bet · G801LU32 · 1984-12-31 00:00:00 — om ägarlägenheter och bostadsrätt I betänkandet behandlas vissa tilllagutskottet hänvisade yrkanden i partimotioner (m och fp) om bostadspolitiken.De yrkanden som tas upp i detta sammanhang avser frågan om införande av ettsystem med ägarlägenheter, frågan om möjligheten att inteckna bostadsrätt,frågor som rör övergång från hyresrätt till bostadsrätt samt spörsmål om s. k.kontorsbilda-de bostadsrättsföreningar. Utskottetavstyrker bifall till samtliga motionsyrkanden. införande av ett system med ägarlägenheter av ledamöternafrån moderata samlingspartiet och av ledamöterna från , möjligheten att inteckna bostadsrätt av ledamöterna frånmoderata samlingspartiet och , samt övergång från hyresrätt till bostadsrätt av ledamöternafrån moderata samlingspartiet. Särskilt yttrande har avgetts av ledamöterna från moderatasamlingspartiet i frågan om kontorsbildade bostadsrättsföreningar. Motion 1984/85:2708 av . (m), vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om införande av ägarlägenheter i enlighet medägarlägenhetsutredningens betänkande Ägarlägenheter (SOU 1982:40), 2. att riksdagenbeslutar ändra bostadsrättslagen (1971:479) i enlighet med vad som anförtssåvitt avser antal lägenheter för bildande av bostadsrättsförening och förbudmot dubbelöverlåtelse av lägenhet, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till författningsändringar så att inteckning avbostadsrätter möjliggörs. Motion 1984/85:2804 av BengtWesterberg m. fl. (fp), vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om ägarlägenheter, 1 1984/85. LU1984/85:32 2 3. att hos regeringenanhåller om förslag till ändring av bostadsrättslagen i syfte att försvåramissbruk av kontorsbildade bostadsrättsföreningar i enlighet med vad somanförs i motionen. I motiveringen till yrkandena imotion 2708 (m), som återfinns i motion 2707, erinras om att ett system förägarlägenheter saknas i . Motionärerna hänvisar till att det är mycketvanligt i andra europeiska länder med ett direkt ägande av lägenhet iflerbostadshus. Enligt motionärerna bör man, oavsett om man vill bo i en- ellerflerbostadshus, ha möjlighet att välja upplåtelseform. Införandet avägarlägenheter i är, menar motionärerna, en förutsättning för att manskall kunna tala om valfrihet för bostadskonsumenterna. Motionärerna framhåller att den som äger sin bostad harett avgörande inflytande över och ansvar för sin bostad och kan genom egnaarbetsinsatser sänka boendekostnaderna. Sparande i egen ägd bostad är enligtmotionärerna av värde inte bara för den enskilde utan också från samhällsekonomisksynpunkt. Om äganderätt till lägenhet likställs med sådan rätt till fastegendom ger det också ägaren möjlighet att överlåta eller pantsätta lägenheten. I motionen pekas på att ägarlägenhetsutredningen i sittbetänkande (SOU 1982:40) Ägarlägenheter har presenterat ett system förägarlägenheter. Förslaget har enligt motionen i stort anpassats till detfastighetsrättsliga regelsystemet, och det visar att det inte heller i Sverigeföreligger juridiska eller andra hinder för att införa ett system med ägarlägenheter.Motionärerna anser att hos regeringen skall begära förslag ominförande av ägarlägenheter i enlighet med ägarlägenhetsutredningens förslag. I motiveringen till yrkandet i motion 2804 (fp), somåterfinns i motion 2801, anförs att bostadspolitiken inte tar tillräcklighänsyn till de boendes önskemål. Vidare pekas på att ett flertalopinionsundersökningar har visat att många, som bor i hyresrätt, vill boi bostadsrätt, villa eller radhus. Konsumenternas önskemål måste enligt motionärernai ökad utsträckning påverka fördelningen mellan hyres-, bostads- och äganderättoch de enskilda människorna måste ges förutsättningar att själva ta ansvar försitt boende. Därför bör ökade möjligheter skapas för dem som önskar äga sinbostad. Det är enligt motionärernas mening nödvändigt att det blir lättare attombilda hyreshus till bostadsrättsföreningar. Införandet av ägarlägenheter kanockså utgöra ett alternativ, anför motionärerna. LU1984/85:32 3 Möjlighet att inteckna bostadsrätt Motionärerna i motion 2708 påpekaratt det inte är möjligt att inteckna en bostadsrätt. För att stärkabostadsrättens värde som kreditsäkerhet bör enligt motionärerna en sådan rättinföras. Detta skulle, menar motionärerna, medföra att lånen blir billigare,vilket skulle ge fler människor möjlighet att förvärva en bostadsrätt. Vissa frågor rörande övergång från hyresrätt tillbostadsrätt Motionärerna i motion 2708 erinrarom att det krävs att en fastighet innehåller minst fem lägenheter för attegendomen skall få ombildas till bostadsrätt. Enligt motionärerna är det istädernas ytterområden och i många mindre tätorter vanligt med flerbostadshussom innehåller tre eller fyra lägenheter. För att möjliggöra bildandet avbostadsrätt i denna typ av hus föreslås att en bostadsrättsförening skall kunnabildas i en fastighet med minst tre lägenheter. Motionärerna vill vidare underlätta en ombildning tillbostadsrätt av lägenheter i hyreshus som tillhör de allmännyttiga bostadsföretagen.Därför föreslås att förbudet mot s. k. dubbelupplåtelse av bostadsrätt upphävssåvitt avser de allmännyttiga bostadsföretagen. Detta skulle göra det möjligtför bostadsföretaget att övergångsvis, i de fall där de boende inte vill bytaupplåtelseform, inneha en lägenhet med bostadsrätt. S. k. kontorsbildade bostadsrättsföreningar I motion 2804 anförs att enbostadsrättsförening är en kooperativ sammanslutning och att interndemokrati ärgrundläggande för den kooperativa verksamheten. Detta innebär att utomståendeinstanser inte skall kunna påtvinga en förening t. ex. stadgar som inte går attändra och som gör att föreningens syfte och/eller uppbyggnad kommer i strid.medde föreningsrättsliga grundsatserna. Eftersom medlemmarna skall ha ansvaret föroch bestämma över föreningens verksamhet har, menar motionärerna, förekomstenav s. k. kontorsbildade bostadsrättsföreningar alltid inneburit en del riskerför konflikter med de kooperativa grundprinciperna. Problemen har enligtmotionärerna påtagligt tillspetsats genom den s. k. hembudsfrågan. Motionärernahänvisar till att en rad försök har gjorts att binda nybildadebostadsrättsföreningar vid stadgar och priskontrollregler som skulle ha varitfullständigt omöjliga att upprätthålla om normal kooperativ interndemokratifick göra sig gällande. Motionärerna anser att det är praktiskt värdefullt attkunna göra kontorsbildningar, men man bör begränsa möjligheterna tillmissbruk. Det bör enligt motionärerna utredas hur en begränsning skall kunnaske av möjligheterna för de företag som bildar föreningen att, medan man ännuhar kontrollen LU1984/85:32 4 över föreningen, ingå avtal och genomförastadgekonstruktioner som inskränker den framtida interndemokratin iföreningarna. I motionen begärs förslag till ändringar i bostadsrättslagen ienlighet med det anförda. Den svenska fastighetsrättsligalagstiftningen bygger på principen att fastigheterna är utlagda på marken. En fastighetkan sägas bestå av ett markområde och de byggnader som finns på området. En delav en byggnad, t. e.\. en lägenhet, kan inte bilda en särskild fastighet. Mankan inte heller få lagfart på eller inteckning i en enskild lägenhet. Lagfartkan nämligen beviljas endast på hela fastigheter eller på ideella andelar ifastighet och inteckning kan bara ske i hela fastigheter. Möjlighet att imecknii bosiadsruii 1 bostadsrättslagen (1971:479)saknas särskilda bestämmelserom pantsättning av bostadsrätt. Bestämmelserna ilagen tar nämligen i huvudsak sikte på att reglera rättsförhållandet mellanbostadsrättsföreningen och bostadsrätts-havaren. Förhållandet mellanbostadsrättshavaren och tredje man får därför bedömas efter allmännacivilrättsliga regler. Trots avsaknaden av bestämmelser om pantsättning avbostadsrätt har bostadsrätt utnyttjats som'pantobjekt. Det som dåpantsätts kan sägas vara det ekonomiska värde som bostadsrätten representerar.Pantsättningen sker genom avtal om pantförskrivning. Några särskildaformföreskrifter för själva avtalet mellan parterna finns inte, menregelmässigt torde ett sådant avtal upprättas skriftligen. Vid bedömandet av hur en pantsättning bör vara beskaffadför att vara giltig mot bostadsrättshavarens övriga borgenärer har i vissutsträckning reglerna om enkla skuldebrev i lagen (1936:81) om skuldebrev fåtten analog tillämpning. Det innebär att pantsättningen inte anses giltig förränbostadsrättsföreningen åtgärden. Underrättelsen skall enligt49§ bostadsrättslagen antecknas i lägenhetsförteckningen. Föreningen har skyldighetatt på begäran av bostadsrättshavaren,lännia utdrag ur förteckningenbeträffande lägenheten (SOS). Sådant utdrag skall innehålla bl. a. uppgift omanteckning om pantsättning. Vissa regler av intresse för frågan om pantsättning avbostadsrätt finns i lagen (1959:157) med särskilda bestämmelser om makarsgemensamma bostad. Av 5 och 6 §§ i denna lag framgår att om make utan den andremakens samtycke överlåter eller pantsätter bostadsrätt till lägenhet som utgörmakarnas gemensamma bostad, kan den andra maken i vissa fall yrka attöverlåtelsen eller pantsättningen skall återgå. Motsvarande gäller enligt 4 och5§§ lagen (1973:651) om ogifta samboendes gemensamma bostad. LU1984/85:32 5 En pantsatt bostadsrätt kan alltidutmätas för panthavarens fordran (5 kap. 1 och 13 §§ utsökningsbalken).Panthavaren har också enligt 4 § första stycket 2. förmånsrättslagen (1970:979)s. k. särskild förmånsrätt för sin fordran vid utmätning eller konkurs. I syfte att stärka pantens värde som säkerhet liar i 37 §bostadsrättslagen tagits in bestämmelser om skyldighet för bostadsrättsföreningatt underrätta panthavare när bostadsrättshavare häftar i skuld tillföreningen. I paragrafen föreskrivs (tredje stycket) att om enbostadsrättsförening har underrättats om pantsättning av en bostadsrätt såskall föreningen i sin tur underrätta panthavaren så snart bostadsrättshavarenhar obetalda avgifter till föreningen som överstiger en månadsavgift ochbostadsrättshavaren dröjer med betalningen . sin underrättelseskyldighet har föreningen vid en försäljning påoffentlig auktion företräde till betalning före panthavaren endast i fråga ombelopp som skulle ha betalats innan underrättelse skulle ha skett. Vissa frågor rörande övergång från hyresrätt tillbostadsrätt Lagen (1982:352) om rätt tillfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt trädde i kraft den 1 juli 1982.Enligt lagen är en fastighetsägare, när han vill sälja sin fastighet, skyldigatt erbjuda hyresgästerna att köpa den, om hyresgästerna i fastigheten harbildat en bostadsrättsförening och gjort en s. k. intresseanmälan hosinskrivningsmyndigheten. Enligt 43 § bostadsrättslagen (1971:479) krävs förregistrering av en bostadsrättsförening att föreningen har minst fem medlemmar.Av 65 § bostadsrättslagen följer vidare att en bostadsrättsförening kan tvingasträda i likvidation om antalet medlemmar eller bostadsrättshavare gått nedunder fem. Mot den bakgrunden föreskrivs i lagen om rätt till fastighetsförvärvför ombildning till bostadsrätt att lagen inte skall gälla en fastighet sominnehåller färre än fem lägenheter. I syfte att motverka att kvarboende hyresgästers ställningförsämras när en hyresfastighet ombildas till en fastighet med bostadsrättinfördes den ett förbud mot dubbelupplåtelse av hyresrätt ochbostadsrätt. Enligt 2§ tredje stycket bostadsrättslagen får sålunda en lägenhetsom är upplåten med hyresrätt inte upplåtas med bostadsrätt så längehyresförhållandet består. Upplåtelse av bostadsrätt får dock ske, om mindre återstår av hyrestiden och hyresvärden och hyresgästen är ense omatt hyresförhållandet skall upphöra utan att hyresrätten överlåts till någonannan. Om en bostadsrätt har upplåtits i strid med nämnda bestämmelser, ärupplåtelsen ogiltig (8§ tredje stycket bostadsrättslagen). LU1984/85:32 6 S. k. kontorsbildade bostadsrättsföreningar Enligt 40 § bostadsrättslagen(1971:479) kan en ekonomisk förening, som har till ändamål att i föreningenshus upplåta lägenheter åt medlemmarna att nyttjas utan begränsning till tiden,registreras som bostadsrättsförening. Registreringen sker hos idet län där föreningens styrelse har sitt säte (42 §). För registrering avbostadsrättsförening krävs att föreningen har minst fem medlemmar och att denhar antagit stadgar och utsett styrelse och revisorer (43 §). Enligt 56 §bostadsrättslagen skall av styrelsens ledamöter alltid minst tvä eller, omstyrelsen består av mindre än fem ledamöter, minst en väljas påföreningsstämma. I bostadsrättslagen (44 §) finns också angivet vilka uppgiftersom måste finnas intagna i en förenings stadgar. Beslut om ändring av bostadsrättsförenings stadgar fattaspå föreningsstämma. I 60 § bostadsrättslagen lämnas föreskrifter om vad somallmänt gäller för giltighet av beslut på föreningsstämma, och i 62-63 §S angesvad som krävs för att ett beslut om stadgeändring skall vara giltigt. Föreningsmedlemkan väcka talan vid domstol mot föreningen om han eller hon anser att ettbeslut på en föreningsstämma inte har tillkommit i behörig ordning eller annarsstrider mot lag eller föreningens stadgar (64 §). Frågorna om införande av ett systemmed ägarlägenheter och en möjlighet att inteckna bostadsrätt har åtskilligagånger tagits upp till prövning i olika sammanhang. Av prövadesfrågorna senast vid 1983/, då -och - avslog motionsyrkanden med samma innebörd som denu aktuella (LU 1983/84:4 och 16). behandlades också ettmotionsyrkande om kontorsbildade bostadsrättsföreningar, liknande det som nuframställs i motion 2804. Yrkandet avslogs av (LU 1983/84:4). Vidareprövade frågor rörande övergång från hyresrätt tillbostadsrätt, varvid avslog ett motionsyrkande med samma innehåll somyrkande 2 i motion 2708 (LU 1983/84:16). För en närmare redogörelse för frågornas tidigarebehandling och skälen för ställningstaganden hänvisas tillutskottets betänkanden LU 1983/84:4 och 16. bostadsrättskommitté (Ju1983:06) har tillkallats för att se över bostadsrättslagen. Kommittén skallenligt sina direktiv (dir. 1983/84:34) i huvudsak överväga frågor som rör denfria prisbildningen vid överlåtelser av bostadsrätt, något som enligtdirektiven i vissa fall har lett till prisnivåer som är klart oacceptabla urbåde bostadssocial och fördelningspolitisk synpunkt. Kommittén skall därvid bl.a. pröva om det bör möjliggöras eller införas en LU1984/85:32 7 skyldighet för bostadsrättsföreningarna att i sina stadgarta in inte bara prisföreskrifter utan även bestämmelser om rätt att lösabostadsrätten. I direktiven anförs också att om det under utredningsarbetetsgång skulle aktualiseras andra frågor som har samband med dem som anges i direktiven,är kommittén oförhindrad att ta upp dem. I betänkandet behandlar utskottetdels två motionsyrkanden om införande av äganderätt till lägenheter iflerbostadshus, dels ett yrkande om möjligheten att inteckna bostadsrätt, delsett yrkande som rör reglerna om övergång från hyresrätt till bostadsrätt, delsock ett yrkande som tar upp frågor om s. k. kontorsbildadebostadsrättsföreningar. System med ägarlägenheter förekommer utomlands men finnsinte reglerat i . Svensk rätt bygger i stället på principen attupplåtelse av lägenhet i flerbostadshus skall ske antingen genom hyresavtaleller i form av bostadsrätt. Den svenska fastighetsrättsliga lagstiftningeninnebär att en enskild lägenhet i ett flerbostadshus inte kan lagfaras eller intecknas.Lagfart kan nämligen beviljas endast på hela fastigheter eller på ideellaandelar i fastighet, och inteckning kan bara ske i hela fastigheter. I motion 2708 (m) yrkas (yrkande 1) att hosregeringen begär förslag om införande av ägarlägenheter i enlighet medägarlägenhetsutredningens betänkande (SOU 1982:40) Ägarlägenheter.Motionärerna hänvisar bl. a. till att utredningen har lagt fram förslag tillett system med ägarlägenheter, vilket enligt motionen visar att det inteheller i föreligger juridiska eller andra hinder för upplåtelse avlägenheter med äganderätt. Motionärerna i motion 2804 (fp) anser att ökademöjligheter bör skapas för dem som vill äga sin bostad, varvid införandet avägarlägenheter kan utgöra ett alternativ. I motionen yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen omägarlägenheter (yrkande 2). behandlade motionsyrkandenrörande införande av ett system med ägarlägenheter. I sitt av godkändabetänkande LU 1983/84:16 erinrade lagutskottet om att utskottet efter hörande av civilutskottet (numera bostadsutskottet) - prövat ettmotionsyrkande om införande av ägarlägenheter. förordade i sittyttrande till lagutskottet att motionsyrkandet borde avstyrkas redan med hänsyntill de bostadspolitiska konsekvenser som ett utbrett system med äganderätttill lägenheter i flerbostadshus skulle medföra. anslöt sig tillcivilutskottets uppfattning (se LU 1983/84:4). framhöll dessutomatt införandet av äganderätt till bostadslägenheter skulle - även om dettekniskt sett var genomförbart - göra den fastighetsrättsliga lagstiftningenoch regelsystemet i övrigt på bostadsområdet mer komplicerat utan att någraegentliga fördelar för de boende skulle uppkomma. LU1984/85:32 8 ningen beträffande bostadsrätter gav, ansåg utskottet, deboende i allt väsentligt samma fördelar som åberopats till stöd för införandeav ägarlägenheter. I betänkandet LU 1983/84:16 konstaterade utskottet attnågra nya omständigheter inte tillkommit som borde föranleda attfrångå sitt tidigare ställningstagande. På hemställan av utskottet avslogriksdagen motionsyrkandena. Enligt utskottets mening har det inte heller nu framkommitnågot som gör att bör ompröva sin ståndpunkt. Utskottet avstyrkerdärför bifall till yrkandena i de aktuella motionerna 2708 och 2804. F. n. saknas möjlighet för en bostadsrättshavare att fåinteckning i bostadsrätten. har bostadsrätter ändå utnyttjats sompantobjekt. Pantsättningen sker genom avtal om pantförskrivning avbostadsrätten, och reglerna om enkla skuldebrev i lagen (1936:81) om skuldebrevtillämpas i viss utsträckning analogt. Detta innebär bl. a. attbostadsrättsföreningen måste underrättas om pantsättningen för att denna skallbli giltig mot pantsättarens borgenärer. Underrätteisen skall antecknas ilägenhetsförteckningen. En pantsatt bostadsrätt kan utmätas för panthavarensfordran, och panthavaren har särskild förmånsrätt för sin fordran enligtförmånsrättslagen (1970:979). Ett problem vid pantsättning av bostadsrätter äratt bostadsrätten i första hand belastas av den fordran sombostadsrättsföreningen kan ha för obetalda avgifter. Pantens värde kan därförkomma att minska i takt med att skulden till föreningen växer. I syfte attmotverka detta och stärka pantens värde som säkerhet infördes fr. o. m. den 1juli 1982 en skyldighet för bostadsrättsförening att underrätta panthavare såsnart bostadsrättshavaren står i skuld till föreningen för obetalda avgifter avviss omfattning (prop. 1981/82:169, CU 1981/82:41). I motion 2708 yrkas att hos regeringen begärförslag till författningsändringar så att inteckning av bostadsrättermöjliggörs (yrkande 3). Enligt motionärerna skulle detta stärkabostadsrätternas värde som kreditsäkerhet och medföra att lånen blev billigare,vilket i sin tur skulle ge fler möjlighet att förvärva en bostadsrätt. Motionsyrkanden om en utredning av frågan om möjlighetenatt inteckna bostadsrätt prövades av och (seLU 1983/84:4 och 16). Yrkandena avslogs av . Som utskottet konstateradevid sin behandling av frågan finns det redan ett fungerande systemför pantsättning av bostadsrätter. Enligt utskottets uppfattning visarutvecklingen att bostadsrätt anses som en tämligen god säkerhetför lån till förvärv av bostadsrätt. Några nya omständigheter som kan motiveraändringar i regelsystemet har inte heller förts fram av motionärerna. Utskottetvidhåller därför sin uppfattning att det inte synes föreligga något behov avytterligare möjligheter att belåna bostadsrätter. Motionsyrkandet bör såledesavslås. LU1984/85:32 9 I motion 2708 tas också upp vissafrågor som rör reglerna om övergång från hyresrätt till bostadsrätt. Enligt lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv förombildning till bostadsrätt är en fastighetsägare i vissa fall skyldig att,inför en försäljning av fastigheten, erbjuda hyresgästerna att köpa den. Enförutsättning är att hyresgästerna i fastigheten har bildat enbostadsrättsförening och gjort en s. k. intresseanmälan hos inskrivningsmyndigheten.Lagen gäller dock inte fastigheter som innehåller färre än fem lägenheter.Detta hänger samman med att det enligt bostadsrättslagen (1971:479) krävs minstfem medlemmar för registrering av en bostadsrättsförening. För att kvarboende hyresgästers ställning inte skallförsämras vid en ombildning till bostadsrättsfastighet föreskrivs ibostadsrättslagen att en lägenhet som är upplåten med hyresrätt inte fårupplåtas med bostadsrätt så länge hyresförhållandet består. Förbudet motdubbelupplåtelse gäller dock inte om mindre än återstår avhyrestiden och hyresvärden och hyresgästen är överens om att hyresförhållandetskall upphöra utan att hyresrätten överlåts till någon annan. För att ytterligare främja en övergång från hyresrätt tillbostadsrätt bör enligt motionärerna i motion 2708 ombildningar kunna ske ifastigheter som innehåller minst tre lägenheter. Motionärerna begär därför(yrkande 2) att beslutar ändra bostadsrättslagen i vad avser kravetpå antal lägenheter för bildande av en bostadsrättsförening. Dessutom yrkas attförbudet mot dubbelupplåtelse skall upphävas såvitt avser de allmännyttigabostadsföretagen. Som skäl härför åberopas att ändringen skulle underlättaombildning till bostadsrätt i hus som ägs av allmännyttiga företag. Som utskottet framhållit då frågan om kravet på ett visstantal lägenheter tidigare varit aktuell (se LU 1981/82:4 y och 1983/84:16) hardetta krav nära samband med bestämmelserna i bostadsrättslagen om lägstaantalet medlemmar för registrering av en förening. Sistnämnda bestämmelser harmotiverats av bostadsrättsföreningarnas kooperativa karaktär. Ett genomförandeav motionsförslaget skulle enligt utskottets mening inte få någon praktiskbetydelse om inte minimiantalet medlemmar i en bostadsrättsföreningsänks. En sådan ändring är utskottet liksom inte berett att förorda. När det gäller frågan om förbudet mot dubbelupplåtelseerinrar utskottet om att spörsmålet om ett undantag i form av dispens frånförbudet prövades då förbudet infördes (prop. 1980/81:148, LU 1980/81:29).Departementschefen framhöll därvid bl. a. att om man skulle behållamöjligheten att i vissa fall upplåta bostadsrätt vid sidan av hyresrätt skulleman vara tvungen att införa kompletterande bestämmelser som garanteraderättsskyddet för de kvarboende hyresgästerna i den aktuella situationen. Enordning med bostadsrättsföreningar av två olika slag - en där det skulle varaförbjudet att upplåta bostadsrätt till uthyrda lägenheter och en annan där detskulle vara tillåtet -var enligt departementschefen också ägnad att leda tillmissförstånd och LU1984/85:32 10 olägenheter för berörda parter. Dessutom var det svårt atti lagtexten ange vilka förutsättningar som skulle föreligga för att dispensskulle beviljas. De skäl som sålunda åberopades mot ett dispensförfarandehar som utskottet framhöll då ett motionsyrkande med samma syfte som det nuaktuella prövades (se LU 1983/84:16) bärkraft också när det gällerfrågan om ett uttryckligt undantag från förbudet bör införas. På grund av det anförda avstyrker utskottet bifall tillyrkande 2 i motion 2708. I bostadsrättslagen föreskrivs att det för registrering aven bostadsrättsförening krävs att föreningen har minst fem medlemmar samt attden har antagit stadgar och utsett styrelse och revisorer. Av styrelsensledamöter skall alltid minst två eller, om styrelsen består av färre än femledamöter, minst en väljas på föreningsstämma. I bostadsrättslagen finns ocksåbestämmelser om vilka uppgifter som måste finnas intagna i föreningensstadgar. Beslut om ändring av stadgarna fattas på föreningsstämman.