bet · G801AU13 · 1984-12-31 00:00:00 — I enlighet med vad som anförts i motion 3038 bör i stället förregeringens förslag om två särskilda anslag för lokaliseringsbidrag ochlokaliseringslån i.Uddevallaregionen ett särskilt anslag om 25 milj. kr.inrättas för riskgarantilän. dels att utskottets hemställan under 157 och 158 bort haföljande lydelse: 157. au med bifall till motion1984/85:3038 yrkandena 12 och 14 i motsvarande del, dels avslår förslaget iproposition 1984/85:125 bilaga 9 om anslag till Lokaliseringsbidrag m. m. iUddevallaregionen, dels till Riskgarantllån i påtilläggsbudget III för /85 under tolfte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av , 158. au med bifall till motion1984/85:3038 yrkandena 13 och 14 i motsvarande del avslår förslaget iproposition 1984/85; 125 bilaga 9 om anslag lill Lokaliseringslån i . Medelsanvisning till anslaget Särskildautvecklingsinsatser i (mom. 159) , ,och (alla m) anser dels att utskottets yUrande på s.124 som börjar "Utskottet anser i" och slutar "del avslås"bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i den uppfattning som förs fram imoderata samlingspartiets kommiltémotion 3038 all regeringens förslag allanslå 35 milj. kr. för teknisk spridning baseras på en överdriven tilltro tillsubventioner för att framkalla teknisk utveckling. Utskottet som visserligeninstämmer i betydelsen av teknisk utveckling och forskning delar interegeringens syn på hur denna kan åstadkommas. Som utskottet tidigare ibelänkandet anfört är de viktigaste instrumenten för att främja mindre ochmedelstora företags investeringar och utvecklingsinsatser först och främstgenerella åtgärder i form av bl. a. en förändrad ekonomisk politik och ändradeskatteregler. Det s.k. FoU-avdraget borde återinföras vilket skulle stimulerateknisk utveckling. Behovet atl med särskilda subventioner stödja tekniskspridning skulle därmed minska kraftigt. Vad som enligt utskottets mening krävsär förbättrade ömsesidiga kontakter mellan dels företrädare för högskoleutbildningoch forskning, dels näringslivet i . På så sån kan utbildning ochforskning tillföras erfarenheter och uppslag som inte minstansvariga för produktion och teknisk utveckling i mindre företag ges möjlighettill en fruktbärande dialog med välutbildade tekniker. I detta läge tillstyrkerutskottet förslaget i motion 3038 om ett särskilt anslag förutvecklingsinsatser i om . att nyttjas enligt deregler som gäller för länsanslaget för att främja närings- AU1984/85:13 205 livets utveckling i . Propositionenavstyrkes i motsvarande del. dels att utskottets hemställan under 159 bort ha följandelydelse: 159. att med bifalltill motion 1984/85:3038 yrkandena 15 och 16 och med avslag på proposition 1984/85:125 bilaga 9 i motsvarande del till Särskilda utvecklingsinsatser i Uddevallare gionen på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . Särskilda insatser i orter och regioner utanfördet ordinarie stödområdet (mom. 160) () och i (c)anser dels att utskottets yttrande på s.124 som börjar "Utskottet anser att" och slutar "delavslås" bort ha följande lydelse: Utskottet vill i likhet med motion 3043 särskiltunderstryka att när orter och regioner drabbas av nödvändigastrukturförändringar inom näringslivet som leder till ökad arbetslöshet påsamma sätt som i måste särskilda insatser göras. Dettainnebär enligt utskottets uppfattning i princip att andra drabbade kommunerutanför det ordinarie stödområdet måste garanteras samma rätt till stöd somkommunerna i nu erhållit. Med tillstyrkan av motion 3043 imotsvarande del bör detta ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 160 bort ha följandelydelse: 160. beträffande särskildainsatser i orter och regioner utanför det ordinarie stödområdet att riksdagenmed bifall till motion 1984/85: 3043 yrkande 3 som sin mening ger regeringenlill känna vad utskottet anfört. Utvecklingsinsatser i (mom.162) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 130 som börjar "Det bör" och slutar "och2095" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar i likhet med vad som anförs i motion2095 att i är det en rad faktorer som har bidragit till ennegativ utveckling i länet; föreligger goda möjligheter för enpositiv utveckling. Men för att detta skall ske behövs en planerad och målmedvetenstatlig satsning. Utskottet föreslår att regeringen får i uppdrag att initieraatl statliga organ och länsorgan i samverkan utarbetar ett åtgärdsprogram förÖstergötlands län i enlighet med vad som föreslås i motion AU1984/85:13 206 2095 som härmed tillstyrks. Utskottet föreslår samtidigtatt motion 1465 avslås. Vad som här anförs bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 162 bort ha följande lydelse: 162. beträffande utvecklingsinsatser iÖstergötlands län attriksdagen med bifall till motion 1984/85: 2095 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Särskild delegation för och (mom. 167) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 133 börjar " Slutligen vill" och på s. 134 slutar"motsvarande delar" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den mening som förs fram i motion 2943 altMalmöhus, och utgör en problemregion. Därsammanfaller Blekingeregionens industriella tillbakagång med allvarligatendenser till stagnation och avindustrialisering i , ochHelsingborg. Det handlar om orter och områden, som varit drivkrafter iden ekonomiska expansionen. Stagnationslendenserna gör sig gällande i sådangrad att det enligt utskottets mening är motiverat med ett mer planmässigtgrepp för att påverka utvecklingen. Det får givetvis inte bli så, att Sydsverigekonkurrerar med norta om statliga medel. Men en särskild delegation,representerande de tre länsstyrelserna bör bildas. Utskottet tillstyrkersåledes motion 2943 i motsvarande del. Motionerna 1459 och 2238 i motsvarandedelar samt 2253 avstyrks . Vad som här anförs bör ges regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställanunder 167 bort ha följande lydelse: 167. beträffande särskild delegation förSkåne och attriksdagen med bifall till motion 2943 yrkande 10 i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utredning för en samlad skärgårdspolitik (mom. 169) (), (),(), (), () och IngvarKarlsson i (c) anser dels att utskottets yttrande som pås. 134 börjar "Utskottel kan" och på s. 135 slutar "2104avslås" bort ha följande lydelse: har kuster samt stora skärgårdar ochotaliga öar. Det borde och som också framhålls i motion 650 vara ettriksintresse att hålla dessa delar av vårt land starka och levande. För attstoppa den successiva avfolkningen av våra kuster och öar måste det till ensamordning av AU 1984/85:13 207 samhällets olika insatser i dessa delar av vårt land. Ensådan samordning skulle förhindra att de positiva satsningar som mångalänsstyrelser gör i "sina" skärgårdar omintetgörs av andrasamhälleliga beslut. Del skulle också förhindra att skärgården avfolkas genomatt olika statliga verk var för sig vidtar åtgärder som för resp. verk kanförefalla rimliga men som sammantagna bidrar till kustbygdernas avfolkning. Somockså framhålls i motion 646 anser utskottet att det är angeläget att en utredningtillsätts för att skapa en samlad skärgårdspolitik. Utskottet anser vidare i likhet med motion 2104 att tidennu är mogen för en ny samlad översyn av stödet till skärgårdsnäringarna. Syftetbör vara att utvärdera de stöd som utgår och föreslå olika former avförbättringar. Det kan t. ex. finnas behov av att ytterligare statliga medelställs till förfogande för stöd åt skärgårdsföretag. Särskilda insatser förskärgårdsjordbruket kan krävas, och utveckling av fiskodling och annat s. k.vattenbruk kan bli ett positivt tillskott till skärgårdsnäringarna. Vad utskottet nu anfört med anledning av motionerna 646,650 och 2104 bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 169 bort ha följande lydelse: 169. beträffande utredning för en samladskärgårdspolitik auriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:646, 1984/85:650 och 1984/85:2104som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Förutsättningarnaför regionalpolitiken (mom. 3) () och i (c) anför: Vi vill framhålla att centerpartieti andra sammanhang lagt fram förslag inom andra politikområden som syftar tillatt förbättra förutsättningarna för regionalpolitiken. Förslagen rör sig frän denallmänna ekonomiska politiken och avskaffande av löntagarfonderna till enförstärkning av jord-och skogsbruk samt särskilda åtgärder för att stödjasmåförelagen. Den sysselsättningsstimulans som dessa åtgärder kommer att ge fårockså positiva effekter i de områden som har sysselsättningsproblem. Härutöverhar lagt fram en rad åtgärdsförslag med särskilt regionalpolitiskinriktning. Utvecklingsprogram för landsbygden (mom. 7) , , och (alla m) anför; Den bästa förutsättningen för en positiv utvecklingav den svenska AU1984/85:13 208 landsbygden är självfallet att det i landet som helhetbedrivs en framsynt ekonomisk politik som stimulerar arbeie, företagande ochsparande. Självfallet varierar förutsättningarna för olika delar avden svenska landsbygden som framgår av utskottets skrivning. Men det utprägladesektorstänkande som tyvärr vidlåter alltför stor del av den svenska lagstiftningenoch byråkratins tillämpning av denna slår relativt sett hårdare mot landsbygdenän andra regioner. I samband med länsstyrelsernas äskande om medel för det s.k. länsanslaget framgår just vikten av samordning över sektorsgränserna som absolutnödvändigt för att insatserna av glesbygdsmedel skall få full effekt. Säkert helt oavsiktligt motverkar därför viss lagstiftningsåväl direkt som indirekt samhällets insatser på andra områden för att utvecklalandsbygden. Moderata samlingspartiet har pä ett flertal områden sombl. a. rör jord-och skogsbruket, utbildningen, kommunikationer samt inte minstnäringspolitiken och skattepolitiken lagt fram förslag som sammantaget skullegagna en positiv utveckling av landsbygden. Avreglering och mindre av snävt sektorstänkande skulleenligt vår mening gagna inte bara landsbygden utan hela landet. Åtgärder för att underlätta rekryteringen avkvalificerad arbetskraft (mom. 13) , ,och (alla m) anför: Utvecklingen inom stödområdet kommer i framliden att bliallt mer beroende av tillgången på kvalificerad arbetskraft av olika slag. För såväl dessa regioners näringsliv som för befolkningenstillgäng till kvalificerad service måste en genomtänkt politik utformas för altsäkerställa detta. Flera orsaker går att finna lill problemen med alt fåkvalificerad arbetskraft att flytta till orter inom stödområdet. Ett ändrat försörjningsmönster med båda makarnaförvärvsarbetande utanför hemmet är. en viktig faktor. Med de ofta ganska"tunna" lokala arbetsmarknaderna finns en mycket begränsad möjlighetför båda makarna att erhålla adekvata arbeten. Vidare ger vårt nuvarande skatte- och bidragssystem meddess marginaleffekter små eller inga möjligheter för ett hushåll att klara sinekonomi med endast en av makarna förvärvsarbetande. Det finns självfallet ingen enkel patentlösning på dessafrågor. Därför bör man enligt vår mening pröva en mängd vägar och se om mangenom insatser av olika slag sammantaget kan uppnå bättre förutsättningar föratt rekrytera kvalificerad personal till dessa regioner. Man måstedå generellt komma till rätta med skatte- och bidragssyste- AU1984/85:13 209 mets orimliga marginaleffekter vilket vi i ett flertalmotioner redovisat till årets . Vidare bör man noga uppmärksamma nuvarandeutbildningssystems koncentrationstendenser, vilket tvingar ungdom att irelativt tidig ålder söka sig utbildning långt ifrån hemorten - ett system medlärlingsutbildning skulle hindra dessa effekter. För att klara tillgången på kvalificerad sjukvårdspersonal- bl. a. läkare - har en lång rad försök gjorts, dock med mycket dåligtresultat, nu senast den"s. k. Dagmarreformen. Här är det nödvändigt att prövanya oprövade metoder. Det kan finnas skäl att överväga om inte försök medvillkorad avskrivning av exempelvis studiemedel som redovisas i motion 2933skulle kunna vara av intresse att pröva. För såväl industri som servicenäringarna blir tillgången påkvalificerad arbetskraft alltmer en överlevnads- och utvecklingsfråga. Attdärför pröva nya och kanske ibland något okonventionella vägar framstår därförsom angeläget. Teknik- och kunskapsspridning (mom. 41) , ,och (alla m) anför: Vi anser att det i och för sig är positivt att främjakontakterna mellan företag och högskolor. Den metod som regeringen föreslår,att bygga upp s. k. teknikcentra, är emellertid förenad med åtskilliga problem.Uppbyggnaden av sådana centra kan innebära en fara för låsning till en vissinstitutionell ram för kontakterna. Även om tanken är att dessa centra skallvara självbärande föreligger en avsevärd risk att de kommer attkräva permanenta subventioner från stat eller kommun för att kunna leva vidare.Därför anser vi att erfarenheterna av existerande teknikcentra fortlöpande börutvärderas och att andra former för att sprida ny teknik tas till vara. Det finns i detta sammanhang anledning att bl. a. påpekaden myckel omfattande teknikerspridning och kunskapsbyggnad som inom de storaföretagens underleverantörsystem nu sker. Denna utveckling finns all anledningatt stimulera vilket skulle kunna ske än bättre genom ett återinförande avFoU-avdraget. Teknik- och kunskapsspridning (mom. 41) () och i (c)anför: Vi vill erinra om att vi i motion 1516 från allmänna motionstiden i årföreslagit ökade resurser för stöd till bl. a. teknikutveckling i mindre företag.Motionen behandlas i näringsutskottets betänkande NU 1984/85:22. 14 1984/85. AU1984/85:13 210 Åtgärder för sågverks- och träförädlingsföretagen Istödområdena (mom. () anför: Det är enligt min mening önskvärt att vi bättre än i dagutnyttjar de värdefulla råvarutillgångarna i de nordligaste länen för allåstadkomma ökad sysselsättning och högre prcduktvärden. Det behövs därför stimulanserför att stödja produktutveckling och vidareförädling hos sågverks-ochträförädlingsföretagen i stödområdena. Konkreta utvecklingsprojekt finnsfärdiga hos Träteknikcentrum i . Länsstyrelserna och de regionalautvecklingsfonderna har medverkat i programutformningen. Det är därförangeläget att resurser tas fram för att stödja denna verksamhet som inte barablir ett stöd till träföretag i norra utan till hela den svenskaträindustrin. Riskgarantllån (mom. 52) "ors, AndersHögmark, och (alla m) anför; Vi har i reservation 28 förordat att en ny stödform,riskgarantilän, införs och att man i samband därmed avskaffarlokaliseringsbidraget samt offert-och sysselsättningsstöden. Vid bifall härtillkommer framställningen i betänkandets avsnitt om regionalpolitiskt stöd tillföretagen att inte längre vara aktuell i vad avser de behandlade frågorna omdessa nuvarande stödformers användning och bidragsnivåer m. m. Med hänsynhärtill har vi ansett oss kunna avstå från alt reservera oss motframställningen i dessa delar. Jordbruksföretag i som stödberättigad verksamhet (mom. () anför: 1 betänkandet behandlas ett förslag i motion 2130 (fp) attgöra det möjligt för jordbruksföretag i art få del av detregionalpoliliska stödet. Syftet härmed är att förbättra förutsättningarna fördet norrländska jordbruket. Sedan motionen väcktes harinträffat i viss mån ändrade förutsättningar. Stödfrågan har aktualiserats på nyttgenom regeringens proposition 1984/85: 166 om livsmedelspolitiken och därtillanslutande motioner. Jordbruksutsikottets behandling av ärendet (JoU 1984/85:33) har lett fram till en uppgörelse om en kraftig förbättring avstödet till jordbruket i noira jämfört med vad regeringen harföreslagit. Mot denna bakgrund har jag kunnat ansluta mig till ställningstagandeti föreliggande betänkande till motion 2130. AU 1984/85:13 211 Länsanslagettill m. m. (mom. 98). (), (), ArneFransson (c), (), (), ()och i (c) anför; Vivill särskilt betona betydelsen av länsanslaget som innebär en decentraliseringav besluten till länsstyrelserna som själva kan prioritera viktigaregionalpolitiska insatser i länen. Det är därför viktigt atl länsanslaget ärså väl tilltaget att olika betydelsefulla insatser kan göras på länsnivå. Vianser inte att det nu föreliggande förslaget till medelsanvisning medger dettavilket också framgår av bl. a. motionerna 1469, 2942 och 2947. Med ett störteanslag skulle självfallet flertalet av de motioner som krävt ökade medel tillvissa län och andra åtgärder inom län och regioner kunnat bättre tillgodoses.Vi utgår ifrån att regeringen noga följer belastningen på detta anslag underbörjan av det nya budgetåret och vid behov återkommer på tilläggsbudget medförnyad beräkning av medelsbehovet under anslaget. Särskildastödåtgärder för (mom. 161) () anför: Genomnedläggningen av Uddevallavarvet försvinner 2500 arbetstillfällen. Jag anseratt kommunerna måste ses somen naturlig enhet, vilket också framgår av en av mig biträdd reservation idetta betänkande. Det finns emellertid anledning att särskilt uppmärksammaproblemen i , där många företag genom nedläggningen kommer att få detbesvärligt. Därför är det angeläget att regeringen med särskild uppmärksamhetföljer utvecklingen i . Eventuella ytterligare neddragningar av verksamheter och arbetsplatserbör följas som en beredskap bör finnas för att andra verksamheter ochnya arbetsplatser skall komma i gång. På grund av varvsnedläggningen kommernågra att få pendla till andra arbetsplatser och kommuner, varför vägenUddevalla-Trollhättan behöver upprustas. Ett polishus i anser jagäven bör komma till stånd. AU 1984/85:13 Bilaga 1:NU 11984/85:9 y 212 om regional utvecklingoch utjiimning (prop. 1984/85:115) har berett näringsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1984/85:115 om regional utveckling ochutjämning, avsnitten 3.3.1, 3.3.2, 3.4.1 och 3.4.2, jämte motsvarande delar avelva motioner som har väckts med anledning av propositionen. 1 de angivnaavsnitten av propositionen läggs fram vissa förslag om regionalpolitiskainsatser för att främja teknikspridning och företagsutveckling. Demotioner som behandlas här är följande: 1984/85:2911 av ()-och ArneFransson (c), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna att utvecklingsfondernas utlåningsvillkor förändras i enlighet med vadsom anförts i motionen, 1984/85:2915av m. fl. (c), såvin gäller hemställan 4. alt beslutar altanslaget Regionala utvecklingsinsatser m. m. i sin helhet fördelas till resp.länsstyrelse utan reservation av medel för regeringens disposition, 5. att till nytt anslag,Produktutveckling inom det trätekniska området, för /86 anvisarett reservationsanslag av lOOOOOOO kr. i enlighet med det som anförts imotionen, 6. att till de regionalautvecklingsfonderna m. m. anvisar ett reservationsanslag av . ienlighet med vad som anförts i motionen, 1984/85:2917 av () och RuneGustavsson (c), vari hemställs alt ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av regionalpolitiska insatser i , 1984/85:2918 av m.fl. (s), vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om att medel för teknikspridning skall komma hela landet till del, 1984/85:2942 av (vpk), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i anledning av regeringens proposition om regional utveckling ochutjämning, 1984/85; 2943 av m.fl. (vpk), såviUgäller hemställan (7) aU som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförs om teknologins utveckling och spridning. AU 1984/85:13 Bilaga 1:NU 1984/85:9 y 213 1984/85:2948 av () ochMargareta (), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om komplettering avutvecklingsresurser för näringslivets förnyelse och utveckling i Jämtlandslän, 1984/85:2951 av m. fl. (m), såviugäller hemställan (2) att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om spridning av teknik och utbildningsmöjligheter, 1984/85:2954 av m.fl. (s), såvittgäller hemställan att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts 2. om ytterligare forsknings-och utvecklingsarbete i skogslänen, 4. omteknikspridningsinsatser till skogslänen, 1984/85:2956 av m. fl. (s),såvitt gäller hemställan (2) att regionalpolitiskt utvecklingskapital bör fålämnas även i kommunerna , 1984/85:2962 av () och GöstaAndersson (c), såvitt gäller hemställan (4) att beslutar att stödetför regionala insatser för företagsutveckling skall gälla alla län. De avsnitt av proposition 1984/85: 115 somnäringsutskottet har beretts tillfälle att yttra sig över utgör endast en litendel av propositionen. Avsnitten innehåller emellertid förslag av betydandeprincipiellt intresse. Förslagen kan ses som uttryck för en strävan attanpassa regionalpolitiken till nya förutsättningar. En sådan omorientering harlänge framstått som önskvärd mot bakgrund bl. a. av alt tillväxten i ekonominhar avtagit och att det därför har blivit svårare att omfördela industriellverksamhet mellan olika delar av landet i syfte att förbättra den regionalabalansen. Såsomanförs i propositionen blir nu den primära uppgiften att främja utvecklingen avbefintliga företag och stödja nyföretagande i de regionalpolitisktprioriterade delarna av landet. Detta innebär en ändring av regionalpolitikenstraditionella inriktning, som är stöd till fysiska investeringar med direktasysselsättningseffekter. Med en sådan ändrad inriktning kommer detregionalpolitiska stödet att delvis sammanfalla med det industripolitiskastödet, särskilt det som riktar sig till små och medelstora företag. 1 bådafallen är målet att frärnja utvecklingen av konkurrenskraftiga företag. I bådafallen sker delta framför allt genom åtgärder för att höja kunskapsnivån iföretagen och genom stöd till sådana "mjuka" investeringar i produktutvecklingoch marknadsföring m. m. som blir allt viktigare för företagens tillväxt. AU 1984/85:13 Bilaga 1:NU 1984/85:9y 214 ansluter sig allmänt till vad somsägs i propositionen om vikten av att få till stånd en utveckling avlivskraftiga företag även i de regionalpolitiska stödområdena. Utskottet serdet också som angeläget att de regionalpolitiska medlen ges en utformning somär lämpad för det angivna syftet. Härvid bör särskilt erfarenheterna av detindustripolitiska småföretagsstödet kunna komma till användning. I betänkandenaNU 1984/85: 22 och 23 har utskottet behandlat en rad frågor rörandedetta stöd. Utskottet har därvid tagit ställning till såväl principfrågor omstödels inriktning och omfattning som olika konkreta frågor, bl. a. om deregionala utvecklingsfondernas verksamhet. Näringsutskottetsställningstaganden utgick frän beslut om industripolitikensinriktning (prop. 1983/84:135, NU 1983/84:42, rskr. 1983/84:379). a. ett treårsprogram för statens industriverk (SIND), innefattandeökade insatser för spridning av ny teknik till de små och medelstoraindustriföretagen och uppbyggnad av teknisk kompetens hos företagen. Detförutsattes att även det statliga stödet till industrins forsknings- ochutvecklingsarbete genom styrelsen för teknisk utveckling (STU) i ökad gradskulle inriktas pä de mindre företagen. Vidare innebar beslutet atl deregionala utvecklingsfonderna liksom tidigare skulle tjäna som instrument förde statliga insatserna på regional nivå. I samband med beslut skeddeäven vissa förändringar i reglerna för utvecklingsfondernas finansieringsverksamheti syfte att öka flexibiliteten i verksamheten. Detligger i sakens natur att åtgärder av det slag som ingår i 1984 årsindustripolitiska program kan ge effekter först på något längre sikt.Nä-ringsulskoltet håller det emellertid för sannolikt alt de stafligainsatserna för bl. a. teknikspridning och kompetensuppbyggnad i inte oväsentliggrad har bidragit till den nuvarande dynamiska utvecklingen av de små ochmedelstora företagen. Med hänsyn härtill biträder utskottet vad som föreslås iproposition 1984/85: 115 om att åtgärder med motsvarande inriktning skallinförlivas med det regionalpclitiska stödet.