bet · G801SkU55 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:55 om särskild skattereduktion (prop. 1984/85:162) I proposition 162 föreslås ensärskild skattereduktion för löntagare med . I en reservation yrkas avslag på propositionen och ettsärskilt uttalande mot diskriminerande skatteregler. Regeringen ()föreslår i proposition 1984/85:185 att antar ett vid propositionenfogat förslag till lag om särskild skattereduktion . I propositionen föreslås attlöntagare skall få en skattereduktion . Skattereduktionen medges vid1986 års taxering men skall beaktas genom attpreliminärskatten för juni månad sätts ned. Skattereduktionen är för enheltidsarbetande med normalinkomst . Lagförslagen har följande lydelse. 1 1984/85. SkU1984/85:55 2 Lag om särskild skattereduktion Härigenom föreskrivs följande. 1 § Särskild sjcattereduktionenligt denna lag medges vid taxe- ring och vid beräkning av sjömansskatt för är 1985. 2 § Särskild skattereduktion medges skattskyldig som harhaft intäkt av tjänst i form av kontant lön eller annan sådan ersättning, söm enligt 11 kap. 2§ lagen (1962:381) om allmän försäkring skall anses, som inkomst av anställning, överstigande . Med intäkt som avses i första stycket likställs inkomstombord enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt samt enligt I § 2 mom.nyssnämnda lag skattepliktjgagpenning. 3 § Särskildskattereduktion uppgår till , dock högst en procent av det beloppvarmed summan av intäkter som avses i 2§ överstiger . 4 § Arbetsgivare,som vid utbetalning av lön eller annan ersättning, som avses i 2§ förstastycket, för juni månad 1985 skall göra avdrag för preliminär A-skatt enligtuppbördslagen (1953:272), skall sätta ned avdraget med eller, omanställningen har avsett endast en del av månaden, motsvarande del av 600kronor. Har nedsättningen inte kunnat verkställas för juni månad, får den skesnarast möjligt därefter. Vad som sägs i första stycket gäller också i fråga omredare som skall göra avdrag för sjömansskatt enligt lagen (1958:295) omsjömansskatt. 5 § Viddebitering av skatt enligt uppbördslagen (1953:272) skall den särskildaskattereduktionen minskas med belopp, varmed sjömansskatten har satts nedenligt 4 §. Har nedsättning av sjö.m.ansskatten inte skett m.ed fullt beloppoch kan återstoden inte avräknas vid debiteringen får sjömannen ansöka omjämkning på sätt anges i 12 § 2 mom. och 13 § lagen (1958: 295) omsjömansskatt. 6 § 1 fråga omsärskild skattereduktion tillämpas 2§ 4 mom. femte stycket och sjätte stycketandra meningen uppbördslagen (1953:272) samt vad som föreskrivs omskattereduktion för fackföreningsavgift i 2 § 2 mom. uppbördslagen och 4§ lagen(1970: 172) om begränsning av skatt i vissa fall. Bestämmelserna om särskildskattereduktion iakttas vid återbetalning av preliminär skatt enligt 45 § 2mom. uppbördslagen samt vid debitering av slutlig skatt och tillkommande skatt.Särskild skattereduktion skall tillgodoräknas före andra former avskattereduktion. 7 § Redare skallvid redovisning av skatt enligt 14 § I mom. lagen (1958: 295) om sjömansskattange om och i vilken mån skatten har satts ned enligt 4 §. Denna lag träder i kraft dagenefter den dag då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket iSvensk föriattningssamling. SkU 1984/85:55 3 1984/85:3049 av . (c) I motionen yrkas 1. att riksdagenbeslutar avslå propositionen, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts omdiskriminerande särregler för vissa inkomstslag i skattelagstiftningen. 1984/85:3050.av m.fl.(vpk) I motionen yrkas 1. att beslutar om en skatterabatt i enlighetmed vad som anförs i motionen, 2. att beslutar om andra former för kompensationåt kulturarbe tarna för utebliven skatterabatt. 1984/85:3051 av () I motionen yrkas att beslutar om skatterabatteller motsvarande för fria kulturarbetare. 1984/85:3052 av m.fl. (fp) I motionen yrkas att beslutar avslå propositionen. 1984/85:3053 av m. (m) I motionen yrkas att avslår propositionen. Yttrande från annat utskott har berettstillfälle att yttra sig över propositionen och motionerna. Yttrandet (FiU1984/85:5 y) fogas som bilaga till betänkandet. Med anledning av propositionen harskrivelser inkommit från Lantbrukarnas skattedelegation och . I propositionen föreslås att denpreliminära A-skatten för juni månad skall sättas ned med . och attlöntagarna skall få skattereduktion med detta belopp vid taxering. Förden som under inkomståret haft en lägre löneinkomst än . blirskattereduktionen enligt förslaget av den del av inkomsten som överstiger20000 kr. Förslaget skall ses mot bakgrund av de diskussioner som regeringenhar fört med arbetsmarknadens parter om hur löneökningarna skulle kunnabegränsas till högst . I motionerna 3049 (c), 3052 (fp) och 3053 (m) yrkas avslagpå propositionen. Motionärerna anser att propositionen är ett exempel påregeringens SkU1984/85:55 4 ryckiga skattepolitik och att förslaget leder till enförsvagning av statsfinanserna. Deras kritik går också ut på attskatterabatten kommer att medföra ökade svårigheter att uppnåreallöneförbättringar 1986 och att andra yrkesverksamma grupper och pensionärermissgynnas. I motion 3049 återfinns också ett särskilt yrkande om etttillkännagivande att skattesystemet måste utformas på ett generellt sätt utandiskriminerande särregler för personer med vissa inkomstslag. Vpk yrkar i motion 3050 att också pensionärer ocharbetande småföretagare inkl. kulturarbetare skall få skatterabatt.Partiet anser också att skatterabatten skall trappas upp snabbare så att full reduktionmed . och att reduktionen skall trappas av i frågaom inkomster över den s. k. brytpunkten . I andra hand yrkar vpk attkulturarbetarna erhåller kompensation i någon form för utebliven skatterabatt.Även i motion 3051 av () yrkas att kulturarbetarna fårskatterabatt eller motsvarande, om propositionen genomförs. har i sitt yttrande tillstyrktpropositionen och avstyrkt motionerna. Som finansutskottet anför är propositionen inte ett led iregeringens långsiktiga skattepolitik. Den skall i stället ses som entillfällig åtgärd för att kompensera löntagarna för att de avstår från störrelöneökningar än som ryms inom en totalram på . Förslaget föranleds av attregeringen i sina överläggningar med arbetsmarknadsparterna förklarat sigberedd att vid behov vidta åtgärder som ger löntagarna ökade realinkomster,under förutsättning att lönekostnadsstegringarna begränsas till 5%- 1985 ochatt utrikesbalansen inte allvarligt försämras. Det avtal som har träffatsmellan LO och SAF håller sig inom denna ram, och det får förutsättas att man påandra områden där avtal ännu inte har träffats för hela 1985 har motsvarandeutgångpunkt. Utskottet delar finansutskottets bedömning att lönekostnadsutvecklingenskulle bli väsentligt högre om regeringen inte medverkat på detta sätt iavtalsrörelsen. Utskottet delar också regeringens och finansutskottetsuppfattning att en av förutsättningarna för att vi skall kunna bibehålla ochutveckla vårt välstånd är att inflationen kan pressas ned och att detta i sintur förutsätter att lönekostnadsutvecklingen kan hållas tillbaka. Den aktuellapropositionen skall alltså ses som ett led i en politik som kan stärkavår samhällsekonomi, något som också är en förutsättning för att varaktigaförbättringar av reallönerna skall kunna uppnås. Regeringens målsättning att begränsa prisstegringarna till3 % 1985 motsvarar en ökning av konsumentprisindex . Den föreslagnaskattereduktionen motsvarar av de disponibla inkomsterna, och det tillskotttill löntagarnas disponibla inkomst som detta innebär kan mot den angivnabakgrunden inte anses för högt. Enligt utskottets uppfattning finns det inte något atterinra mot att den ifrågavarande kompensationen tillgodoförs löntagarna i formav skattere- SkU1984/85:55 5 duktion eller mot att kompensationen utbetalas i form avsänkt A-skatt månad. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen ochavstyrker således avslagsyrkandena i motionerna 3049, 3052 och 3053. Beträffande motion 3049 i övrigt kan utskottet instämma iatt skattesystemet bör ha en såvitt möjligt generell utformning. börframhållas att reglerna kritiserats för att arbetsinkomsterbeskattas hårdare än andra inkomster, såsom realisationsvinster ellerkapitalinkomster. Med hänsyn till de särskilda skäl som ligger bakom förslagetkan propositionen enligt utskottets uppfattning inte anses innebära sådanasärskilda fördelar för löntagare att bedömningen av skattesystemet ur dessasynvinklar bör påverkas. Enligt utskottets uppfattning saknar motionärernagrund för de anmärkningar som de riktar mot propositionen, och utskottetavstyrker alltså motionen även i denna del. Utskottet är medvetet om att pensionärer och mångasmåföretagare - inte rriinst fria kulturarbetare lever under knappaförhållanden med svag inkomstutveckling. Utskottet har därför förståelse försynpunkterna i motionerna 3050 och 3051 men finner på grund av kopplingen tillavtalsrörelsen att det saknas anledning att låta reduktionen omfatta andrainkomster än löner. Någon kompensation till dessa grupper för avståddalöneökningar kan enligt utskottets uppfattning därför inte motiveras medanledning av den nu aktuella propositionen, och utskottet avstyrker de yrkandeni dessa hänseenden som framställs i motionerna. Med hänvisning till att skattereduktionen får ses som enkompensation för den ytterligare löneförhöjning som skulle ha kunnat uppnås viden annan uppläggning av avtalsrörelsen finner utskottet inte skäl att förordasådana ändringar i beräkningen av reduktionen som föreslås i motion 3050. 1. beträffandeinförandet av skattereduktion attriksdagen bifaller proposition 1984/85:162 i denna del och avslår motionerna1984/85:3049 yrkande 1, 1984/85:3052 och 1984/ 85:3053, 2. beträffandegenerella skatteregler m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:3049 yrkande 2, 3. beträffandeskattereduktion för småföretagare m.fl. attriksdagen avslår motion 1984/85:3050 yrkande 1 i denna del och motion1984/85:3051 i denna del, 4. beträffandeannan kompensation tdl småföretagare m.fl. attriksdagen avslår motion 1984/85:3050 yrkande 2 och motion 1984/85:3051 i dennadel, 5. beträffandeupptrappningsreglerna m. m. attriksdagen bifaller propositionen i denna del och avslår motion 1984/85:3050yrkande 1 i denna del. SkU1984/85:55 6 6. beträffande lagförslaget attriksdagen till följd av vad som ovan hemställts antar det vid propositionenfogade förslaget till lag om särskild skattereduktion . Närvarande: (), ()*.Stig Josefson (c), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), ()och (). * Ej närvarande vid justeringen. Införande av skattereduktion (mom. 1, 2 och 6) StigJosefson (c), (), (), (), KjellJohansson (fp) och () dels att utskottets yttrandefr.o.m. det avsnitt som på s. 4 börjar med "Som finansutskottet" bortha följande lydelse: Utskottet finner att kritiken i motionerna 3049, 3051,3052 och 3053 mot förslaget i propositionen är väl underbyggd. Skattepolitikenmåste bedrivas med långsiktighet och konsekvens och inte med den ryckighet somkännetecknar regeringens politik. Skatterna är bl. a. ett medel för atträttvist finansiera gemensamma utgifter. Den föreslagna skatterabatten berör emellertidendast inkomst av tjänst. Pensionärer, kulturskapare, jordbrukare och andraegenföretagare får ingen skattelättnad. Den som bedriver motsvarande verksamheti aktiebolagsform får däremot del av skatterabatten. Som villkor för skatterabatten angavs i åretsbudgetproposition att lönekostnadsutvecklingen skulle begränsas till i åroch att utrikesbalansen inte fick försvagas. Vad lönestegringen blir kan inte överblickasförrän . Man får inte förledas av att det träffats centralaöverenskommelser och förbundsavtal, som enligt vad parterna hävdar håller siginom 5-procentsra-men. Dels har de ett gemensamt intresse av att säga detta,dels sker det en SkU1984/85:55 7 löneglidning vid sidan av avtalen, som med storsannolikhet kan komma att överstiga löneglidning på drygt 2,5 %.Utskottet anser det troligt att den totala lönekostnadsökningen kommer attöverstiga . Den skattesänkning som skatterabatten innebär är inte finansierad.Detta betyder att budgetunderskottet kommer att öka med ca 2 miljarder kronor.Detta är i sig enligt utskottets mening ett tillräckligt skäl för att avvisaförslaget i propositionen. Den finanspolitiska effekten av skatterabatten blir enstimulans av den inhemska efterfrågan. Utskottet vill kraftigt understryka attdetta i det nuvarande ekonomiska läget är en felaktig inriktning av denekonomiska politiken. Handelsbalansen har under årets tre första månaderförsvagats med ca jämfört med motsvarande tid förra året.Det innebär att det villkor som regeringen själv ställde upp för att infrialöftet om en skatterabatt, nämligen att ingen allvarlig försämring avutrikesbalansen får inträffa, inte är uppfyllt. Den försämring av bytesbalansensom noterats beror på både en minskning av exporten ochen ökning av importen i jämförelse med vad som förutsattes i årets finansplan.Den påtagliga ökningen i importen förklaras till stor del av en väsentligtkraftigare ökning av den privata konsumtionen än vad som förutsades ifinansplanen. Volymen på denna konsumtion har ökat med2,jämfört med , enligt de siffror som föreligger. Att i dettaläge öka hushållens disponibla inkomster genom den föreslagna skatterabattenutan att föreslå eller ens ge en antydan om besparingar inom något eller någraandra områden medför att den svenska upplåningen utomlands kommer att ökaytterligare. Enligt utskottets mening är en sådan försvagning av finanspolitikenoansvarig. Utskottet avstyrker således propositionen och motion 3050yrkande 1 och tillstyrker bifall till avslagsyrkandena i motionerna 3049, 3052och 3053. Detanförda innebär att utskottet också tillstyrker yrkande 2 i motion 3049. Utskottets förslag innebär att övriga motionsyrkandensaknar aktualitet. Utskottet avstyrker sålunda desamma. dels att utskottet under mom. 1, 2 och 6 bort hemställa 1 och 6.att med bifall till motionerna 1984/85:3049 yrkande 1, 1984/85:3052och 1984/85:3053 avslår proposition 1984/85:162, 2. att med bifalltill motion 1984/85:3049 yrkande 2 beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om diskriminerande särregler för vissainkomstslag i skattelagstiftningen. Rättelse: S. 7, rad 11 nedifrån Står: motion 3050 Rättattill: motion 3049 SkU1984/85:55 8 överproposition 1984/85:162 om särskild skattereduktion har den 26 mars1985 beslutat bereda finansutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1984/85:162 om särskild skattereduktion jämte de medanledning av propositionen väckta motionerna 1984/85:3049 av . (c). 1984/85:3050 av m.fl. (vpk), 1984/85:3051 av LarsErnestam (fp), 1984/85:3052 av m. fl. (fp) och 1984/85:3053 avUlf Adelsohn m. fl. (m). I propositionen föreslås attlöntagare skall få en skattereduktion . Skattereduktionen medges vid1986 års taxering men skall beaktas genom attpreliminärskatten för juni månad sätts ned. Skattereduktionen är för enheltidsarbetande med normalinkomst . Skattebortfallet kan beräknas till 2miljarder kronor. I årets budgetproposition uttalades mot bakgrund av denförbättring av den ekonomiska situationen som ägt rum att det var rimligt attlöntagarna fick del av denna förbättring. Regeringen förklarade sig beredd attunder förutsättning att lönekostnadsstegringarna begränsas till ochutrikesbalansen inte allvarligt försämras vid behov vidta åtgärder som gerlöntagarna ökade realinkomster. Överenskommelser har träffats mellan LO ochSAF med innebörd att förbundens förhandlingar skall ske inom en totalram om . I proposition 162 förutsätts att de förhandlingar som pågårskall ansluta till den centrala överenskommelsen. Med hänsyn härtill föreslårregeringen en lättnad i inkomstbeskattningen genom den tidigare nämndaskattereduktionen. Utskottet konstaterar att detställs stora krav på utformningen av den ekonomiska politiken för atf Sverigeskall kunna bibehålla sin konkurrenskraft. En förutsättning härför är attinflationen kan pressas ned till en nivå som inte överstiger den i våraviktigaste konkurrentländer. Inflationen inom OECD-området har successivtavtagit och ligger nu på en nivå som klart understiger den i . Medundantag för har emellertid dämpningen i inflationstakt skett tillpriset av ökad arbetslöshet; Arbetslösheten i uppgår till 20 miljonerpersoner vilket motsvarar av arbetskraften. I uppgick denöppna arbetslösheten till . Utskottet motsätter sigbestämt att inflationsproblemet löses genom att arbetslösheten tillåts öka. Utskottetframhöll vid behandlingen av propositionen om den ekonomiska politiken på medellång sikt (FiU 1984/85:6) att det ärnödvändigt att pris- och lönebildningen ändras för att inte den svenskaekonomin skall fastna i en destruktiv devalveringscykel med hög inflation,försämrade reallöner, svag tillväxt och ökande underskott i bytesbalansen ochstatsbudgeten. En av förutsättningarna för att kunna hålla tillbakaprisökningarna är att lönekostnadsökningarna kan hållas tillbaka. Det ärdärför viktigt att den nuvarande avtalsrörelsen inte leder fram till enuppgörelse för hela avtalsområdet som går utanför de ramar som angivits genom dencentrala överenskommelsen mellan . Det kan nämnas alt lönekostnadernamellan steg med varav förklaras avlöneglidningen. Denna höjning av lönekostnaderna är en av förklaringarna tillatt inflationen från konkurrenssynpunkt blev alltför hög. 1 motionerna 3049 (c). 3052 (fp)och 3053 (m) avvisas förslaget i propositionen, som ses som ett exempel på denryckiga skattepolitik vilken enligt motionärerna kännetecknar regeringenspolitik. 1 motionerna 3052 (fp) och 3053 (m) diskuteras främst uppläggningen aven långsiktig skattepolitik. I motionerna 3052 (fp) och 3053 (m) anförs vidareatt skatterabatten leder till en försvagning av finanspolitiken som med hänsyntill efterfrägeut-vecklingen är oansvarig. Vidare kritiseras åtgärden för attden innebär en försvagning av den redan hårt ansträngda statsbudgeten. Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Denföreslagna åtgärden är inte ett led i en långsiktig skattepolitik. Åtgärdeninnebär en tillfällig sänkning av skatten . Den motiveras främst av enönskan om alt påverka förväntningarna via en lägre takt i löneökningarna somsedan i sin tur sänkei inflationstakten. Med hänsyn till att åtgärden riktarsig till löntagarna är det naturligt att den utformas som en skattereduktion.Utskottet har således från sina utgångspunkter inte något att erinra motutformningen av förslaget. Vad gäller åtgärdens statsfinansiella ochsamhällsekonomiska effekter vill utskottet anföra följande. Den nu föreslagna åtgärdenär ett led i strävandena att underlätta avtalsrörelsen. Regeringen angav våren1984 ett mål för prisutvecklingen under loppet av . Regeringen inbjödarbetsmarknadens parter till överläggningar om hur detta inflationsmål skullekunna uppnås. Under diskussionerna förklarade sig parterna beredda att verkaför att de totala lönekostnadsökningarna, inkl. löneglidning 1985, skullebegränsas till högst . Mot bakgrund av den ekonomiska förbättring som uppnåttsansåg regeringen i budgetpropositionen 1985 det rimligt att löntagarna fär delav denna förbättring genom en uppgång av reallönerna. Under förutsättning att lönekostnaderna begränsas till 1985och utrikesbalansen inte allvarligt försämras skulle regeringen vidta åtgiirdersom ger löntagarna ökade realinkomster. Mot bakgrund härav föreslås densärskilda skattereduktion som kommer att ge löntagarna 2 SkU1984/85:55 10 miljarder kronor, vilket motsvarar en dryg procentenhet avde disponibla inkomsterna. Motionärerna har kritiserat de åtgärder som regeringenhittills vidtagit och antingen anfört att de har varit ingrepp i avtalsrörelseneller påstått att de inte har några effekter pä lönebildningen. Utskottet draremellertid den slutsatsen att utan dessa åtgärder skulle lönekostnadsökningenår 1985 blivit väsentligt högre än vad den nu förutses bli. Med den utvecklingav efterfrågan och höjning av kapacitetsutnyttjandet som beräknas mellanåren 1984 och 1985 är det sannolikt att lönekostnadsutvecklingen mellan dessabåda år, om dessa åtgärder inte vidtagits, väsentligt skulle ha överstigit de som noterades . En högre lönekostnadsök-ningskulleförutom negativa effekter på kostnadsutvecklingen ha bidragit till en ökadefterfrågan och därmed en försämring av bytesbalansen. skulle budgetenförsämras till följd av stigande kostnader. Det är mot detta alternativ someffekterna av de nu föreslagna åtgärderna skall ses. Utskottet anser såledesatt de påståenden som görs i motionerna om skattereduktionensefterfrågepåspädande och bytesbalansförsämrande effekter är grundade påfelaktiga jämförelser. När detgäller utvecklingen av utrikeshandeln uppvisade bytesbalansen år 1984 ettöverskott på nära . 1 årets finansplan förutsågs för år 1985 ettnågot försämrat utfall eller ett underskott på . Utvecklingen pekar emellertid på att detta underskott kan bli väsentligt större. Orsaken till detta är dels en kraftigare ökning i importen, dels en svagare exportutveckling än vad som angavs i finansplanen. Om denna tendens till en påtaglig försämring av bytesbalansen inte förändras i positiv riktning eller samhällsekonomin på annat sätt utvecklas negativt förutsätter utskottet att regeringen vidtar de åtgärder som är nödvändiga. Utskottet kommer i samband med behandling en av kompletteringspropositionen att göra en sammanhållen bedömning av det ekonomiska läget och ta ställning tifl behovet av åtgärder. I motion 3050 (vpk) kritiseras förslaget i huvudsak frånfördelningspolitisk synpunkt. Utskottet kan inte dela motionärernas synsätt.Skattereduktionen skall ses som en engångsåtgärd för att nä en fråninflationssynpunkt acceptabel nivå avtal. Genom den eftersträvadekraftiga sänkningen av inflationen åstadkommes också påtagliga positivafördelningseffekter. Utskottet ser mot bakgrund av vad som här anförts positivtpå regeringens åtgärder - i vilka förslaget om skattereduktion ingår - attmedverka till att goda förutsättningar skapas för att avtal skall ledatill en i jämförelse med är 1984 väsentligt lägre prisstegring under år 1985.En sådan utveckling bör kunna uppnås med tanke pa att ramavtalet mellan LO ochSAF. motsvarar en 5-procentig ökning av det genomsnittliga förtjänstläget förLO-SAF-området. SkU1984/85:55 11 Utskottet tillstyrker från sinautgångspunkter propositionen och avstyrker motionerna. Närvarande: (), (), (), (), (), (c), (), (), (), (), Karl-AndersPetersson (c), (), () och (vpk). (), (), (), (c), (), () och JörgenUUenhag (fp) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 1 börjar med"Utskottet konstaterar" och på s. 4 slutar med "avstyrkermotionerna" bort ha följande lydelse: I motionerna 3049, 3052 och 3053avvisas förslaget att ge vissa inkomsttagare en skatterabatt. Motivet tilldetta är dels en kritik utifrån grundläggande skatteprinciper och dels enkritik utifrån finanspolitiska överväganden. Utskottet finner för sin del att denna kritik motförslaget i propositionen är väl underbyggd. Skattepolitiken måste bedrivas medlångsiktighet och konsekvens och inte med den ryckighet som kännetecknarregeringens politik. Skatterna är bl. a. ett medel för att rättvist finansieragemensamma utgifter. Den föreslagna skatterabatten berör emellertid endastinkomst av tjänst. Pensionärer, kulturskapare, jordbrukare och andraegenföretagare får ingen skattelättnad. Den som bedriver motsvarande verksamheti aktiebolagsform får däremot del av skatterabatten. Förslaget i propositionenstrider därmed mot grundläggande skatteprinciper. Som villkor för skatterabatten angavs i åretsbudgetproposition att lönekostnadsutvecklingen skulle begränsas till i åroch att utrikesbalansen inte fick försvagas. Vad lönestegringen blir kan inte överblickasförrän . Man får inte förledas av att det träffats eentralaöverenskommelser och förbundsavtal, som enligt vad parterna hävdar håller siginom 5-procentsra-men. Dels har de ett gemensamt intresse av att säga detta,dels sker det en löneglidning vid sidan av avtalen, som med stor sannolikhetkan komma att överstiga löneglidning på .