bet · G801SkU50 · 1984-12-31 00:00:00 — harnäringsutskottet beretts tillfälle ait yttra sig över följande motioner:1984/85:457 (vpk) om höjd produktionsavgift på vattenkraft, m.m., 1984/85:1147(c) om skattefri elproduktion vid små vattenkraftverk, 1984/85:1230 (c) ombegränsning av skattefriheten för s. k. avkopplingsbara elpannor och1984/85:2368 (c) om energibeskattningens utformning. Ytterligare ett antal motioner om energibeskattningen frånallmänna motionstiden har hänvisats till skatteutskottet. För att möjliggöra ensamlad bedömning av frågor rörande energibeskattningen överlämnar näringsutskottet- under förutsättning av skatteutskottets medgivande - till skatteutskottetdet inledningsvis nämnda avsnittet i proposition 1984/85:120 och demotionsyrkanden som anges i de båda första styckena ovan. I ämnet villnäringsutskottet anföra följande. SkU1984/85:50 Bilaga 1 24 Vid beslut hösten 1983om riktlinjer för den framtida energiskattepolitiken (prop. 1983/84:28, SkU1983/84:9, rskr. 1983/84:96 och 97) fastslogs att en grundläggande princip förenergiskattepolitiken skulle vara att främja de energiinvesteringar föroljeersättning och energihushållning som borde genomföras under 1980-talet.Hänsyn borde också tas till olika energikällors effekter på miljön,bytesbalansen, försörjningstryggheten, sysselsättningen och den industriellautvecklingen. , som då yttrade sig till skatteutskottet(NU 1983/84:4 y), tillstyrkte regeringens förslag och utvecklade närmare sinsyn på energiskattepolitiken mera allmänt och beträffande olika delfrågor. Demeningsskilj-aktigheter som förelåg vid utskottsbehandlingen framgår avyttrandet, till vilket fogades ett antal avvikande meningar. I vissa av dedelfrågor som återkommer i form av motionsyrkanden kommer näringsutskottet idet följande att utan ytterligare kommentarer hänvisa till vad som har sagts idet nämnda yttrandet. I den nu aktuella propositionen anförs (avsnitt 5.1, s.56) i fråga om riktlinjer för energianvändningen bl. a. att det bör vara enutgångspunkt för den fortsatta inriktningen av samhällets styrning avenergianvändningen att priset på energi spelar en avgörande roll för vilkaåtgärder som vidtas för att hushålla med energi och för att övergå från ettenergislag till ett annat. Med pris menas det pris som användaren får betala,dvs. priset inkl. skatter och avgifter. Priset på energi bör medvetet ochaktivt användas för att åstadkomma en effektiv och rationell energianvändning.Statsmakternas viktigaste instrument för att direkt påverka priset på energi ärenergibeskattningen. Skatteinstrumentet skall användas aktivt ienergipolitiken. Föredragande statsrådet erinrar vidare om beslutom riktlinjer för den framtida energiskattepolitiken och anförsammanfattningsvis (s. 58) att energibeskattningen aktivt och medvetet skallutnyttjas för att åstadkomma en effektiv och rationell energianvändning. I tre motioner framförs krav på att skall uttalasig om riktlinjer för energiskattepolitiken på ett övergripande plan. De riktlinjer som anges i moderata samlingspartietspartimotion 1984/ 85:559 har i korthet följande innebörd. Energiskattesatsernaskall i princip vara energineutrala. Avsteg från denna huvudprincip torde dockfå göras vid beskattningen av drivmedel. En förnyad översyn av hur olikaenergislag skall beskattas bör genomföras. Därvid bör övervägas en övergångtill mervärdeskatt på energiområdet. sammanfattar i partimotionen 1984/85:2878sina förslag till riktlinjer för energibeskattningen enligt följande.Importerade och miljökrä-vande energiråvaror såsom kol och olja bör ha enenergilikformig beskattning. Importerade miljövänliga energikällor bör kunnafå en viss "miljörabatt", vilket innebär att skatten sätts lägre änvad en energilikformig SkU1984/85:50 Bilaga 1 25 beskattning med olja skulle motivera. Inhemska fastabränslen och alternativa drivmedel producerade på inhemska råvaror bör ejbeskattas. Undantag från en energilikformig beskattning med olja bör kunnagöras för drivmedel och en lägre beskattning ske när ekonomiskt rimligasubstitut saknas. I motion 1984/85:2368 (c) begärs ett riksdagsbeslut om attenergibeskattning i ökad omfattning skall tillgripas för att göra fortsattenergisparande lönsamt för energikonsumenterna. ansluter sig till regeringens förslagtill riktlinjer i fråga om energianvändningen i här aktuell del. Det finnssålunda enligt näringsutskottets uppfattning starka energipolitiska skäl föratt staten genom beskattning av energi bör aktivt verka för en effektiv ochrationell energianvändning. Som grundläggande princip för energiskattepolitikenbör gälla att den skall främja de energiinvesteringar för oljeersättning ochenergihushållning som bör genomföras . De allmänna riktlinjerför energibeskattningen som beslöt om bör stå fast. Isitt yttrande (NU 1983/84:4 y) till skatteutskottet med anledning av den dåframlagda propositionen om energibeskattningen tog näringsutskoitet ställningmot förslag om en övergång till mervärdeskatt på energiområdet.Näringsutskottet har fortfarande samma uppfattning i denna fråga. Av vad härhar anförts framgår att näringsutskottet inte ställer sig bakom de krav påändrade riktlinjer för energiskattepolitiken som framförs i de nu aktuellapariimotionerna. Inte heller finner näringsutskottet det motiverat med ettuttalande av om att energibeskattning skall tillgripas i ökadomfattning, vilket begärs i motion 1984/85:2368 (c). Vad nu har sagts innebär att näringsutskottet tillstyrkerpropositionen i när behandlad del och avstyrker motionerna i motsvarande delar. De förslag om skatt på kol ochnaturgas som framförs i motionerna 1984/85:2876 (m) och 1984/85:2878 (c) liggerhelt i linje med motionsyrkanden som näringsutskottet behandlade i sittyltrandc NU 1983/84:4 y. har för övrigt sä sent som förraårei lagii ställning tili motionsyrkanden av samma innebörd som de här aktuellaicenlerpariiets motion. hänvisar till sitt tidigare yttrande iämnet, där de olika meningsyttringarna klart har kommit till uttryck, liksomtill den nämnda riksdagsbehandlingen. I motion 1984/85:2878 (c) påyrkasett uttalande av om alternativa drivmedel. Den del av yrkandet somnäiingsulskottet lar upp har gäller krav på att en introduktion av etanol somdrivmedel i första hand borde stimuleras genom att etanol producerad påinhemska råvaror befrias frän skatt i likhet med andra inhemska bränslen. SkU1984/85:50 Bilaga 1 26 vill här försterinra om att utskottet har att ta ställning till en rad motionsyrkandenrörande introduktion av etanol som drivmedel. De behandlas i näringsutskottetsbetänkande NU 1984/85:30. Vidare noterar utskottet att skatteutskottet skallbehandla ytterligare ett antal motionsyrkanden med samma syfte som det häraktuella. 1 propositionen behandlas frågan om etanol som drivmedel iett avsnitt som rör introduktion av alternativa drivmedel. överväganden (s. 214) mynnar ut i slutsatsen att ytterligareutredningsinsatser erfordras när det gäller etanolens framtida roll inomtransportsektorn. En särskild utredning aviseras (s. 215) för att klarläggaförutsättningarna för låginblandning av motoralkoholer i bensin. Regeringen hari mars beslutat att tillkalla en parlamentarisk utredning. Utredningen skall enligt pressmeddelande frånindustridepartementet undersöka dels möjligheterna att använda olikamotoralkoholer i ren form i framför allt tyngre fordon, dels förutsättningarnaför låginblandning av motoralkoholer i bensin. Det gäller bl. a. att närmareklarlägga behovet av kompletterande åtgärder i fordon och idistributionssystemet. 1 första hand skall undersökas möjligheterna att produceramotoralkoholer ur inhemska råvaror. Det gäller bl. a. etanol ur spannmål ochmetanol eller etanol ur cellulosa. En förutsättning för en sådan produktionanges vara att motoralkoholerna kan produceras på ett konkurrenskraftigt sätt. Utredningen skall även klarlägga konsekvenserna för olikasamhällssektorer vid en produktion av motoralkoholer, bl. a. konsekvensernafrån jordbruks-, beredskaps-, hälso- och miljösynpunkt. I uppdraget ingår ocksåatt överväga olika förutsättningar för att få till stånd en introduktion avmotoralkoholer. hälsar med tillfredsställelse att enallsidig utredning nu kommer till stånd om användning av motoralkoholer somdrivmedel, bl. a. låginblandning av etanol i bensin. Härvid räknar utskottetmed att frågan om skattebefrielse för motoralkoholer producerade av inhemskaråvaror kommer att analyseras och övervägas som ett alternativ av utredningen,förutsatt att dess samlade bedömning leder fram till slutsatsen att enintroduktion på ett eller annat sätt bör stimuleras av statsmakterna. uppfattning finns det inte - utifrån enbartenergi- och industripolitiska utgångspunkter - skäl att föranstalta omskattebefrielse för etanol producerad på inhemska råvaror. Det kan dock blianledning för regeringen att på nytt pröva frågan när ett allsidigtbeslutsunderlag föreligger. avstyrker sålunda motion 1984/85:2878 (c)i ifrågavarande del. SkU 1984/85:50 Bilaga 1 27 har, såsomredovisas i propositionen (s. 143 f.; bilagedelen s. 298 f.), på regeringensuppdrag genomfört en utredning (1984:4) om små vattenkraftverk. Verket föreslåri utredningen bl. a. att skattefrihet skall ges för viss kraft producerad ianläggningar med en installerad generatoreffekt under 100 kW. För närvarandeges skattefrihet under 50 kW för den som inte yrkesmässigt distribuerarelkraft. För att tröskelverkningar skall undvikas bör enligt energiverketsförslag en skattefri produktion om 0,4 GWh medges för anläggningar meden effekt mindre än 1500 kW. förslag grundar sig på vadenergiskattekommittén har föreslagit i betänkandet (SOU 1982:16) Skatt påenergi. I propositionen föreslås (s. 145; lagförslag s. 18) enändring av 2 § andra stycket a) lagen (1957:262) om allmän energiskatt.Förslaget innebär att gränsen för skatteplikt för den som inte yrkesmässigtdistribuerar kraft höjs från 50 kW till 100 kW. Det motiveras avenergipolitiska skäl. Vidare uppges att en höjning av gränsen leder till ettobetydligt skattebortfall och en viss skatteadministrativ förenkling. Däremotbör enligt regeringen inte något bottenavdrag införas eftersom ett sådantskulle leda till ett betydande skattebortfall och försvåradskatteadministration. Det framgår av (s. 37) attenergiskattekommittén beräknade det statsfinansiella bortfallet (med dågällande skattesatser) av de föreslagna åtgärderna till sammanlagt ca 5,5 milj.kr. I motion 1984/85:1147 (c) erinras om energiskattekommitténsförslag. Motionärerna vill att skall besluta att en elproduktionmotsvarande 0,4 GWh och anläggning skall vara skattefri enligt detangivna förslaget. finner den av regeringen föreslagnaskattelindringen väl motiverad från energipolitiska utgångspunkter. godtar vidare regeringens motivering tillatt den inte nu föreslår något bottenavdrag för elektrisk kraft producerad ismå vattenkraftverk. Propositionen tillstyrks i ifrågavarande del. Därmedavstyrker näringsutskottet motion 1984/85:1147 (c). Fr. o. m. utgåren särskild skatt på elkraft som produceras i vattenkraftverk (prop.1982/83:50, SkU 1982/83:15, rskr. 1982/83:106). Skatten tas ut för elkraft somframställs inom landet i vattenkraftverk med en installerad generatoreffekt avminst 1500 kW. Den är per kWh om anläggningen har tagits i drift före år1973 och per kWh om anläggningen har tagits i drift under åren 1973-1977.Kraft som produceras i nyare anläggningar beskattas inte. Tvåmotioner (vpk) gäller denna skatt. Den ena tar sikte på att stimulera SkU1984/85:50 Bilaga 1 28 effektiviseringar av äldre vattenkraftverk. Den andragäller bl. a. en höjning av skattesatsen. I motion 1984/85:2866 (vpk) begärs att i enmeningsyttring till regeringen skall ansluta sig till vad som i motionen haranförts om dispens från produktionsavgiften på vattenkraft. För att en önskvärdsatsning på effektiviseringar av äldre vattenkraftverk skall komma till ståndföreslår motionärerna att dispens skall beviljas efter eneffektivisering. I propositionen berörs särskilt frågan om reinvesteringari äldre vattenkraftverk (s. 142). Föredragande statsrådet anför att genomfördaöverläggningar med företrädare för kraftindustrin och med den tillverkandeindustrin samt en redovisning av Kraftsam har visat att de planeradereinvesteringar som kraftföretagen har redovisat är av betydande omfattning ochtorde komma till stånd utan ytterligare insatser från statsmakternas sida.Regeringen kommer därför till slutsatsen att det inte finnsanledning att från statsmakternas sida särskilt stimulera dessa investeringar. gör mot bakgrund av de omständigheter somredovisas i propositionen samma bedömning som regeringen i denna fråga. Någotinitiativ av av den art som motionärerna önskar finner näringsutskottetinte motiverat för att få till stånd önskvärda reinvesteringar. Motion1984/85:2866 (vpk) avstyrks därför i här behandlad del. Motion 1984/85:457 (vpk) innehåller krav på en höjning avden nuvarande produktionsavgiften för äldre vattenkraftverk till per kWh.Samtidigt begärs förslag från regeringen om en beskattning av importeradelenergi som motsvarar den föreslagna höjningen, dvs. Medmotivering i samma motion framförs i motion 1984/85:458 (vpk) ytterligareönskemål vilka delvis har ett direkt samband med de här behandlademotionsyrkandena. Motion 1984/85:458 (vpk) behandlar näringsutskottet ibetänkandet NU 1984/85:23. avstyrkte (NU 1983/84:30 s.45) motionsyrkanden med samma innebörd som de här aktuella. Vänsterpartietkommunisternas företrädare i utskottet reserverade sig. hänvisar till tidigareställningstagande och kommer i fråga om skattens storlek till samma slutsatssom . Det finns sålunda enligt utskottets uppfattning inte anledningför att på grundval av motion 1984/85:457 (vpk) hemställa hosregeringen om förslag till ändring av den nu gällande skallesatsen. Förslaget om en avgift på importerad vattenkraft får sesmot bakgrund av att en viss mängd elkraft importerades från Norgesamtidigt som vatten spilldes förbi turbinerna I svenska vattenkraftverk. anser liksom (se NU 1983/84:30s. 46) att den förbindelse som medlemmarna i Kraftindustrins samarbetsorgan församkör-ning med fr. o. m. har iklätt sig medför attsyftet med det här aktuella motionsyrkandel blir tillgodosett utan att någon SkU1984/85:50 Bilagal 29 importavgift behöver införas. Enligt vad näringsutskottetinhämtat har också överenskommelsen hållits. Ifrågavarande del avmotion 1984/85:457 (vpk) avstyrks således. begär i motion1984/85:2878 att skall besluta att skattebefrielse för s. k.avkopplingsbar elkraft skall begränsas i enlighet med VLd som förordas imotionen. Det är inte rimligt, anför motionärerna, att staten medskattefrihet stimulerar en försening av det energisystem som enligt enhälligt beslutav skall införas så snabbt som möjligt, dvs. ett energisystem ihuvudsak baserat på inhemska och förnybara energislag. Skattefrihet bordeendast beviljas vid avkopplingsbara elleveranser där biobränsle inte är ettrealistiskt alternativ och för elpannor med en effekt på minst 3 MW. Motion1984/85:1230 (c) från allmänna motionstiden har samma huvudsakliga syfte somdet nu berörda yrkandet i partimotionen. har , medreservation av företrädare i utskottet, avstyrkt ett liknandekrav (SkU 1984/85:19 s. 17). gick på skatteutskottets linje. gällande regler för återbetalning av energiskatt förelleveranser till avkopplingsbara elpannor beslöts av (prop. 1983/ 84:28, SkU 1983/84:9, rskr. 1983/84:96 och 97). Dessa reglerinnebär i huvudsak att får medge återbetalning av energiskattför avkopplingsbara elpannor med effekt större än 1 MW när av energibalansskälingen oljebaserad kraftproduktion förekommer eller har förekommit under ensammanhängande period av . Verkningarna av nuvarande regler föravkopplingsbar elkraft bör enligt riksdagsbeslutet utvärderas så, att ställningkan tas till frågan om behovet av fortsatt skatteåterbetalning. I den nu föreliggande propositionen analyseras (s. 108 f.)frågan om konkurrens mellan utnyttjande av avkopplingsbara elpannor och pannoravsedda för inhemska bränslen. Analysen mynnar ut i följande slutsats (s. 110).Utnyttjandet av avkopplingsbara elpannor är bra för värmeverkens ekonomi,underlättar introduktionen av ny förbränningsteknik och förbättrarmöjligheterna till senare elproduktion i kraftvärmeverk. Det innebär inte någonlångsiktig bindning till elkraft. Ytterligare erinras i propositionen (s. 209) om attutredningen (1 1984:02) om el och inhemska bränslen () har tillkallats föratt belysa frågan om konkurrens mellan elkraft och inhemska bränslen. delbetänkande (Ds 11984:27) Oljeersättning-Konflikter-Lokalalösningar? framgår att det enligt utredningens mening intefinns skäl att föreslå vare sig ytterligare subventioner på inhemska bränsleneller nya restriktioner för att begränsa elanvändningen. SkU1984/85:50 Bilaga 1 30 att det kan finnas behov av en strukturering avoljeersättningen på såväl lokal som regional nivå, så att den inte genomförs påett sätt som strider mot de långsiktiga målen för energipolitiken. Utredningenföreslår mot den bakgrunden att regeringen tar initiativ till överläggningarmed , med och övriga störrekraftproducenter och med företrädare för aktörerna inom den inhemska bränslesektorn. Föredragande statsrådet anför bl. (s. 209) att deförordade överläggningarna bör resultera i att kraftleverantörerna ellereldistributörerna, innan en aktiv åtgärd för försäljning av elkraft vidtas,informerar och samråder med det kommunala organ som har ansvar för kommunensenergiplanering. delar regeringens uppfattning attutnyttjande av avkopplingsbara elpannor innebär en rad fördelar. Syftet medskatteåterbetalningen är att åstadkomma att tillgänglig vattenkrafts- ochkärnkraftsbaserad elproduktion används så effektivt som möjligt. Det ärsamtidigt av stor vikt att avkopplingsbar elkraft inte i större omfattningersätter inhemska bränslen eller negativt påverkar marknaden för sådanabränslen. noterar med tillfredsställelse att regeringensärskilt följer demia fråga och är beredd att vid behov ta initiativ tillerforderliga åtgärder för att hindra en icke önskvärd utveckling. Enligtriksdagens nyssnämnda beslut skall ställning tas tillfrågan om behovet av fortsatt skatteåterbetalning. Härutöver finns anledningatt poängtera det samlade ansvaret hos kommuner och eldistributörer att finnalösningar som möjliggör att användningen av inhemska bränslen fortbestårsamtidigt som elanvändning, när sådan är ändamålsenlig, inte förhindras. Mot bakgrund av vad näringsutskottet här har anfört finnerutskottet inte anledning för att nu föranstalta om ändradeskatteregler för avkopplingsbara elpannor. Ifrågavarande del av motion 1984/85:2878(c) avstyrks därför liksom motion 1984/85:1230 (c). Närvarande: (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), IvarFranzén (c), Bo Finnkvist (s), (), (),() och (vpk). SkU1984/85:50 Bilaga 1 31 , StenSvensson, Per och (alla m) anser att den del avyttrandet under rubriken principer som börjar med"ansluter" och slutar med "motsvarandedelar" bort ha följande lydelse: vill först framhålla att en förutsättningför att energipolitiken skall kunna understödja arbetet på att skapa balans isamhällsekonomin är att marknadsmässiga hänsyn tillåts spela den avgöranderollen vid omvandlingen av energisystemet. Som anförs i motion 1984/85:559 (m)utgör energibeskattningen ett lapptäcke av olika skattesatseroch skattebefrielser. Den långtgående skattedifferentieringen har motiveratsfrån vitt skilda utgångspunkter utan någon bärande princip. mening bör energiskattesatserna i princip varaenergilikformiga. Eftersom drivmedelsbeskattningen fyller såväl energipolitiskasom trafikpolitiska syften torde dock avsteg från principen omenergilikformighet kunna accepteras för drivmedel. I den mån vissa energislaganses vara i behov av speciella subventioner bör dessa redovisas öppet och intefå formen av oredovisade skattebefrielser. Beskattning och dispensregler börvidare utformas så att den som har gjort en framgångsrik energibesparing intedrabbas av högre skattesatser. En förnyad översyn av hur olika energislag skall beskattasbör verkställas. Därvid bör övervägas om energibeskattningen i någon form böranpassas till mervärdeskattesystemet i likhet med vad som tillämpas i andravästeuropeiska länder. (), () och (vpk) anser att den del av yttrandet under rubrikenAllmänna principer som börjar med "ansluter" ochslutar med "motsvarande delar" bort ha följande lydelse: För att den positiva tendensen till ökad energihushållningoch effektivare energianvändning skall bestå är det enligt näringsutskottetsuppfattning nödvändigt att utformningen av skatter och avgifter på energi utgårfrån de grundläggande principer för energipolitikens inriktning som anges imotion 1984/85:2878 (c). föreslår att följande allmänna riktlinjerför beskattningen a v olika energikällor skall gälla. Importerade ochmiljökrävande energiråvaror såsom kol och olja bör ha en energilikformigbeskattning. Importerade miljövänliga energikällor bör kunna få en viss"miljörabatt", innebärande att skatten sätts lägre än vad enenergilikformig beskattning skulle motivera. Inhemska bränslen och alternativadrivmedel producerade av inhemska SkU1984/85:50 Bilagal 32 råvaror bör ej beskattas. Undantag från en energilikformigbeskattning bör kunna göras för drivmedel, med lägre beskattning när ekonomisktrimliga substitut saknas. Av vad näringsutskottet här har anfört framgår attutskottet tillstyrker motion 1984/85:2878 (c) i ifrågavarande del. Genom ettbeslut av nu angiven innebörd tillgodoses också väsentligen det grundläggandesyftet med motion 1984/85:2368 (c). (), () och (vpk) anser att den del av yttrandet under rubrikenEtanol som börjar med "hälsar" och slutar med"ifrågavarande del" bort ha följande lydelse: Som framgår av motion 1984/85:2878 (c) finns det mångatungt vägande skäl för att i tillämpa låginblandning av etanol imotorbensin. Sammanfattningsvis finns följande argument för en sådanetanolintroduk-tion. Svensk etanol kan helt baseras på inhemska råvaror och ensådan produktion stämmer helt med målsättningen att ersätta olja. En förbättradmiljö erhålls i tätorterna genom att införande av blyfri bensin underlättas ochdärmed möjliggör införande av katalytisk rening eller annan bättre teknik förrening av bilavgaserna. Försörjningstryggheten ökar och livsmedelsberedskapenförbättras. Sysselsättningen ökar med 2 000-3 000 nya arbetstillfällen vid enproduktion av ca 300 000 m etanol. Svensk industrifår ökade möjligheter att exportera teknologi och kompletta anläggningar. Enligt näringsutskottets uppfattning bör introduktionen avetanol i första hand stimuleras genom att etanol producerad av inhemska råvarorbefrias från skatt i likhet med andra inhemska bränslen. Utskottet anser attriksdagen har tillräckligt underlag för att nu fatta ett principbeslut av härangiven innebörd. Något ytterligare utredningsarbete behöver sålunda inteinväntas. Motionen tillstyrks i här aktuell del. (), () och (vpk) anser att den del av yttrandet under rubrikenSmå vattenkraftverk som börjar med "godtar" ochslutarmed "motion 1984/85:1147 (c)" bort ha följande lydelse: Som både energiskattekommittén och statens energiverk harföreslagit bör ett bottenavdrag införas som effektgränsen höjs. Genomett sådant fribelopp undviks en omotiverad tröskelverkan som kan hämma etteffektivt utnyttjande av små vattenkraftverk. Regeringen bör återkommamed ett förslag av här angiven innebörd. tillstyrker sålundamotion 1984/85:1147 (c). SkU1984/85:50 Bilaga 1 33 Skatt på viss vattenkraft (vpk) anser attden del av yttrandet under rubriken viss vattenkraft som börjar med"gör" och slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse: I likhet med vad som anförs i motion 1984/85:2866 (vpk)anser näringsutskottet att statsmakterna bör stimulera effektiviseringar aväldre vattenkraftverk. Regeringen bör återkomma till med ettförslag om möjlighet till dispens från den här aktuella skatten på vissvattenkraft. Motion1984/85:457 (vpk)--- ( = utskottet)-- följde utskottet.