bet · G801SkU60 · 1984-12-31 00:00:00 — Som underlag för räntetillägg för bil skall för närvarandetas upp av anskaffningsvärdet, och den beräknade räntan skall motsvarariksbankens diskonto vid beskattningsårets ingång -I- 2 procentenheter.Räntetilläggets storlek är sedan beroende av i vilken omfattning tillgångenanvänts för privat bruk. En sådan beräkningsmetod anser utskottet orimlig. Det kaninte accepteras att räntetillägg skall utgå för en bil ända till dess denskrotas, till yttermera visso för av inköpspriset. Räntetillägget bör inteberäknas på något annat än bilens värde efter avskrivningar och den räntesatssom skall utgå bör relateras till det vid beskattningsårets ingång gällandediskontot. Med detanförda tillstyrker utskottet motionen. dels att utskottet under mom. 40 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:1211 yrkande 2 hos regeringen begär förslag om att räntetilläggför bil eller liknande tillgång som ingår i enskild näringsverksamhet skallberäknas på bilens värde efter avskrivning. Kvittning mellan makar m.m. (mom. 41) , förste vice talman , och. (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 73 som börjar med "Utskottet har avstyrkt" och slutarmed "och 2" bort ha följande lydelse: Vid remissbehandlingen av det förslag på vilket 1982 årsskattereform bygger riktades särskild kritik mot att bestämmelserna inte gavmakar möjlighet att sinsemellan kvitta underskott på annan fastighet motöverskott av kapital. Enligt utskottets mening är det ett rättvisekrav attreglerna är så utformade att de fungerar på samma sätt oavsett vilken avmakarna som står för skulderna resp. tillgångarna. Eljest kan effekterna -särskilt för makar som inte har möjlighet att vidta interna transaktioner elleromfördela tillgångar - bli stötande. För undvikande av rättsförluster och/ellertransak-fioner mellan makarna som har till enda syfte att neutraliseraskatteeffekter av angivet slag bör enligt utskottets mening makar ha rätt attkvitta underskott emellan sig. I principbör det föreligga rätt att kvitta underskott mot överskott i olika SkU1984/85:60 105 I vart fall bör enligt utskottets meningkvittning medges mellan olika förvärvskällor inom och mellan inkomstslagenrörelse och jordbruk. Förslag i enlighet härmed bör så snart som möjligtföreläggas . Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 41 bort hemställa att - för det fall attreservation 28 inte bifalls - med bifall fill motionerna 1984/85:1236 yrkandena1 och 2 och motion 1984/85:686 yrkande 5 i denna del som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört i fråga om kvittningsrätt. Fackliga stipendier (mom. 47) (), (), förste vicetalman (), (), (), EwyMöller (m) och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 75 som börjar med "Samma synpunkter" och slutar med"motion 1218" bort ha följande lydelse: Bestämmelserna om skattefrihet för sfipendier tillkomuteslutande för att möjliggöra kursdeltagande för sådana anställda som inte harrätt fill ledighet för studier med bibehållen lön. Stipendierna är avsedda atttäcka inkomstbortfallet efter skatt. Skattefriheten innebär att en arbetsgivare alltid skallanses ha gett ut ett sfipendium som ersättning för utfört arbete eller uppdrag,medan en facklig utgivare av stipendium inte skall anses som arbetsgivare i denmeningen att han drar någon nytta av den utbildning som är syftet medstipendiet. Reglerna innebär således ett väsentligt avsteg från allmäntfillämpade principer vid beskattningen. Från rättvisesynpunkt måste också enskatteregel med sådant innehåll anses mycket ofillfredsstållande. Utskottet vill erinra om att RSV i samband medlagsfiftningens fillkomst riktade mycket allvarlig kritik mot den och uttaladeprincipiella betänkligheter av avsevärd tyngd mot skattefriheten för vissa stipendier.RSV:s invändningar var också av materiell och formell natur. Utskottet anser att lagsfiftningen bör upphävas fr. o. och fillstyrker således mofionen. dels att utskottet under mom. 47 bort hemställa att med bifall fill motion 1984/85:1218 antarföljande 8 1984/85. SkU1984/85:60 106 Lag om upphävande av lagen (1983:447) om viss skattefrihetför stipendier enligt 19 § kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom förskrivs att lagen(1983:447) om viss skattefrihet för stipendier enligt 19 § kommunalskattelagen(1928:370) skall upphöra att gälla . Den upphävda lagengäller dock alltjämt i fråga om 1986 och fidigare års taxeringar. Skattereduktion för aktieutdelning (mom. 50) (), förste vicetalman (), (), (), EwyMöller (m) och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 76 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"aktuella yrkandet" bort ha följande lydelse: Lagstiftningen om skattefrihet för aktieutdelning tillkombl. a. i det viktiga syftet att skapa gynnsamma förutsättningar sårskilt förkonkurrensutsatta sektorer av svensk industri. Beslutet att slopalagstiftningen kort efter dess fillkomst måste, såvitt utskottet kan bedöma, harakt motsatt effekt. Skattereduktionen var också avsedd att, i avvaktan på enpermanent lösning av frågan hur dubbelbeskattningen i princip kan elimineras,lindra dubbelbeskattningen av aktieutdelningar. Mot den bakgrunden.och medhänsyn till att företagens villkor genom olika lagstiftningsåtgärder påskatteområdet försämrats är det anmärkningsvärt att regeringenmed vpk:s hjälp ansett lagstiftningen om skattereduktion för aktieutdelningböra upphävas. Utskottettillstyrker med det anförda motion 2296 i denna del. dels att utskottet under mom. 50 bort hemställa attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2296 yrkande 4 antar . Lag om skattereduktion för aktieutdelning 1 § Skattereduktion föraktieutdelning medges fysiska personer och dödsbon enligt bestämmelserna idenna lag. 2 § Med aktieutdelning avses i dennalag utdelning i pengar som utgår på 1. aktie i svenskt aktiebolag, om aktien vid den tidpunktdå utdelningen blir tillgänglig för lyftning är inregistrerad vid , 2. andel i svensk aktiefond, om fonden vid ingången avdet år då utdelningen blir tillgänglig för lyftning till minst två tredjedelar består avvid inregistrerade aktier i svenska aktiebolag. SkU 1984/85:60 107 3 § Aktieutdelning medför rätt tillskattereduktion endast om 1. utdelningen utgör intäkt av kapitalför den skattskyldige och 2. denne är skattskyldig förutdelningen enligt 53 § kommunalskattelagen (1928:370) och 6 § lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt. En delägare i ett handelsbolag eller i ett dödsbo, som ibeskattningshänseende behandlas som ett handelsbolag, har inte rätt tillskattereduktion för utdelning som har uppburits av bolaget eller boet. 4 § Underlag för beräkning av skattereduktion ärsumman av de aktieutdel ningar som har blivit fillgängliga för lyftning under beskattningsåret, dock högst . I fråga om makar gäller att underlaget för den ena maken får överstiga i samma mån som den andra makens underlag understiger detta belopp. Underlagetavrundas nedåt till helt hundratal kronor. 5 § Skattereduktion föraktieutdelning uppgår till av underlaget. 6 § I fråga om skattereduktion föraktieutdelning tillämpas 2 § 4 mom. femte och sjätte styckena uppbördslagen(1953:272). Skattereduktion för aktieutdelningskall tillgodoräknas denskattskyldige före skattereduktion enligt 2 § 4 mom. uppbördslagen. Har skattskyldig under beskattningsåret varit skyldig atterlägga sjömansskatt och har denna nedsatts enligt 12 § 4 mom. lagen(1958:295) om sjömansskatt på grund av bestämmelserna i denna lag. skallreduktionsbeloppet minskas med det belopp varmed nedsättning har skett. 7 § Bestämmelserna i denna lag om makar tillämpaspå skattskyldiga som taxeras med tillämpning av 52 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) och 11 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Denna lag träder i kraft den 1 juli1985 och tillämpas första gången i fråga om utdelning som tas till beskattningvid taxering. Idrottslig verksamhet (mom. 4) (), förste vicetalman (), (), (), EwyMöller (m) och () anför: De ersättningar idrottsutövare, domare, tränare och ledareerhåller för sitt arbete är skattepliktig inkomst. Eftersom denna inkomst i deflesta fall är sidoinkomst kommer den att träffas av de höga marginalskatterna.Det innebär att den lilla, ofta symboliska ersättning som erhålls blir myckethögt beskattad. SkU1984/85:60 108 Den långsiktiga lösningen för attkomma till rätta med detta problem är att sänka marginalskatterna för allatyper av inkomster. Detta föreslås också i motioner från alla de borgerligapartierna. I avvaktan på ytterligare marginalskattesänkningar måstespeciella regler användas. kan enligt anvisningar av RSV medges ettschablonavdrag för kostnader vid idrottsutövning på högst . Detta schablonavdragavses täcka anskaffningskostnaderna för idrottsredskap och annan utrustning isamband med idrottsverksamheten. Vid sidan om avdraget ligger avdrag förresekostnader i samband med träningar och tävlingar enligt normalt gällandeskatteregler. För att underlätta det ideella arbete som bedrivs inom bl.a. idrottsrörelsen bör enligt vår mening avdrag kunna medges med ett högrebelopp än enligt den av RSV anvisade schablonen. Vi förutsätter att verketsnarast omprövar sina anvisningar i denna fråga. Skattelättnader för barnfamiljer (mom. 27) () anför: Tillgängliga utredningar visar att barnfamiljernassituation är mycket ansträngd. Värdet av den disponibla inkomsten perkonsumfionsenhet har sjunkit mer än vad summan av olika bidrag har kompenserat.Högst disponibel inkomst per konsumfionsenhet har ensamstående och sammanboendeutan barn i de yrkesaktiva åldrarna. Bland barnfamiljer ligger endast familjermed ett barn över genomsnittet, medan övriga barnfamiljer ligger undergenomsnittet för samtliga hushåll. Ett skattesystem som endast i begränsad omfattning tarhänsyn fill försörjningsbördan har medverkat till denna utveckling. Jag anserdärför att det är angeläget att man inom ramen för skattesystemet gör sådanahänsynstaganden att det sker en utjämning över tiden i hushållens konsumtionsstandard. har därför i motion 1984/85:509 bl. a.föreslagit införande av ett vårdnadsbidrag/småbarnstillägg med enkraftig höjning av barnbidraget och flerbarnstillägget. De åtgärder på skattesidan som har anknytning fill dennafamiljepolitiska reform bör genomföras samfidigt med förbättringarna förbarnfamiljerna varför jag i detta sammanhang avstått från att ställa någotsärskilt yrkande. Barnpension (mom. 35) , förste vice talman , och (alla m) anför: års skatteutredning uttalade att sammabeskattningsregler borde gälla oavsett om samhället trädde in genombidragsförskott eller SkU1984/85:60 109 Vi finner det i likhet med reservanterna bakom reservation27 anmärkningsvärt att denna rättvisefråga ännu inte kunnat lösas ochförutsätter att utredningen om efterlevandepensioneringen behandlar den imotionerna 294, 1234 och 2382 aktualiserade frågan med förtur. SkU1984/85:60 110 1984/85:7 y över proposition 1984/85:180 om förenklad självdeklaration har den 16 april1985 beslutat bereda finansutskottet fillfälle att avge yttrande överproposition 1984/85:180 om förenklad självdeklaration jämte de med anledning avpropositionen väckta motionerna. I propositionen föreslås att ettstarkt förenklat deklarations- och taxeringsförfarande införs för huvuddelenav landets löntagare och pensionärer. Förenklingen uppnås bl. a. genom attschablonavdragen under inkomst av tjänst och inkomst av kapital räknas upp. Dehöjda avdragen medför att skatten på framför allt arbetsinkomster sänks medbetydande belopp. I syfte att motverka det inkomstbortfall reformen leder tillföreslås i proposifionen att basenheten för inte skall höjas. Kostnaderna för reformen och valet av finansieringsmetodutgör ett av de främsta skälen till att den föreslagna lösningen i alltväsenthgt avvisas i motionerna 3172 (c), 3174 (m) och 3175 (fp). I stället fören höjning av schablonavdraget under inkomst av tjänst förespråkas i dessamotioner att inflationsskyddet av skatteskalan behålls. Det har länge framstått som angeläget att kunna förenkladeklarations- och taxeringsförfarandet för flertalet skattskyldiga. Det svenskaskattesystemet är komplicerat och svårt att överblicka. Det skapar osäkerhethos inkomsttagarna och förorsakar merarbete inte bara för de skattskyldigautan också för skattemyndigheterna. De många detaljregleringarna bidrar tillatt stora resurser ägnas åt mindre betydelsefulla frågor. Det uppstår oftarättstillämpningsfrågor, vilket i sin tur ger upphov till ökad arbetsbelastningi domstolar. Enligt finansutskottets mening talarbl. a. dessa skäl för attdeklarations- och taxeringsförfarandet bör förenklas på ett mer genomgripandesätt. Det skulle leda till att granskningsresurser frigörs och kan inriktas påmer betydelsefulla uppgifter och mer komplicerade fall. Därigenom ökar ocksårättvisan i beskattningen. Den i propositionen valda lösningen vilar på tvågrundförutsättningar, nämligen dels att en rad svårkontrollerade mindre avdragersätts av schablonavdrag, dels att även banker, kreditinsfitut och Hknandeinstitutioner åläggs att lämna kontrolluppgift på kapitalinkomster. För deskattskyldiga kan härigenom uppgiftslämnandet begränsas. I flera fall räckerdet att de bekräftar rikfigheten i de lämnade kontrolluppgifterna.Myndigheterna kan å sin sida i ökad utsträckning utnyttja maskinella kontrolleri granskningsar- SkU1984/85:60 Bilagal 111 betet och frigör därigenom resurser för granskning av merkomplicerade deklarafioner. De rafionaliseringsvinster och andra fördelar somreformen kan ge upphov till är således betydande och bör enligt utskottetsmening tas fill vara. Den ökade användningen av maskinellt framställda ochberäknade kontrolluppgifter skärper emellertid kravet på att dessa uppgifterkan kontrolleras på ett någorlunda enkelt sätt av de skattskyldiga. I annatfall försvåras inkomsttagarnas arbete med deklarationen och stora delar av deåsyftade vinsterna går förlorade. Utskottet vill därför bestämt hävda att dennafråga bör ägnas särskild uppmärksamhet i det fortsatta utvecklingsarbetet. Ändringen i beskattningsreglernauppges i propositionen leda till ett skattebortfall på uppemot 3,8 miljarderkronor. Merparten härav, eller , är en följd av attschablonavdraget under inkomst av tjänst höjs och att avdragsbegränsningen förarbetsresor slopas. Bortfallet torde dock bli något mindre eftersom beräkningeni denna del grundar sig på förhållandena vid taxering, medan förslagenär avsedda att träda i kraft först . Bortfallet begränsas dessutom av ytterligare tvåomständigheter. För det första väntas kreditinsfitutens utvidgade uppgiftsskyldighetleda till ökade skatteintäkter. Effekten av detta förslag kan inte med säkerhetfastställas, men gjorda undersökningar tyder på att inkomstförstärkningenkommer att översfiga 400 milj. kr. För det andra erhålls en mycketbetydande förstärkning genom att basenheten för inte räknas upp. Denuteblivna skattelättnad som detta ger upphov fill kan, enligt beräkningar somriksrevisionsverket (RRV) gjort, uppskattas till . RRV hardärvid utgått från att basenheten för skulle ha höjts från7800 kr. vill i denna fråga framhålla följande. Inuvarande ekonomiska läge kan ett skattebortfall av den omfattning som denföreslagna reformen ger upphov till inte fullt ut tillåtas ökabudgetunderskottet. Bortfallet måste begränsas genom budgetförstärkningar. propositionen föreslagna lösningen med en temporärt utebliveninflationsjustering av skatteskalan framstår därför som välmotiverad. har inkomstskatten reformerats ibetydande utsträckning. Marginalskatten sänktes då i stort sett i allainkomstlägen och uppgår nu för det helt övervägande antalet skattskyldiga tillhögst . Endast var fjärde helfidsarbetande har en marginalskatt somöversfiger denna nivå. Vid periodens början var det av deheltidsarbetande som hade en så hög marginalskatt. Eftersom såväl inflafionstakten som de nominellainkomstökningarna kommer att dämpas väsentligt kommermarginalskattereformens effekter i huvudsak att bestå även ombasenheten inte höjs. De senasteårens marginalskattesänkningar har i första hand fillfallit SkU 1984/85:60 Bilaga 1 skattskyldigamed högre inkomster. Den nu föreslagna förenklingsreformen har emellertid enannan och bättre fördelningsprofil. Detta framgår av en undersökning som RRVhar gjort och som finns intagen i verkets reviderade inkomstberäkning (se prop.1984/85:150, bilaga 1.4, s. 28-31). Iundersökningen har effekterna av en utebliven höjning av basenheten med 400 kr.ställts i relation till effekterna av de ändrade rese- och schablonavdragensamt sparavdraget. Resultatet har RRV sammanfattat i en tabell som återgesnedan. Av den framgår att av inkomsttagarna erhåller en störreskattelättnad med de föreslagna avdragsändringarna jämfört med om basenhetenskulle höjas från . Dessa personer erhåller enskattelättnad som är totalt 1547 milj. kr. större än vid en höjning avbasenheten. Återstoden eller av inkomsttagarna skulle däremot få en störreskattelättnad genom en ökning av basenheten i stället för de föreslagnaavdragsändringarna. Denna grupps uteblivna skattelättnad uppgår till 1164 milj.kr. Den genom förenklingsreformen framkomna skattelättnaden har sin tyngdpunkti mellan- och låginkomstskikten. Höjningen av basenheten gynnar däremot iförsta hand inkomsttagare i de högre inkomstskikten. Tabell.Jämförelse mellan föreslagna avdragsändringar och en höjning av basenheten 1986från . milj, kr. Källa:RRV:s reviderade inkomstberäkning. SkU 1984/85:60 Bilagal 113 Slutligen måste man enligt finansutskottets meningockså beakta att den föreslagna förenklingen av deklarations- ochtaxeringsförfarandet har en långsikfig och strukturell innebörd. Den ger enbestående lösning på ett gammalt och för många skattskyldiga mycket påtagligtproblem. Denna varaktiga förbättring uppnås genom att man temporärt avstår frånatt justera skatteskalan för inflafiönen . Det är dock angelägetatt de uppnådda fördelarna med marginalskattereformen blir bestående. Såsomsägs i proposifionen kan detta bl. a. åstadkommas genom att basenheten åter anpassas till löne- och prisutvecklingen. Detfinns också som utskottet ser det andra fördelar i förslagets olika delarnämligen att sparavdraget individualiseras och därigenom fördubblas samt attavdraget för realisafionsvinster på akfier införs. Dessa åtgärder börunderlätta och stimulera det enskilda sparandet. Det är som utskottet uttryckti andra sammanhang en viktig uppgift för skattesystemet att stimulera detenskilda sparandet. Ett ökat hushållssparande är väsentligt för en positivutveckling av samhällsekonomin. Ensammanfattande slutsats av vad som här anförts är att finansutskottet från sinautgångspunkter tillstyrker bifall till proposition 180 och avstyrker motionerna3172 (c), 3174 (m) och 3175 (fp). Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), (), RolandSundgren (s), (), (c), (),(), i (s), (), (), () och (). (), (), (c),(), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 1 börjar med"får" och på s. 4 slutar med "3175 (fp)"bort ha följande lydelse: får anföra följande. Det svenskaskattesystemet är utomordentligt komplicerat och därför mycket svårt attöverblicka. Detta sammanhänger med att många olika regler har lagts ovanpåvarandra vid olika fidpunkter. Detta är en konsekvens av att skattetryckettotalt sett är mycket högt i . Det är därför en angelägen uppgift attförenkla deklarations- och taxeringsförfarandet. SkU1984/85:60 Bilagal 114 Förenklingen av deklarations- ochtaxeringsförfarandet har i propositiÖT nen kopplats ihop med ett förslag om attdet automatiska inflationsskyddet av skatteskalan skall avskaffas. Det finnssom utskottet ser det inte någon anledning att göra en sådan bindning.Inflationen får inte tillåtas höja skatterna. Om inflationsskyddet avvecklasleder det till att varje procentenhets ökning av inflationen kommer att höjainkomstskatten med ca . Detta motverkar en lugnavtalsrörelse, eftersom löntagarna i ett sådant läge tvingas begära störrebruttolöneökningar för att kompensera sig för prisökningarna än vad som skullekrävas om skattesystemet hade ett inbyggt inflationsskydd. Dessa löneökningarnödvändiggör i sin tur nya prisökningar och driver då ånyo upp inflafiönen,vilket åtföljs av nya kompensationskrav. Om detta onda mönster skall kunnabrytas måste således det fulla inflationsskyddet av skatteskalan återinföras.Detta är en grundläggande förutsättning för att man skall kunna nå framgång medstabiliseringspolitiken, och detta synsätt bör bilda utgångspunkt för enprövning av det nu aktuella förslaget. Det är av flera skäl önskvärt att skattesystemetförenklas, men det bör inte ske till priset av ökad orättvisa. Kan dessutomförenklingen genomföras endast till priset av ett uteblivet inflationsskydd börden enligt utskottets mening avvisas. I propositionen redovisas inte någonalternativ finansieringsform. Förslaget att höja schablonavdraget underinkomst av tjänst till . innebär dessutom totalt sett en alltför storfinansiell belastning. Vad beträffar den föreslagnahöjningen av sparavdraget till . kan utskottet ansluta sig till en sådanlösning. Ett ökat hushållssparande är väsentligt för en positiv utveckling avsamhällsekonomin. Denna åtgärd bör kunna underlätta och stimulera det enskildasparandet. Av samma anledning kan utskottet biträda förslaget om ettnytt avdrag på . för realisationsvinster gjorda vid försäljning avaktier som innehafts än . Motsvarande avdrag vid försäljningav mer långvariga aktieinnehav bör dock inte sänkas men däremot i likhet medvad som föreslås i propositionen individualiseras. Sammanfattningsvis villfinansutskottet med hänvisning till det anförda föreslå skatteutskottet atttillstyrka bifall till motionerna 3172 (c), 3174 (m) och 3175 (fp) och avstyrkaproposition 180 i här återgivna delar. SkU 1984/85:60 115 Synpunkterpå propositionen Förenklad självdeklaration /85:180 I propositionen om förenklad självdeklarationföreslås bl. a. att skall ha uppgiftsskyldighetförgottskrivna räntor och fordringar på . För de allra flestaav upplåningsinstrument finns det förutsättningar fördetta. För vissa upplåningsformer som omnämns i kommentarerna fill 37 § 8 mom.taxeringslagen saknar dock möjlighet att lämna de önskadeuppgifterna. Statsskuldväxlaroch skattkammarväxlar är innehavarepapper med en minsta valör om 1 milj. kr.Vid köpet betalar man ett lägre belopp än det nominella. Vid inlösen erhållerinnehavarna det nominella beloppet. Statsskuldväxlarna säljs genom ettanbudsförfarande där resp. återförsäljare lämnar anbud för egen och för kundersräkning. Efter emissionen sker en omfattande handel i dessa växlar. Inlösen påförfallodagen sker enbart genom återförsäljarnas försorg. För att den bankeller fondkommissionsbolag som förmedlar inlösen skall kunna lämna uppgiftkrävs att de vet fill vilken ränta (kurs) som växeln köptes. Detta vet enbartinnehavaren. Vi föreslår därför att både skattkammarväxlar och statsskuldväxlarundantas från uppgiftsskyldigheten. Växlarna innehas fill allra största delenav banker, företag, stiftelser m. fl. som ändå inte omfattas avuppgiftsskyldigheten. Sparobligationerfinns av två slag. De lån som emitteras består av s.k.enhetsobligafioner och registren är datoriserade. Lånen emitterade före 1979består av olika littera. Varje innehavare kan ha flera obligafioner i varjelån. Register förs helt manuellt. De icke datoriserade är 6 st och detutelöpande värdet är 5,6 miljarder av totalt hela stocken på 30miljarder. För att vi skall kunna lämna uppgifter om innehavarna av dessa sexlån krävs att vi registrerar uppgifter. Vi måste dels registrerade emitterade obligationerna och dels inlösta sparobligationernaför att kunna säga vilka som är utelöpande. Därtill måste manregistrera vem som innehar resp. obligafion. Detta kan inte vara rimligt dådessa lån successivt kommer att inlösas. Vihar liksom andra värdepappersemittenter viss eftersläpning i registrering aväganderättsförändringar. Redovisning av inlösta sparobligafioner från olikabanker sker oftast med flera månaders eftersläpning. Detta medför att kontrolluppgiftensom kommer att lämnas av om innehavet kan vara felaktig.