bet · G801SkU60 · 1984-12-31 00:00:00 — Man kritiserar också schablonavdraget i tjänst som man menar kommeratt gynna vissa skattskyldiga på andras bekostnad. Också i borgerliga partimotioner från allmännamotionstiden (2754 av m, 1143 av c och 2296 av fp) ställs yrkanden omsåväl återinförande av fullt inflationsskydd som sänkta marginalskatter. (M)begär omedelbar lagstiftning om skattesänkningar för skattskyldiga iinkomstskikt fr. o. m. och uppåt och ihenar bl. a. att den statligainkomstskatten bör avskaffas utom för skattskyldiga med höga inkomster. (Fp) yrkar att marginalskatten för inkomster upp till200000 kr. sänks till högst och att marginalskattetaket sätts vid avinkomsten. Motionärerna bakom partimotionen från (c) slutligen anser att enmålsättning bör vara att den stafliga inkomstskatten för vissa grupper ändrasså att den samlade marginaleffekten av skatter och bidrag blir lägreän . Motionärerna yrkar också att basenheten fastställsmed utgångspunkt skattereform dvs. och med ett fullständigtinflationsskydd. Det svenska skattesystemet har inte minst under detsenaste årtiondet kommit att bli alltmer invecklat och svåröverskådligt. Dettagäller särskilt i fråga om näringsidkares beskattning. Också för löntagare medokomplicerade inkomstförhållanden har emellertid deklarations- ochtaxeringsarbetet i många fall blivit omständligt och invecklat. Somfinansministern framhåller torde förklaringen härtill vara att söka främst i ensträvan att tillgodose olika rättvisekrav vid beskattningen. Denna i och försig vällovliga strävan har å SkU1984/85:60 57 andra sidan nödvändiggjort detaljregleringar i enomfattning som gjort det svårare att tolka bestämmelserna, och detta i sin turhar lett till merarbete och irritation hos såväl skattskyldiga somtaxeringsmyndigheter. Ett av flera bevis härpå utgör de många skatteprocesser,ofta gällande obetydliga belopp, som belastar skattedomstolarna.Detaljregleringen i skattelagstiftningen har, paradoxalt nog, inte sällankommit att motverka sitt syfte att skapa materiellt riktiga, rättvisa ochlikformiga taxeringar. Brister i systemet utnyttjas av vissa skattskyldiga föratt vinna fördelar som lagstiftaren inte avsett, andra skattskyldiga förstårinte innebörden av bestämmelserna och kan inte utnyttja dem på åsyftat sätt.Mångfalden av skatteregler har med nödvändighet också medfört att gransknings-och kontrollresurserna hos skattemyndigheterna kommit att i hög grad låsas viddetaljfrågor i stället för att i enlighet med riksdagsbeslut omriktlinjerna för en omläggning av den årliga taxeringen koncentreras på fallav väsentligt skatteundandragande. Sammanfattningsvis kan konstateras att skattesystemet isin nuvarande utformning inte fungerar tillfredsställande. De rationaliseringari form av bl. a. slopad utbotaxering för fysiska personer och slopad kommunalskatt för juridiska personer som beslutat innebärnaturligtvis förenklingar som kommer att underlätta taxeringarbetet men torde varalångt ifrån tillräckliga, om man vill skapa förutsättningar för en verkligförbättring av kvaliteten på taxeringarna. Härför krävs andra och mergenomgripande åtgärder. Mot den bakgrunden är det med tillfredsställelse utskottetkonstaterar att regeringen nu lägger ett förslag som för en betydande majoritetav landets löntagare och pensionärer innebär ett starkt förenklat deklarations-och taxeringsförfarande. Propositionen bygger som tidigare nämnts på ettdelbetänkande av skatteförenklingskommittén, som vid remissbehandlingen i sinahuvuddelar bemötts mycket positivt. Också skatteutskottet finner de ipropositionen föreslagna bestämmelserna väl avvägda. Av vad utskottet tidigareanfört framgår att frågan om ett förenklat deklarations- och taxeringsförfarandeenligt utskottets mening har hög angelägenhetsgrad sett ur såväl deskattskyldigas som skattemyndigheternas synvinkel. Med hänsyn bl. a. till attdet helt övervägande antalet heltidsarbetande inkomsttagare genom 1982 årsskattereform erhållit betydande marginalskattelättnader för inkomståren1983-1985 anser utskottet att en förenklingsreform nu bör prioriteras framförytterligare sänkningar av den statliga inkomstskatten. Utskottet vill isammanhanget erinra om att enligt en undersökning utförd av riksrevisionsverketoch åberopad av finansutskottet i dess yttrande (jfr. s. 110 nedan) avinkomsttagarna erhåller en större skattelättnad genom förslagen i propositionenän genom en uppräkning av basenheten och att skattelättnaden har sin tyngdpunkti mellan- och låginkomstskikten. En höjning av basenheten gynnar däremot iförsta hand inkomsttagare med högre inkomster. Även fördelningspolitiska skältalar således för förslaget i SkU1984/85:60 58 Härtill kommer, som finansutskottetpåpekar, att effekterna av reform till följd av dämpningarna under år1985 av såväl inflationstakt som löneökningar kommer att i huvudsak bestå under1986, även om basenheten ligger kvar på nuvarande nivå. Kostnaderna för förslagen i propositionen har beräknatstill . Skattelättnader av den här omfattningen inkräktarnaturligtvis väsentligt på utrymmet för andra angelägna åtgärder, bl. a. påskatteområdet. Som utskottet redan framhållit måste emellertidförenklingsåtgärder inom beskattningen anses så angelägna att de måste gesföreträde. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetbifall till propositionen och avstyrker samtliga i detta avsnitt behandlademotionsyrkanden. Vad särskilt angår frågan om att återställa inflationsskyddeti skatteskalan finns det, som finansministern påpekar, ingenting som hindraratt skatteskalan för åren efter 1986 anpassas till löne- och prisutvecklingenså att marginalskatterna kan hållas på en rimlig nivå. Inkomst av tjänst m. m. De avdragsgilla kostnadernai~inkomstslaget tjänst är för. närvarande uppdelade i tre grupper, kostnader isamband med tjänsteresor (ökade levnadskostnader och resekostnader), kostnaderföf resor mellan bostad och arbetsplats (arbetsresor) och övriga kostnader. Förde två förstnämnda medges, med vissa förbehåll, avdrag med belopp motsvarandefaktiska kostnader med den begränsningen att arbetsresorna är avdragsgilla baratill den del kostnaderna överstiger 1_. För övriga kostnader medgesavdrag antingen enligt schablon med . eller för de faktiska kostnadernaom dessa är högre. Den som inte har någon arbetsinkomst är berättigad till ettschablonavdrag på . Förslaget i propositionen innebär att sistnämnda avdragslopas och att det nuvarande schablonavdraget på . höjs till 3 000 kr.inkl. kostnader för arbetsresor. slopas den nuvarandeavdragsbegränsningen på . För övriga kostnader får man avdrag antingenmed belopp motsvarande verkliga, styrkta kostnader eller inom ramen förschablonen på . Schablonavdraget är dock maximerat till avtjänsteintäkterna. I de med anledning av propositionen väckta partimotionerna3174 (m), 3172 (c) och 3175 (fp) yrkas avslag på förslaget om en uppräkning avschablonavdraget. (M) godtar dock slopandet av 100-kronorsavdraget, medan (c)anser att man med bibehållande av den nuvarande uppdelningen avavdragsgrupperna bör jämställa avdraget för arbetsresor med övriga avdrag förtjänsteintäkternas förvärvande och slopa den nuvarande begränsningen iavdragsrätten. Ett av de skäl för avslag som framförs i motionerna är.att ett schablonavdrag på . särskilt gynnar dem som har tillgång tillallmänna kommunikationsmedel och utöver kostnader för arbetsresor intebehöver SkU1984/85:60 59 vidkännas några större utgifter för intäkternasförvärvande. Även i andra motioner tar man upp frågan omschablonavdraget. I den med anledning av propositionen väckta motionen 3171framhåller sålunda m. fl. (s) att byggnadsarbetare jämfört medandra löntagargrupper i sin tjänst åsamkas särskilda kostnader mätnings-och granskningskostnader och utgifter för inköp av verktyg vilka inte ersättsav arbetsgivarna och därför konsumerar hela schablonavdraget. Motionärernabegär en översyn i syfte att byggnadsarbetarna skall kunna medges ett högreskatteavdrag.' Med i huvudsak samma motivering har och ställt ett liknande yrkande i motion 1629 från den allmännamotionstiden . och (båda c) yrkar i motion313 att ideellt arbetande personer motionärerna tänker bl. a. påidrottsledare och andra verksamma inom idrotten skall vara berättigade tillett schablonavdrag på 5 000kr. Ett yrkande av samma innehåll men avseendelagstiftning fr. o. m. taxering ställs av och (båda m) i motion 1619. I en motion från förra , 946, yrkar KjellMattsson m. fl. (c) att bestämmelsen om avdrag med . utan samband medkostnader slopas och att avdraget för arbetsresor ersätts med ettschablonavdrag på . för de sammanlagda kostnaderna. Om detta yrkandeinte vinner bifall yrkar motionärerna att begränsningen i fråga om avdraget förarbetsresor slopas. Utskottet har tidigare uttalat att förslagen ipropositionen får anses väl avvägda. Vill man genomföra en förenklingsreformsom skall omfatta' majoriteten av inkomsttagarna måste man med nödvändighetuppge kravet på millimeterrättvisa och arbeta med schabloner som inte är försnävt tilltagna. Genom förslaget i propositionen kommer - som framhålls ipartimotionerna vissa skattskyldiga att erhålla en överkompensation. Förandra kan schablonen bli mindre förmånlig. Denna nackdel måste emellertid vägasmot de betydande fördelar för såväl enskilda som skattemyndigheter som ettförenklat deklarations- och taxeringsförfarande otvivelaktigt kommer attinnebära. Utskottet tillstyrker med det anförda att schablonavdraget i tjänsträknas . Utskottet anser det, inte minst av förenklingsskäl,också motiverat att låta kostnaderna för arbetsresor ingå i schablonavdragetoch att slopa den nuvarande begränsningen när det gäller rätten till avdrag försådana resor. Vad särskilt angår frågan om högre schablonavdrag förideellt verksamma personer och för vissa yrkesgrupper med särskilda kostnaderför intäkternas förvärvande anser utskottet sig inte kunna medverka till enlagstiftning som generellt medger en särbehandling av vissa yrkesgrupper ellerverksamhetsformer. En skattskyldig kan även i fortsättningen välja mellan attbegränsa sina avdrag i inkomstslaget tjänst till belopp motsvarandeschablonavdraget, i vilket fall han omfattas av det förenklade deklarationsförfarandet,eller att yrka avdrag med de faktiska kostnaderna. SkU1984/85:60 60 torde den i propositionen föreslagna schablonen ge deallra flesta inkomsttagare en bättre kompensation för kostnader förintäkternas förvärvande än . Vad särskilt angår frågan omkompensation för vissa yrkesgruppers speciella omkostnader är den enligtutskottets mening av den arten att den i normalfallen bör lösas genomförhandlingar mellan berörda parter på arbetsmarknaden. Med det anförda avstyrker utskottet partimotionerna 3172,3174 och 3175 såvitt nu är i fråga liksom motionerna 313,1619,1629 och 3171.Den vid förra väckta motionen 946 av avstyrks också. I en partimotion, väckt under den allmänna motionstiden iår, 655, yrkar (c) med hänvisning till att löntagare är berättigade till ettschablonavdrag på . i inkomstslaget tjänst att en egenföretagare vidberäkning av sina egenavgifter skall vara berättigad till ett avgiftsfrittgrundbelopp utformat så, att motsvarande skattelättnad som för löntagareuppnås. Det kan enligt motionärerna ske genom att man befriar inkomster på upptill . från den tvåprocentiga löneavgiften. Utskottet behandlade ett yrkande av samma innebörd så sentsom (SkU 1984/85:2). I samband därmed hänvisade utskottet till attföretagsskattekommittén lagt fram förslag om en modell för behandling avenskilt bedriven näringsverksamhet som innebär en skattemässig uppdelning avårsresultatet av sådan verksamhet i en företagsdel (inkomst av näringsverksamhet)och en persondel (inkomst av eget företag). Med en sådan modell för beskattningav enskild näringsverksamhet måste enligt utskottets mening också frågan om ettschablonavdrag från inkomst av eget företag som ju närmast kan jämföras medett löneuttag komma att aktualiseras. Utskottet, som vidhåller dennauppfattning, anser att frågan om schablonavdrag för egenföretagare bör anstå iavvaktan på resultatet av de överväganden i fråga om beskattning av enskildnäringsverksamhet som f. n. pågår inom . Utskottet avstyrkerföljaktligen motion 655 i denna del. Det s. k. sparavdraget utgör förnärvarande . för ensamstående och , för makar gemensamt. I propositionen föreslås att avdraget individualiseras,vilket innebär att en make i fortsättningen inte kan tillgodogöra sig andremakens outnyttjade avdrag. Vidare föreslås en höjning av avdraget till . Motionärerna bakom partimotion 3172 godtarhöjningen av sparavdraget men anser att makar gemensamt bör ha rätt till avdragmed . I motion 3170 framhåller och (båda c) att skatt på kapitalinkomster och förmögenhet kontinuerligt böranpassas till inflationsutvecklingen och diskontot. De begär etttillkännagivande av den innebörden. Kapitalbeskattningen berörs också i två SkU1984/85:60 61 motioner från den allmänna motionstiden . () yrkar sålunda i motion 378 att sparavdraget skall räknas upp till3000 kr. för ensamstående och . för makar gemensamt, medan () i motion 1596 begär förslag om förenklad beskattning av bankränta i form aven skattereduktion på . Enligt utskottet innebär en individualisering avsparavdraget så avsevärda fördelar från förenklingssynpunkt att propositionen idenna del bör accepteras, särskilt som sparavdraget nu fördubblas. Enuppräkning av avdraget utöver den i propositionen föreslagna anser utskottetinte motiverad och utskottet är inte heller berett medverka vare sig till enindexering av sparavdraget eller till att avdraget kontinuerligt anpassas tillgällande diskonto. Enligt utskottets mening tillgodoser förslaget ipropositionen bättre syftet med det i motion 1596 framställda kravet på enförenkling av beskattningen av bankräntor än en skattereduktion utformad ienlighet med motionärens förslag. Med det anförda avstyrker utskottet samtligai detta avsnitt behandlade motionsyrkanden. Förslaget i propositionen innebäratt nuvarande avdrag för räntor i inkomstslaget tjänst flyttas tillinkomstslaget kapital. Syftet härmed är att söka undvika att värdet avschablonavdraget i förstnämnda förvärvskälla urholkas. I partimotion 3174 yrkas avslag påpropositionen i denna del. torde många räntor som egentligen bordehänföras till inkomstslaget tjänst redovisas under inkomst av kapital, beroendebl. a. på svårigheten att avgöra i vilket inkomstslag räntorna hör hemma. Enförflyttning av avdraget för räntor i förstnämnda förvärvskälla till inkomstslagetkapital innebär således en förenkling av reglerna. Utskottet anser sig därförböra tillstyrka propositionen och avstyrker följaktligen motionen i denna del. Enligt gällande regler ärrealisationsvinst vid försäljning av aktier och liknande tillgångar sominnehafts än i sin helhet skattepliktig. Har egendominnehafts (s. k. äldre aktier) beskattas av vinsten. Frånvinsten, minskad med eventuella realisationsförluster, medges ettschablonavdrag med . För makar och andra sambeskattade är avdragetgemensamt. I propositionen föreslås i enlighet med skatteförenklingskommitténsförslag - ett schablonavdrag på . vid försäljning av aktier sominnehafts än . Det nuvarande avdraget vid försäljning aväldre aktier omvandlas till ett individuellt avdrag på . SkU1984/85:60 62 Motionärerna bakom partimotionen3174 (m) godtar propositionen under förutsättning att beslutaråterinföra de regler om realisationsvinst vid försäljning av äldre aktier somgällde i fråga om försäljningar före och som innebar attanskaffningskostnaden för sådana aktier fick bestämmas till i stället försom nu till av försäljningspriset efter avdrag för kostnader förförsäljningen. Om detta yrkande inte bifalls, yrkar man i andra hand attavdraget bibehålls på nuvarande nivå. Också (fp) godtar i sin motion 3175 attschablonavdraget vid försäljning av äldre aktier individualiseras men anser attavdragsbeloppet inte bör nedsättas. I den under allmänna motionstiden väcktamotionen 686 av förste vice talmannen m.fl. (m) yrkas attmakar och jämställda skall vara berättigade till vardera ett schablonavdrag om3000 kr. vid försäljning av äldre aktier. () slutligen begär imotion 2182, också den från allmänna motionstiden, attskatteförenklingskommittén skall erhålla uppdrag att skyndsamt utarbetaförslag om förenklad deklaration av små aktieinnehav. Som finansministern framhåller torde en förutsättning föratt vinst vid aktieförsäljningar skall kunna omfattas av ett förenklatdeklarationsförfarande vara att avdraget individualiseras och att ett avdragockså införs för vinster vid försäljning av korttidsakfier. Av propositionen framgår att enligt en uppskattning avskatteförenklingskommittén ytterligare 200000-300000 skattskyldiga kanomfattas av det förenklade deklarationssystemet, om man genomför enschablonisering i enlighet med kommitténs förslag. Även i övrigt innebärförslaget förenklingar genom att redovisning av små vinster kan slopas.Yrkandet i motion 2182 får härigenom anses vara i huvudsak tillgodosett.Utskottet är inte berett att medverka till att man återinför de regler vidförsäljning av äldre aktier som gällde års lagändring och utskottetanser sig inte heller kunna medverka till att man vid en individualisering avavdraget för sådana aktier bibehåller avdraget på dess nuvarande nivå. Detskulle nämligen innebära att två makar, som båda äger aktier, dllsammans skullekunna erhålla dubbelt så stort avdrag som . Med det anförda avstyrker utskottet bifall till samtliga idetta avsnitt behandlade motionsyrkanden. Förslaget i propositionen innebäratt vid beräkning av pensionsgrundande inkomst avdrag skall göras för kostnadersom arbetstagaren haft i anställningen i den mån kostnaderna minskade mederhållen kostnadsersättning överstiger . Beloppsgränsen är förnärvarande . I partimotionen 3174 från (m) förordas - iöverensstämmelse med partiets uppfattning i fråga om schablonavdraget iinkomstslaget tjänst - att beloppsgränsen ligger kvar på . SkU1984/85:60 63 Utskottet har godtagit attschablonavdraget i tjänst skall utgöra . och avstyrker därför motionen idenna del. Uppgiftsskyldighet m. m. Som tidigare nämnts byggerförslaget om ett förenklat deklarationsförfarande på en utvidgning avkontrolluppgiftsskyldigheten så att en detaljredovisning kan undvikas ocksånär det gäller intäktssidan. Förfarandet förutsätter nämligen attbeskattningen till största delen sker med utgångspunkt i kontrolluppgifter fråntredje man och bara i begränsad utsträckning med ledning av uppgifter som denskattskyldige själv redovisar i deklarationen. För kreditinstitut och andra somyrkesmässigt ombesörjer att pengar blir räntebärande införs enligt förslaget enobligatorisk skyldighet att lämna kontrolluppgift på ränta som i denpenningförvaltande verksamheten gottskrivits eller utbetalats till en borgenär. anser detta förslag utgöra en så omfattandeuppluckring av banksekretessen att det från integritetssynpunkt inte kangodtas. De yrkar därför i motion 3174 avslag på propositionen i denna del. Debegär också ett nytt förslag om förenklad deklaration som bl. a. innebär attsystemet med att varje deklarant själv fyller i uppgifterna i första handbehålls. Den skattskyldige får menar motionärerna - inte förlora det faktiskainflytandet över sin deklaration. Ett yrkande av liknande innebörd återfinns iden under allmänna motionstiden väckta moderatmotionen 2754. Centerpartietgodtar i sin motion 3172 i princip propositionen men menar att beslut om enutvidgning av uppgiftsskyldigheten bör anstå i avvaktan på resultatet av denutredning om integritetsfrågor m.m. vid användande av personnummer iADB-systemet som tillsatts av regeringen. anser i likhetmed regeringen att kontrolluppgifter bör kunna lämnas i fråga om inkomster avkapital lika väl som på inkomster av arbete men menar att man bör sätta enledre gräns för det belopp för vilket kontrolluppgift skall lämnas. Gränsen oörenligt fp:s partimotion 3175 ligga vid . Det förenklade deklarationssystemet skall bygga på endeklarationsblankett som är enkel för de skattskyldiga att fylla i och lättför myndigheterna all hantera och granska. Utredningar och skriftväxling skalli möjligaste mån undvikas. Om detta syfte skall kunna tillgodoses och detförenklade systemet omfatta också kapitalinkomster, kan en obligatoriskuppgiftskyldighet för bankerna inte undvaras. Endast med en sådanuppgiftsskyldighet blir det möjligt att på ett avgörande sätt förenklaredovisningen och kontrollen av intäkter i inkomstslaget kapital. Som finansministern framhåller föreligger ingenprincipiell skillnad mellan bankernas uppgifter och andra uppgifter, exempelvislöneuppgifler, aktieul-delningsuppgifter m. m. Det rör sig i samtliga fall omuppgifter som den skattskyldige är skyldig ange i deklarationen, ochuppgifterna ingår dessutoin i bokföringen hos dem som skall tillhandahållauppgifterna. SkU1984/85:60 64 bör beaktas att skattemyndigheterna sedan femtio årtillbaka har rätt att infordra kontrolluppgifter i fråga om inte namngivnaräntetagare och den rätten har också utnyttjats för att genomföragenerella räntekontroller. Förslaget i propositionen om skyldighet för bankerm. fl., att självmant lämna uppgifter om räntor kan enligt utskottets meningdärför inte sägas innebära någon principiell nyhet i skattelagstiftningen. Motbakgrund av det anförda finner utskottet att några från integritetssynpunktbefogade invändningar inte kan riktas mot förslaget i propositionen. Utskottetavstyrker följaktligen motion 3174 i denna del. Med hänsyn till att detföreslagna systemet väl tillgodoser kravet på enkelhet avstyrker utskottetockså yrkandet i samma motion om att ett nytt förslag skall föreläggasriksdagen. Också motion 2754 avstyrks i motsvarande del. I sammanhanget villutskottet erinra om att det nya systemet, innan kontrolluppgifterna medräntetillgodohavanden läggs till grund för den förenklade deklarationshanteringen,skall prövas och att under den tiden en begränsad uppgiftsskyldighetskall gälla. Genom vad utskottet nu anfört anser utskottet sig habesvarat också motion 3172 och utskottet avstyrker följaktligen den rriotioneni den här delen. Vad härefter angår yrkandet i motion 3175 om en gräns föruppgiftsskyldigheten vid ränteinkomster på . kan utskottet bara konstateraatt en sådan regel inte skulle innebära någon förenkling, eftersom denförutsätter att den skattskyldige i sin deklaration själv uppger ränteinkomsterunderstigande det beloppet. Utskottet avstyrker därför också detta yrkande. 1 motion 313 av och yrkas attideella organisationer inte skall vara uppgiftsskyldiga för arvoden somunderstiger . Yrkandet sammanhänger med det i samma motion framställdakravet att ideellt arbetande personer skall ha rätt till schablonavdrag iinkomstslaget tjänst med motsvarande belopp. Detta yrkande har utskottettidigare avstyrkt (jfr s. 59 f.). I enlighet härmed avstyrker utskottet ocksåden av motionärerna begärda begränsningen av uppgiftsskyldigheten. 1 partimotionen 3175 från (fp) framhålls att mångainkomsttagare genom den i propositionen föreslagna förenklingen inte kommer attbehöva göra egna beräkningar av inkomster och skatter. Motionärerna anserdärför att som en information lönebeskeden bör kompletteras med uppgifterom de socialförsäkringsavgifter arbetsgivaren betalat. Ett yrkande av liknande innebörd har avstyrkts avriksdagen i enlighet med utskottets hemställan i betänkande SkU 1984/85:49. där framhåller är en arbetsgivare alltid oförhindrad att till sinaanställda lämna information i sådana frågor som motionärerna avser. Någonobligatorisk skyldighet att lämna sådan information bör enligt utskottetsmening inte komma i fråga, varför utskottet avstyrker motionen även i dennadel. m. fl. (s) yrkar i motion 3173 att skall som sin SkU1984/85:60 65 mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omobligatorisk skyldighet för kommun att lämna uppgift till lokalaskattemyndigheten om arvoden som betalats ut till förmyndare och gode mänenligt beslut av överförmyndarnämnd/överförmyndare.