse för den fortsatta försvarsplaneringen attprincipen om oförändrad köpkraft inte rubbas. De vänder sig emot att regeringeninte begär beställningsbemyndiganden "som är förenliga med denlångsiktsplanering för FÖU1984/85:9 29 försvaret som gäller". Yrkanden härom behandlarutskottet under de fyra berörda anslagen till materielanskaffning..Detsammagäller yrkanden om ökade beställningsbemyndiganden i motion1705. I motiveringen för dessa yrkanden understryker motionärerna attfyrpartiöverenskommelsen ligger fast. De betonar att "regeringen måstefullgöra den långsiktiga planeringen i enlighet med försvarsuppgörelsen". Utskottet anser alt regeringen i det rådande läget harvalt en rimlig väg att tillgodose alt statsmakterna har en tillfredsställahdegrad av handlingsfrihet vid försvarsbeslutet . Regeringen har den 14 mars1985 beslutat om direktiv för överbefälhavarens planering för perioden /87 1990/91. Planeringen skall genomföras med två alternativa ekonomiska ramar,varav överbefälhavaren skall beräkna den ena så att den enligt hans mening päsikt medger bibehållen köpkraft. skall överbefälhavarenlämna förslag till de kompletterande beställningsbemyndiganden som bör begärasav för /86. Därvid skall enligt direktiven klartframgå vilka skillnader som uppstår i behovet av beställningsbemyndiganden samtvilka objekt som berörs beroende på vilken av de båda alternativaplaneringsramarna som läggs till grund för statsmakternas beslut. Med hänvisning till att inte genom uttalanden omnästa försvarsbeslut bör föregripa detta anser utskottet att yrkande 2 i motion594 (m) bör avslås. Inte heller i övrigt har utskottet något att invända motvad försvarsministern har anfört om krigsorganisationens utveckling m. m. kommunisternasmotion 984 innehåller ett yrkande om framtida anskaffning av stridsvagnar. "På samma sätt som när det gäller militära fiygplan står här infören skiljeväg." Motionärerna anser att det inte är ekonomiskt och knappasttekniskt möjligt att i fortsättningen producera svenska stridsvagnar. Debefarar ett samarbete med NATO i någon slags samproduktion av stridsvagnar ochanser att en sådan utveckling absolut måste förhindras. Beslut har fallats om att renovera och modifiera allasvenska stridsvagnar. De kan därmed behållas i krigsorganisationen till 1995eller längre, beroende på stridsvagnstyp. Mot denna bakgrund bör integöra något uttalande om produktion av stridsvagnar. Motionsyrkandet bör avslås. 1 motion 594 (m) uttalas attluftförsvaret utgör en nyckelfunktion i det svenska försvaret. Kraven påluftförsvaret skärps, bl. a. genom tillkomsten av s. k. kryssningsrobotar.Enligt moderata samlingspartiets uppfattning bör frågan om en förstärkning avluftförsvaret på 1990-talei tillmätas stor betydelse i arbetet införförsvarsbeslutet . Motionärerna anser att olika vägar att förstärkaluftförsvaret bör belysas i underlagsmaterial för försvarsbeslutet. FöU1984/85:9 30 Luftförsvaret har stor betydelseför hela totalförsvaret. Olika vägar att förstärka luftförsvaret studeras nu iperspektivplanearbetel. Resultaten kommer att ingå i underlaget årsförsvarskommitté och därmed för försvarsbeslutet . Något uttalande avriksdagen enligt motionsyrkandet vill utskottet inte tillstyrka. Motion 2428 (m) gäller försvaret avStockholm. Med hänvisning till riksdagsbehandlingen härom under föregåenderiksmöte (mot. 1983/84:1563, FöU 20) och till frågesvar i kammaren denlOdecem-ber 1984 understryker motionärerna vikten av att pågående arbete omskydd mot diversionsförband, (sabotageförband) sker med stor skyndsamhet. Delämnar synpunkter på hur försvaret av bör vara utformat ochframhåller som särskilt angeläget att tid och resurser avsätts förverklighetsnära övningar. Vidare förordar de att särskilda studier av behovenpå lång sikt bedrivs som en grund för försvarsbeslutet . 1 FöU 1983/84:20 (s. 16) förklarade sig utskottet delauppfattningen att försvaret av har särskild betydelse. "Riskenför alt ett angrepp mot inleds överraskande motiverar åtgärder ochresurser för att motverka att landets ledning hindras att fungera." mening fanns bl. a. från beredskapssynpunkt behov avförbättringar i fråga om försvaret av . Eftersom frågan bearbetades påsåväl kort som lång sikt ansåg utskottet inte att borde uttala sig omden. Utskottet vidhåller sin uppfattning. Frågan kräver nu inte något beslutav . En arbetsgrupp lämnar slutrapport till överbefälhavarenom åtgärder mot sabotagehotet. Försvaret av övre och av Östersjöområdetbehandlas i motion 1704 (c). Motionärerna hävdar att ochGotlands säkerhetspolitiska betydelse har ökat. De understryker betydelsen avfredstida luftövervakning och behovet av beredskapsförband. Åtgärder har vidtagits för att förbättra vår beredskap ochförsvarsförmåga bl. a. inom de delar av landet som motionen gäller. Härigenomförbättras radarövervakningen i luflförsvarssektor och utökasjaktberedskapen på .