bet · G801JuU28 · 1984-12-31 00:00:00 — I eko-kommissionens uppdrag ingick att undersöka möjHgheternaalt använda etableringskontroll för att komma till rätta med problemen medekonomisk brottslighet och skatteundandragande samt att lägga fram förslag idetta hänseende. Isitt betänkande (SOU 1984:8) Näringsfillstånd har kommissionen föreslagit attdet införs ett system med näringstillstånd för att skapa möjligheter att sanerade branscher som är mest utsatta för ekonomisk brottslighet. Systemet skullebestå av vandelsprövning, utbildning i företagsskötsel och ekonomiskagarantier för skatter och avgifter. Enligt kommissionen bör inte fler än femtill sex branscher samfidigt omfattas av krav på näringstillstånd.Lånsstyrelserna föreslås bli tillstånds- och tillsynsmyndighet. Bestämmelserom näringsförbud finns i konkurslagen (1921:225). Enligt dessa kan domstolgenom ett särskilt beslut förordna om näringsförbud för en konkursgäldenäreller - om gäldenären är en juridisk person - den som företräder gäldenären.Ett näringsförbud kan gälla i högst . Som förutsättning för att förbudskall kunna meddelas gäller att gäldenären är näringsidkare och att han grovtåsidosatt vad som ålegat honom som näringsidkare. Ibetänkandet (SOU 1984:59) Näringsförbud har näringsförbudskommittén föreslagitatt institutet näringsförbud utvidgas bl. a. på så sätt att kravet på konkurssom förutsättning för ett förbud slopas. JuU1984/85:28 28 Finansministern berör ipropositionen de båda förslagen. Enligt hans mening föreligger det ett närasamband mellan det föreslagna näringstillståndssystemet och ett utvidgatnäringsförbud. De kan i viss mån ses som alternativa vägar att ingripa mot deoseriösa näringsidkarna, men det finns också vissa gemensamma inslag i de bådametoderna. Sålunda innefattar båda en bedömning av näringsidkarnas vandel,något som finansministern förklarar att han finner det angeläget att ta fastapå. Med hänsyn fill de beröringspunkter som finns mellan förslagen måste deenligt hans uppfattning bedömas i ett sammanhang. Finansministern förklararatt han på grundval av de båda betänkandena och remissyttrandena däröver senareunder detta avser att framlägga förslag i syfte all öka möjligheternalill ingripanden mot oseriösa näringsidkare. I sex avmotionerna tas upp frågan om näringstillstånd. Ett avståndstagande lill tanken på all införanäringstillstånd framförs i motionerna 93, 95, 96 och 908. I motion 94 förespråkas att näringstillstånd införs, menbl. a. med mer skärpta krav i fråga om tillståndsprövningen än vadeko-kommissionen föreslagit. Även i motion 2067 reses liknande önskemål samtönskemål om krav på lämplighetsprövning av den som vill köpa hyres- ochkontorsfastigheter. har yttrat att inte nu bör gånärmare in på frågan om införande av ett system med näringstillstånd, eftersomberedningen inom av frågorna om näringstillstånd ochnäringsförbud inte bör föregripas (en minoritet [m, c, fp] inom trafikutskottethar redovisat en avvikande mening), Näringsutskottel har i sitt yttrande över propositionenoch motionerna anfört att näringsutskottet finner det angeläget att riksdagenunder innevarande får tillfälle till lagstiftning som effektivtbegränsar oseriösa näringsidkares möjligheter att bedriva verksamhet. Enfullständig sådan lagstiftning måste enligt näringsutskoltets mening avse ettsystem av åtgärder där näringsförbud, näringsfillstånd samt en effektivbulvanlag ingår som medel och som gör det möjligt att komma ål problemen i debranscher där ekonomisk kriminalitet är särskilt framträdande. Detta är viktigtinte minst med hänsyn till den snedvridning av konkurrensen som uppstår ibranscher där oseriös verksamhet förekommer. har anslutit sigtill regeringens bedömning all frågorna om näringsförbud och näringstillståndmåste behandlas i ett sammanhang. har föreslagit att motionsyrkandenaavstyrks (minoriteter [ m, fp, c resp. vpk] inom näringsutskottet harredovisat avvikande meningar). har i sitt yttrande berört fråganom etableringskontroll som ett medel för lokaliseringspåverkan. Utskottetsyttrande mynnar i denna del inte ut i något särskilt uttalande. JuU1984/85:28 29 instämmer i denprincipiella uppfattning som näringsutskottet har framfört i frågan ominförande av ett system med näringstillstånd. Enligt jusfitieutskottets meningär ett sådant system av vital betydelse för kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Det sagda innebär att justitieutskottet avstyrker bifall tillmotionerna 93, 95, 96 och 908 i här behandlade delar. anser att i avvaktan påregeringens ställningslagande inte bör göra något uttalande med anledning avmotionerna 94 och 2067 om utformningen eller omfattningen av ett system mednäringstillstånd. Detsamma gäller i fråga om önskemålet i motion 2067 omlämplighetsprövning vid vissa faslighelsförvärv, på vilket område det förövrigt redan finns bestämmelser i sådant syfte som efterlyses i motionen (selagen [1975:1132] om förvärv av hyresfastighet m.m.; se även prop. s. 44).Justiiieutskottel avstyrker därför bifall till motionerna såvitt nu är i fråga. Kontroll över kredilgivningen, m. m. I moiion 94 förespråkas en bättrekontroll av statliga och kommunala bidrag till företag av innebörd att man ivarje sammanhang där statliga närings- eller kredilpolitiska åtgärder föreslåsskall beakta dessas effekter på den ekonomiska brottsligheten. Vidare begärs iden motionen en förbättrad kontroll av bankers och andra finansieringsinstitutskredilgivning samt strängare regler om kredilgivning. En skärpt kontroll i deangivna hänseendena begärs också i motion 2067. har i en rapport från ,Kredilgivning och ekonomisk brottslighet, anfört att del, för alt förhindra attlån och andra krediter lämnas för oseriösa eller olagliga ändamål, finns behovav en skärpt kontroll från olika kreditgivares sida. Kommissionen harföreslagit alt hithörande frågor blir föremål för utredning i särskild ordning.Vidare har kommissionen förordat åtgärder för att förstärka bankinspektionenskontroll över bankernas kredilgivning. Det kan enligt kommissionen också finnasskäl att överväga om delar av den oreglerade kredilgivningen bör ställas underoffentlig tillsyn. I propositionen anmäler finansministern sin avsikt allefter remissbehand-Ungen av kommissionens rapport återkomma till fråganhuruvida det bör genomföras en särskild utredning om åtgärder för att förhindraall yrkesmässig kredilgivning främjar eller underlättar ekonomiskbrottslighet. - Regeringen har numera beslutat all de av kommissionenaktualiserade frågorna skall övervägas av bl. a. kreditmarknadskommittén (Fi1983:06), har anfört att motionerna 2067 och 94 böravstyrkas i aktuella delar i avvaktan på regeringens ställningslagande (enminoritet [vpk] inom näringsutskottet har redovisat en avvikande mening i dennasak), - Näringsutskottel har vidare yttrat att utskottet utgår från all man ivarje sammanhang där statliga närings- eller kredilpolitiska åtgärder föreslåsi JuU 1984/85:28 30 önskvärd utsträckning beaktar dessas effekter på denekonomiska brottsligheten, och näringsutskottel har inte funnit anledningförorda något särskilt uttalande av i denna fråga. Över sistnämnda spörsmål har arbetsmarknadsutskottetyttrat bl. a, att bestämmelserna om arbetsmarknads- och regionalpolifiskt stödinrymmer fillräckliga korrekfiv mot missbruk - rent bedrägliga beteenden kansjälvfallet beivras med stöd av bestämmelser om bedrägeri ochannan oredlighet. När man diskuterar den aktuella frågan om överutnyttjande ochmissbruk bör det enligt arbetsmarknadsutskottet göras klart altstödverksamheten i en del fall innefattar en avsedd subventionering frånstatsmakternas sida för att sfimulera företagen alt exempelvis tidigareläggaanställning av personal när delta anses önskvärt från konjunktursynpunkt. Lokaliseringsstödetinnefattar enligt arbetsmarknadsutskottet ett risktagande som kan varamedvetet i syfte att få till stånd etableringar på orter med svårasysselsättningsproblem. har anfört all del i dettasammanhang dock finns anledning att på nytt betona vikten av att myndigheternanoga kontrollerar all förelagen uppfyller de villkor som statsmakterna ställtupp både när stöd beviljas och under pågående stödperiod. -har med hänvisning lill gjorda uttalanden ansett attmotion 94 i den nu behandlade delen inte behöver föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida (en minoritet [vpk] inom arbetsmarknadsutskottet har redovisaten avvikande mening). Med hänvisning till vadnäringsutskottel och arbetsmarknadsutskottet anfört och till detutredningsarbete som pågår i bl. a. kreditmarknadskommittén avstyrkerjustitieutskottet bifall till motionerna 94 och 2067 i nu behandlade delar. I moiion 94 förespråkas införandetav s. k. namnkaranlän, varmed åsyftas alt patentverket skall ha möjlighet atthålla ett firmanamn, som blir ledigt, vakan! en viss fid innan det får överläsav ett annat bolag. - Vidare anförs i samma motion att det finns skäl tillvissa förändringar även när det gäller registerverksamheten vid patentverkel;motionärerna föreslår en ordning som innebär att en ledamot av enbolagsstyrelse som avgår skall vara skyldig att genast anmäla sin avgång lillbolagsregistret vid äventyr alt han annars jämte bolaget blir ansvarig föruppkommande förpliktelser hos bolaget. har yttrat sig över de frågor som las upp imotionen. I yttrandet har lagutskottet lämnat en utförlig beskrivning avmotionsspörsmålen och deras bakgrund. hänvisar här tilldenna beskrivning (bilaga 3). har på anförda skäl föreslagitjustilieutskollet all avstyrka bifall till motionen i aktuella delar (enminoritet [vpk] inom lagutskottet har redovisat en avvikande mening). JuU1984/85:28 31 delarlagutskottets uppfattning och avstyrker bifall lill motion 94 såvitt nu är ifråga. I moiion 95 pekas på behovet av etteffektivt företagsregister där polisen och andra myndigheter snabbt kankonstatera om en nyelablerad verksamhet finns registrerad. Ett sådant registerbör enligt motionärerna innehålla uppgifter om registreringar beträffande bl.a. mervärdeskatt och B-skatl. Enligt utskottets mening kan ettföretagsregister av del slag som motionärerna förespråkar fylla viktigafunktioner i ansträngningarna att komma till rätta med den ekonomiskabrottsligheten. Utskottet kan därför med fillfredsställelse notera attregeringen har beslutat om införandet av ett företagsregister. Beslutethärom har kommit fill uttryck i förordningen (1984:692) om del allmännaförelagsregistret, vilken har trätt i kraft . Avsikten medatt införa ett sådant register har varit att det skall kunna fungera som enuppdateringskälla för andra register över företag och arbetsställen isamhället. Registret skall omfatta i princip alla näringsidkare ilandet och innehålla en rad vikliga uppgifter om dem. Uppgiflerna i registretskall kunna utnyttjas av andra än registerföraren, som är statistiskacentralbyrån, för att komplettera och kontrollera uppgifter om de fysiska ochjuridiska personer som omfattas av registret. Med det anförda kan utskottet konstatera attmotionsönskemålel om ett företagsregister i allt väsentligt redan ärfillgodosett. Moiion 95 påkallar alltså i denna del inte någon riksdagensåtgärd. Uppbörd av skaller m.m. 1 motion 95 förespråkas snabbareoch effektivare indrivningsinsatser mot dem som inte i rätt tid betalar skatteroch avgifter. I motion 96 betonas vikten av att man effektiviserar uppbörden avskatter och avgifter från näringslivet. Utskottet vill för sin del - i linje med önskemålet imotionerna - framhålla all en effektiv uppbörd av skatter och avgifter är ettmycket betydelsefullt instrument i kampen mot den ekonomiska brottsligheten.Åtskilliga åtgärder i syfte att öka effektiviteten på området har ocksåvidtagits både vad gäller lagstiftningen och på resurssidan. Vad gäller uppbördslagsliftningen har som en följdändringlill lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdrags-ersättningar den lokala skattemyndigheten fått rätt att för vissauppdragstagare (enmansföretagare) utfärda A-skattsedel i stället förB-skattsedel (prop. 1982/83:84, SkU 20, rskr. 139, SFS 1983:77). Ändringen ärriktad mot den grå arbetskraften och syftar till att förbättra möjligheternaatt ingripa mot oseriösa enmansföretagare. Vidare har uppbördskonlrollen isamband JuU1984/85:28 32 med entreprenader och annan uppdragsverksamhet förstärktsgenom ändrade rutiner vid den offentliga upphandlingen (SFS 1983:38). De nyarutinerna innebär att en myndighet, innan den antar ett anbud, som regel skallkontrollera alt anbudsgivaren är registrerad i föreskriven ordning förredovisning och inbetalning av mervärdeskatt, innehållen preliminär A-skatt ocharbetsgivaravgifter. gäller nya regler för uttag avsocialavgifter (prop, 1980/81; 178, SfU 28 och rskr, 406), De därvid beslutadeändringarna innebär enhetligare och enklare regler för beräkning avarbetsgivaravgifter och égenavgifter. Syftet härmed varbl, a, att uppnåadministrativa lättnader för såväl myndigheter som arbetsgivare ochegenföretagare. Ändringarna möjliggjorde också alt ett effektivare debilerings-och uppbördssystem kunde införas. Första steget i den riktningen beslutades avriksdagen /(prop. 1982/83:60, SfU 10, rskr. 127).Därefter har antagit en lag med nya bestämmelser om uppbörd avsocialavgifter som trädde i kraft (SFS 1984:668). a. att arbetsgivaravgifterna knyts an lill de löpandelöneutbetalningarna och samordnas med uppbörden av preliminär A-skatt. har antagit bl. a. en särskild lag omavräkning vid återbetalning av skatter och avgifter (prop. 1984/85:108, SkU 40,rskr. Genom lagstiftningen utvidgas möjligheterna att la i anspråkåterbetalningar av skatter och avgifter för betalning av fordringar som detallmänna har på den ålerbelalningsberättigade. Genom beslutadeändringar i skatleregisterlagen (1980:343) ges enskilda möjlighet att fåuppgifi från skalteregistret angående arbetsgivares registrering förinbetalning av käll-skatt och arbetsgivaravgifter. Den nya lagstiftningenträder i kraft . Utöver dessa författningsändringar har, som sagts,åtgärder för att förbättra skatte- och avgiftskontrollen också vidtagits genomen ökad resurstilldelning till berörda myndigheter. a. har under budgetåret1982/83 mervärdeskattekontrollen byggts ut med sammanlagt 258 nya tjänster.Även under /84 och under innevarande budgetår har berördamyndigheter tillförts medel för nya tjänster. Också för nästa budgetår föreslåsvissa satsningar (prop. 1984/85:100 bil. Utöver vad nu sagts vill utskottet också något beröra detreformarbete som pågår på området. En allmän översyn av reglerna om skattekontroll görs avutredningen (Fi 1973:01) om säkerhetsåtgärder m. m. i skatteprocessen (USS).Utredningen väntas överlämna ett slutbetänkande med förslag om enför hela skatteområdet gemensam lag om skattekontrollen. (, B 1981:02) har tillhuvudsaklig uppgift att göra en översyn av formerna för indrivning av skatt isyfte all effektivisera verksamheten på detta område. har i betänkandet (DsFi 1983:4) Utsökningsregisterlag föreslagit en författningsreglering av de JuU1984/85:28 33 ADB-register som används i den exekutiva verksamheten, ochförslaget övervägs av regeringen. Vidare har i betänkandet(Ds Fi 1984:4) Indrivning av skatt m.m. behandlat handläggningen hos kronofogdemyndigheternaav allmänna mål, och ytterligare förslag från utredningen är att vänta inomkort. Socialförsäkringsulskotlet har i sitt yttrande anfört attde vidtagna förändringarna beträffande avgiftsområdet har inneburit såvälförenklingar inom regelsystemen som ökad samordning mellan olika regelsystem.De har dessutom möjliggjort en bättre kontroll av avgiftsuppbörden. uppfattning kan det dock inte uteslutas att del ärmöjligt att ytterligare effektivisera avgiftsuppbörden, såsom begärts imotionerna 95 och 96; men det kan finnas skäl att avvakta genomförandet av detnya uppbördssystemet innan några åtgärder vidtas. Som framgår av redovisningen i detföregående pågår stora ansträngningar i syfte att - såsomförespråkas i motionerna - effektivisera skatte- och avgiftsuppbörden. mening är del med anledning av mofionerna inte påkallat mednågra åtgärder i detta hänseende från sida. Utskottet avstyrkerbifall till motionerna 95 och 96 i behandlade delar. Kampanjer mot ekonomisk brottslighet I motion 95 anförs att det ärviktigt att öka människors medvetenhet om den ekonomiska brottsligheten. Föratt uppnå delta förespråkar motionärerna informationskampanjer i storomfattning. har i sitt slutbetänkande pekat på attolika informa-fionsinsatser och påverkan av alfityder spelar en mycket viktigroll i ansträngningarna att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Kommissionenhar föreslagit att informationsfrågorna i avvaktan på en mer långsiktig lösningsamordnas inom en arbetsgrupp inom . I har pågåtten brett upplagd informationskampanj om nackdelarna och riskerna med att arbeta"svart" och att anlita "svart" arbetskraft. Kampanjen haromfattat annonsering i dagstidningar, affischer i tunnelbanan, trycksaker ochstudiematerial för arbetsplatser och skolor. Bakom kampanjen har stått, förutomStockholms stad såsom initiativtagare, låns landsting,, i , fackliga organisationer,arbetsgivarorganisationer och branschorganisationer. Kampanjen, somkostnadsberäknats lill 2 milj. kr,, har finansierats av ochlandstinget med vardera , samt av staten med . Vid bedömningen avmofionsspörsmålet vill utskottet fill att börja med framhålla att man isammanhanget inte får underskatta den betydelse som allmänhetens attityd tillden ekonomiska brottsligheten har. 3 1984/85. JuU1984/85:28 34 begår ekonomiska brott finns otvivelaktigt personer somskulle uppleva en fördömande allmän opinion och därav föranledd förlust avsocialt anseende som mycket kännbar. Enligt utskottets mening kan också skönjasen allmän attitydförändring i sådan riktning . Bidragande orsakerhärtill har säkert varit den stora uppmärksamhet som frågor om den ekonomiskabrottsligheten har filldragit sig i den allmänna debatten samt massmediernasinsatser för alt belysa denna brottslighet. Utskottet anser i linje med motionsönskemålet att ökadeinformationsinsatser kan vara ett sätt alt åstadkomma fortsattaalfilydförändringar, I sammanhanget noterar utskottet den kampanj mot vissaformer av ekonomisk brottslighet som har genomförts. Även om det iförstone kan synas som om delta inifiafiv borde mana till efterföljd, ställersig utskottet dock tveksamt till huruvida de knappa statliga resurser som finnsbör tas i anspråk för kampanjändamål av det slag som motionärerna förespråkar. Det anförda leder utskottet lill uppfattningen altutskottet inte kan ställa sig bakom motionsönskemålel. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motion 95 i nu behandlad del. Kontroll av rörelseidkares deklarationer I motion 95 förespråkas bl. a. enförbättrad kontroll av rörelseidkares deklarationer. Såsom utskottet harkonstaterat i detta betänkande präglas det svenska skattesystemet av en mycketomfattande och komplicerad reglering. Reglerna gäller i stor utsträckning vanliga löntagare.Detta medför alt kontrollresurserna i stor utsträckning låses fast viddetaljfrågor och vid granskning av löntagardeklarationer. Enklare skatteregleroch framför allt en förenklad löntagarbeskattning är enligt utskottets meninggrundläggande fömtsättningar för att man i nämnvärd mån skall kunna fördela omkontrollresurserna i riktning mot företag och personer med mera kompliceradeinkomstförhållanden. Förenklingar är enligt utskottets mening viktiga inte baraför att underlätta arbetet för enskilda och myndigheter utan också för detframfida arbetet mot ekonomisk brottslighet på skatteområdet. Ett vikfigt steg i den nu angivna riktningen utgörs av detpå skatteförenklingskommitténs arbete (SOU 1984:21) grundade förslag lillförenklad löntagarbeskattning som regeringen har överlämnat tillriksdagen (prop. 1984/85:180). För att en omläggning av skattekontrollen skallge full effekt krävs det att det nuvarande kontrollsystemet förbättras. Ekokommissionenhar uppmärksammat frågan och lämnat ett principförslag om ett mera rationelltsystem för kontroll av företag på grundval av ett förbättrat uppgiftslämnandefrån företagarna (1983:75-76). Frågan om att ge i uppdragatt utforma ett nytt kontrollsystem på grundval av kommissionens förslagövervägs av regeringen. Utskottet vill också peka på detkommittéarbete (Fi 1984:03) som pågår när del gäller alt JuU1984/85:28 35 förbättra skatteförvaltningens organisafion m. m. och sombör leda lill en ökad effektivitet på området (Dir. 1984:22). Som framgår av det anförda föreligger i flera hänseendenreformplaner som syftar fill att åstadkomma bl. a. sådana förbättringar i frågaom skattekontrollen som efterlyses i motionen. Utskottet finner det därför intepåkallat med någon åtgärd med anledning av motionen. Utskottetavstyrker bifall till motion 95 i nu behandlad del. I motion 95 föreslås att manetablerar en stat-företags-grupp liknande den som finns mellan staten ochkommiinerna. En sådan grupp skulle enligt motionärerna få till uppgift attpröva de olika åtgärder som regeringen och myndigheterna vill vidta; genomgruppen skulle också förslag från företagen kunna kanaliseras fill regeringen. har yttrat att näringsutskottet finnerdel naturligt att uppslaget i motionen övervägs och utgår från att regeringeninte behöver något särskilt påpekande från sida om den angivnamöjligheten. delar näringsutskoltetsuppfattning i saken och avstyrker bifall fill motion 95 i denna del. I moiion 95 föreslås införandet avett särskilt skattekorl som beträffande näringsidkare skulle utvisa atterforderlig registrering föreligger och att samfiiga åligganden fullgjorts. har i sitt slutbetänkande tagit uppfrågan om en förbättrad kontroll av leverantörer och diskuterat ett system meds. k. skattebevis, dvs, ett bevis som skulle kunna ge besked om ett företagsregistrering och om huruvida företaget är restfört hos kronofogdemyndighetenför skatter och avgifter; alternativt skulle skattebevis utfärdas bara för demsom inte är restförda. - Kommissionen har dock avstått från att lägga framnågot färdigt förslag, huvudsakligen av det skälet att arbetstagarbegrep-peninte är enhetliga på skatte- och avgiftsområdena. Uppgiften att så långtmöjligt samordna dessa begrepp ligger på socialavgiftsuiredningen (S 1981:04). Utskottet kan för sin del ställasig positivt till tanken på all försöka införa någon sorts skattekorl ellerskattebevis av det slag som diskuterats av kommissionen och som föreslås imotionen. Saken möter emellertid hinder inte bara av det slag som nämntsutan också på det praktiska och administrativa planet bl. a. vad gäller vissaADB-frågor. Enligt utskottels mening torde emellertid dessa hinder kunnaövervinnas. I avvaktan härpå anser utskottet del knappast påkallat med någonåtgärd från sida JuU1984/85:28 36 med anledning av motionen. Det kan för övrigt tilläggasatt genom beslutade ändringar i skatteregisterlagen(1980:343) öppnat möjligheter för enskilda att från skatteregistret få uppgiftangående arbetsgivares registrering för inbetalning av källskatter ocharbetsgivaravgifter (prop. 1984/85:108, SkU 40, rskr. Denna lagstiftningtillgodoser delvis de syften som ligger bakom motionsönskemålet. Med hänvisning fill det anförda avstyrker utskottet bifalltill mofion 95 i här behandlad del. Propositionen och motionernaföranleder i övrigt inget uttalande från utskottets sida. 1. beträffandeskattenivån m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:96 i denna del och motion 1984/85:1534 i dennadel (yrkande 3 delvis), attriksdagen avslår motion 1984/85:95 i denna del, 3. beträffandestöd för seriös näringsverksamhet attriksdagen med godkännande av den riktlinje härom som förordas i proposition1984/85:32 avslår motion 1984/85:96 i denna del och motion 1984/85:95 i dennadel, 4. beträffandekontrollpolitisk medvetenhet attriksdagen med godkännande av den riktlinje härom som förordas i propositionenavslår moiion 1984/85:96 i denna del och motion 1984/85:93 i denna del (yrkande3 delvis), attriksdagen med godkännande av den riktlinje härom som förordas i propositionenavslår mofion 1984/85:93 i denna del (yrkande 3 delvis) och motion 1984/85:96 idenna del,