bet · G801UbU15 · 1984-12-31 00:00:00 — om anslag till forskning och centralt utvecklingsarbeteinom skolväsendet, m.m. (prop. 1984/85:100) I detta betänkande behandlasförslag som regeringen förelagt i proposition 1984/85:100 bilaga 10() under punkterna B 7-B 10 jämte motioner. Vidarebehandlas förslag som regeringen förelagt i inledningen tillpropositionen (s. 49-51). Forskning och centralt utvecklingsarbete inomskolväsendet. Regeringen har under punkt B 7 (s. 133-134) föreslagit riksdagenatt till Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet för budgetåret1985/86 anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85:2822 av Per m. fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 9. att beslutar att avslå regeringens förslag attfrån anslaget Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolområdet föraöver . till anslaget Länsskolnämndernas utvecklingsstöd,' 11. att beslutar att till Forskning och centraltutvecklingsarbete anvisa ett reservationsanslag av . Från förevarande anslag bekostasforskning och centralt utvecklingsarbete inom ungdomsskola och vuxenutbildningsamt informationsåtgärder i samband därmed. () ansvararför planering, samordning, utvärdering och spridning av information omverksamheten. I enlighet med vad föredragande statsrådet har redovisatunder anslaget Länsskolnämndernas utvecklingsistöd beräknas en överföring av 3milj. till det anslaget från förevarande anslag. Föredragande statsrådet framhåller att det är viktigt atten representativ del av den försöksverksamhet som bedrivs inom ramen för detpåbörjade utvecklingsarbetet inom gymnasieskolan noggrant utvärderas för att geett gott underlag för kommande ställningstaganden. Statsrådet anser att medelför central pedagogisk och ekonomisk utvärdering i gymnasieskolan fr. o. /86 skall beräknas under förevarande anslag. ' Yrkandet behandlas även i utskottets betänkande1984/85:13. UbU1984/85:15 2 bör 2,8 milj. kr. tillföras anslaget, varav 1 milj. kr. ären överföring från det tidigare anslaget Reformering av gymnasieskolan.Sammanlagt redovisas ett medelsbehov under anslaget av . I motion 1984/85:2822 (m) yrkande 9 avvisas förslaget omen överföring av 3 milj. kr. från förévarande anslag till anslagetLänsskolnämndernas utvecklingsstöd. Det nu behandlade anslaget bör därförenligt motionärerna föras upp med . (yrkande 11). 1 sitt betänkande 1984/85:13 har utskottet nyligenavstyrkt bifall till förslaget i motion 1984/85:2822 att inte göra den ibudgetpropositionen förordade överföringen. Med hänvisning härtill och dåutskottet ej heller i övrigt har något att erinra mot den i propositionenredovisade medelsberäkningen föreslår utskottet att för budgetåret1985/86 anvisar . till Forskning och centralt utvecklingsarbeteinom skolväsendet. Därmed avstyrks motionens yrkande 9 i denna del och yrkande11. Åberopande det anförda hemställer utskottet att till Forskning ochcentralt utvecklingsarbete inom skolväsendet med bifall till proposition1984/85:100 och med avslag på motion 1984/85:2822 yrkande 9 i denna del ochyrkande 11 för /86 anvisar ett reservationsanslag av 24 845 000kr. Fortbildning m. m. Regeringen har under punkt B 8 (s.134-137) föreslagit att till Fortbildning m.m. för budgetåret1985/86 anvisa ett reservationsanslag av . Regeringen har vidare under avsnittet Vissa skolfrågorrubriken för skolledare (s. 49-51) föreslagit riksdagenatt godkänna de riktlinjer för utformningen av den framtidaskolledarutbildningen som har förordats i propositionen. 1984/85:867 av ()och () vari yrkas att hos regeringen begär attplaneringen för fortbildning av lärare förändras i den riktning som i motionenlämnade förslag redovisar. 1984/85:1325 av m. fl. (c) vari - såvittnu är i fråga- yrkas 5. att beslutar anvisa ytterligare 10 milj. kr.under anslaget B 8. Fortbildning m. m. för utbildningskomplettering förämneslärare. 1984/85:1331 av m. fl. (fp) vari-såvitt nuär i fråga-yrkas 3. att hos regeringen begär åtgärder för atttillgodose behovet av behörigalärare för undervisningen i religionskunskap på högstadiet genom såvälfortbildning som vidareutbildning. 1984/85:1337 av (m) och () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas UbU1984/85:15 3 3. att hos regeringenbegär utredning om förutsättningarna för fortbildning av biologilärare. 1984/85:1355 av ()och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att åtgärder vidtas såatt religionskunskapen får den ställning som avses enligt läroplanensintentioner. 1984/85:1879 av m. fl. (s) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännadet angelägna i att man kartlägger förutsättningarna för att kunna bedrivadataundervisningen på låg- och mellanstadiet och planerar en fortbildning idatorstödd undervisning för redan verksamma lärare.' 1984/85:1895 av m.fl. (fp, s, m, c) vari yrkas att uttalar sig för att medel inomtillgängliga utbildningsanslag används för att säkerställa en fortsatt utbildningoch vidareutbildning i naturvetenskapliga och tekniska ämnen för lärare igrundskolan. 1984/85:1896 av m. fl. (m) vari- såvitt nu äri fråga- yrkas 1. att hos regeringen begär förslag tillåtgärder innebärande att behovet av behöriga lärare i religionskunskap tillgodoses på högstadium, i enlighet med vad som anförts i motionen. 1984/85:1928 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 2. att beslutar att anslaget förlärarfortbildning för /86 utökas med . utöver regeringens förslag. 1984/85:2543 av Per m. fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 5. att beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående översynen av lärarfortbildningen. I budgetpropositionens inledandeavsnitt under rubriken behandlar föredragande statsrådetutbildningsinsatser för skolledare (s. 49-51). För att fillgodose vissa ipropositionen angivna huvudmål bör det samlade programmet för den framtidaskolledarutbildningen omfatta fyra delinsatser, nämligenrekryteringsutbildning, introduktionsutbildning, fördjupningsutbildning ochkonfinuerlig fortbildning. Motiven för de föreslagna insatserna utvecklas ipropositionen och likaså anges det huvudsakliga innehållet i de olikautbildningarna. Utskottet föreslår att skall godkänna vadföredragande statsrådet har förordat om riktlinjer för utformningen av denframtida skolledarutbildningen. ' Yrkandet behandlas även i utskottets betänkande1984/85:16. UbU1984/85:15 4 Föredragande statsrådet behandlar ibudgetpropositionen såväl i ett inledande avsnitt (s. 45 f.) som under nu ifrågavarandeanslagsrubrik foribildningsorganisaiionen. Enligt statsrådets irening finns detanledning till en samlad utvärdering där bl. a. frågor rörande fortbildningensgrundläggande organisation och struktur tas upp. Han avser att ta initiativtill en sådan samlad översyn. 1 ett parinotioner framförs synpunkter på fortbildningens organisation. Enligt motion 1984/85:867 (fp) bör man söka komma tillrätta med de problem för eleverna som uppstår genom att korttidsvikarier måsteanställas, vilket är en följd av att den nuvarande fortbildningen i storutsträckning genomförs medelst kurser på universitet ochhögskolor. Problemen torde enligt motionärerna kunna minskas, om fortbildningeni större utsträckning kunde knytas till kommunerna och kurserna anordnas påsätt som närmare anges i motionen. Motionärerna hemställeratt hosregeringen begär att planeringen av fortbildningen av lärare förändras i denriktning som föreslås i motionen. 1 motion 1984/85:2543 (m) anförs att den nuvarandeorganisationen medför en tungrodd administration och att utbildningsutbudet ialltför hög grad har bestått av kortare, tvärvetenskapliga kurser "av fördagen populärt slag". Motionärerna förordar att det i den av statsrådetaviserade översynen bör ingå att finna former för en utbildning som inriktasmot fördjupning av ämneskunskaper (yrkande 5). Som utskottet har redovisat i det föregående avserföredragande statsrådet att ta initiativ till en samlad översyn avorganisationen för lärarnas fortbildning. Av budgetpropositionen framgår ocksåatt () och universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)gemensamt har inlett en utvärdering i vad gäller vissa frågor rörandeerfarenheterna av den nya organisationen och myndigheterna avser att i sinaanslagsframställningar för /87 redovisa resultatet avutvärderingen. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning attdet är mycket viktigt att fortbildningsorganisationen blir ett effektivtinstrument för skolans utveckling i enlighet med de intentioner som låg tillgrund för beslut i frågan (prop. 1980/81:97, UbU 1980/81:37, rskr.1980/ 81:386). Mot bakgrund härav finner utskottet det av värde att en samladöversyn kommer till stånd. När det gäller de i motionerna 1984/85:867 och1984/85:2543 yrkande 5 framförda synpunkterna utgår utskottet från att dessatas med i de överväganden som görs i anslutning till den aviserade översynen avfortbildningens organisation m.m. Utskottet anser därmed att förslaget imotionerna inte bör föranleda något särskilt uttalande av i den nuaktuella frågan, varför motionerna avstyrks. I vad gäller medelsberäkningenunder förevarande anslag föreslår regeringen att till Fortbildningm. m. för /86 anvisar . UbU1984/85:15 5 1 motion 1984/85:1928 (m) yrkande 2tar motionären upp situationen vid riksinternatskolorna såvitt avser lärarnasvid dessa skolor möjligheter till fortbildning. 1 synnerhet lyfts förhållandenavid Humanistiska läroverket fram, vilken har en enskildskolstiftelse som huvudman, till skillnad från den andra riksinternatskolan ilandet. Grännaskolan, för vilken är huvudman. Kostnaderna förfortbildning av lärarna vid Humanistiska läroverket kan täckasendast med hjälp av höjda elevavgifter. Med den storlek dessa nu har - sägs deti motionen - är det omöjligt att anslå medel för lärarfortbildning. Motionärenmenar att resultatet härav är en oförsvarbar diskriminering av de vid skolananställda lärarna och yrkar att anslaget för lärarfortbildning för budgetåret1985/86 ökas med . utöver regeringens förslag. Mot bakgrund av ett förväntat förslag av regeringen omnylärarutbildning och nya fortbildningsbehov till följd därav föreslås i motion1984/85:1325 (c) yrkande 5 att det redan nu beslutas om ekonomiskt utrymmeunder /86 för att främst göra det möjligt för ämneslärare attbredda sin ämneskompetens. För detta ändamål bör enligt motionärerna 10 luilj.kr. anvisas under det nu aktuella anslaget. Utskottetbehandlar först mofion 1984/85:1928 yrkande 2. Utskottet konstaterar att motionärens beskrivning av attdet inte är möjligt för lärare vid riksinternatskolorna att med hjälp avsärskilda statliga medel delta i fortbildning är korrekt. Utskottet hänvisarhärvid till vad föredragande statsrådet anförde i budgetpropositionen 1983,nämligen att bl.a. riksinternatskolorna "är av den karaktären att desjälva måste få ta ställning till huruvida och i vilken form de önskar delta iden reformerade personalutbildningen. Däri ingår också att ta ställning tillavsättning av medel för ändamålet" (s. 255). Utskottet finner skäl att i sammanhanget erinra om attstaten genom riksinternatskolorna har iklätt sig ett särskilt ansvar för atttillförsäkra vissa elever skolgång under trygga förhållanden [jfr UbU1983/84:27 s. 13 och förordningen (1970:333) om riksinternatskolor]. Motbakgrund härav utgår utskottet från att regeringen följer utvecklingen i nuberört hänseende vid riksinternatskolorna och vidtar de åtgärder som denbedömer påkallade. Med hänvisning härtill är utskottet inte berett atttillstyrka den ökning av anslaget för /86 som föreslås imotionen. Mot bakgrund av förslaget i motion 1984/85:1325 villutskottet anföra följande. Regeringen har förelagt proposition1984/85:122 om lärarutbildning för m. m. Utskottet inser liksommotionärerna att beslut av om en reformerad lärarutbildning ochförändring av den nuvarande lärartjänstorganisationen förgrundskolan, som kan följa härav, kan förväntas medföra ytterligare krav påfortbildning. Enligt utskottets mening bör det emellertid ankomma på regeringenatt, när fullständig klarhet har nåtts om innebörden av en beslutad reform på UbU1984/85:15 6 området, föreslå att anvisa de medel förändamålet som bedöms nödvändiga. Utskottet har inte nu underlag för att föreslåen sådan höjning av anslaget till Fortbildning m. m. redan för budgetåret1985/86 som förordas i motionen. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att denfortbildning som behandlas i motionen, s.k. breddningskurser, förekommer i interinga omfattning inom ramen för den nuvarande organisationen. Under innevarandeläsår ges 45 sådana kurser (jfr Personalutveckling för skolväsendet 1984/85.Rapport om högskolans utbud m.m. för personalutbildning. SÖ 1984). De samladeresurserna för personalutveckling för nästa budgetår, vilka återfinns underflera skilda anslag i budgetpropositionen, kan totalt uppskattas till ca 300milj. Utskottet, som hänvisar till det anförda och samtidigtvill erinra om det statsfinansiella läget, är sålunda inte berett atttillstyrka bifall till förslaget om ytterligare 10 milj. kr. bör med hänvisning till utskottetsställningstagande i det föregående bifalla regeringens hemställan om ettreservationsanslag av . till Fortbildning m. m. för budgetåret1985/86. Därjämte bör motion 1984/85:1325 yrkande 5 avslås. Utskottet övergår nu till attbehandla en rad motionsyrkanden, vilka samtliga kräver lärarfortbildning ivissa speciella ämnen. Med hänvisning till vad motionärerna anfört om behovet avatt stärka biologiämnets ställning på den naturvetenskapliga linjen igymnasieskolan krävs i motion 1984/85:1337 (m) yrkande 3 en utredning omförutsättningarna för fortbildning av biologilärare. I motion 1984/85:1879 (s)yrkande 1 i denna del begär motionärerna att som sin mening gerregeringen till känna det angelägna i att man planerar en fortbildning idatorstödd undervisning för redan verksamma lärare. Mot bakgrund av vad ibudgetpropositionen anförs om att den särskilda medelsanvisningen för fortbildningi naturorienterande ämnen och teknik (no/teknik) för klasslärare underförevarande anslag upphör med utgången av innevarande budgetår hemställs imotion 1984/85:1895 (fp, s. m,c) att uttalar sig för att medel inomtillgängliga utbildningsanslag används för att säkerställa en fortsatt utbildningoch vidareutbildning i naturvetenskapliga och tekniska ämnen för lärare igrundskolan. 1 motionerna 1984/85:1331 (fp), 1984/85:1355 (c) och1984/85:1896 (m) åberopas att det är många i ämnet obehöriga lärare somundervisar i religionskunskap pk . Enligt motion 1984/85:1331 ärsituationen otillfredsställande, trots att sedanbeslutade att prioritera ämnet religionskunskap i fortbildningen av lärare.Motionärerna hemställer om åtgärder för att tillgodose behovet av behörigalärare för undervisning i religionskunskap på högstadiet genom såvälfortbildning som vidareutbildning (yrkande 3). I motion 1984/85:1355 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen haranförts om UbU1984/85:15 7 nödvändigheten av att åtgärder vidtas så att ämnetreligionskunskap får den ställning som avses enligt läroplanens intentioner. Imotion 1984/85:1896 slutligen anförs att bristande utbildning hos lärarna kanmedföra osäkerhet i undervisningen och detta gäller inte minst religions- ochkristendomsundervisningen. Motionärerna hemställer att hosregeringen begär förslag till åtgärder som innebår att behovet av behörigalärare i religionskunskap tillgodoses på högstadium i enlighetmed vad som anförts i motionen. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Den organisation för skolans personalutbildning sombörjade tillämpas grundar sig, som tidigare redovisats, påriksdagens beslut med anledning av proposition 1980/81:97 om skolforskning ochpersonalutveckling (UbU 1980/81:37, rskr. 1980/81:386). Beslutet innebär bl.a. att ansvaret för det pedagogiska utvecklingsarbetet i huvudsak skall liggapå det regionala och lokala planet. Skolstyrelsen, som är huvudman för skolan och desspersonal, har ansvaret för att planera personalutbildningen. Kommunerna fårstatsbidrag till lokal skolutveckling för att finansiera kostnader förpersonalutbildning och andra utvecklingsåtgärder. Det är skolstyrelsen somskall fatta de individuella besluten om utbildning och tjänstledighet fördenna. Staten utövar ett inflytande över personalutbildningen iförsta hand genom att dels se till att det inom högskolan finns ett visst utbudav kurser eller andra utbildningsmöjligheter för lärare och skolledare, delsange vilka förmåner som får utgå vid tjänstledighet för viss prioriteradutbildning. Det sistnämnda sker genom förordningen (1982:608) om statsbidragtill lokal skolutveckling m. m., av vilken det framgår att regeringen bestämmerför vilka fall lön utan avdrag, resekostnadsersättning, traktamente m.m. fårmedges och att SÖ beslutar för vilka slag av utbildningsbehov B-avdrag på lönenfår beviljas i samband med tjänstledighet för personalutbildning. Regeringensställningstagande rörande bibehållna löneförmåner har formen av en bilaga tillförordningen. SÖ:s beslut publiceras i (jfr SÖ-FS1984:41). Inom ramen för regeringens och om löneförmåner m.m. ankommer det på skolstyrelsen att i mån av tilldelade resurser beviljaförmåner för lärare som söker förtbildning. Kommunernas beslut om beviljadeförmåner kan ses som ett uttryck för kommunernas prioriteringar. När det gäller de ämnen för vilka det enligt motionernaföreligger angelägna fortbildningsbehov, vill utskottet göra följandekommentarer. Utskottet har inhämtat att ett mycket stort antal lärarehar genomgått kurser i datalära och datorundervisning under läsåren 1983/84 och1984/85. Antalet kursdeltagarveckor är under innevarande läsår drygt 10 000(motsvarar 2 515 beviljade platser) av de ca 38 800 som genomförs totalt isamtliga ämnen. Det innebär att drygt en fjärdedel av all fortbildning i landetavser data och att data är det mest frekventa fortbildningsämnet. I vadgäller ämnet religionskunskap vill utskottet erinra om att det såvitt Rättelse: S. 10, 4. andra raden Står: punkt Bil Rättattill: punkt B 10 UbU1984/85:15 8 avser bibehållna löneförmåner är ett av regeringenprioriterat ämne. Under innevarande läsår genomförs iämnet. Kommunerna har beviljat löneförmåner i av antalet ingivnaansökningar. Andelen beviljade ansökningar om förmåner är i genomsnitt . Deflesta av de genomförda kurserna i religionskunskap avser breddning avhögstadielärarnas kompetens. Generellt har konstaterats ett ökat intresseuiider innevarande läsår för fortbildning i religionskunskap. Som framgår av mofion 1984/85:1895 beräknasfortsättningsvis inga särskilda medel för no/teknik-fortbildningen. Emellertidframhåller föredragande statsrådet att det är nödvändigt med ytterligareinsatser för att stärka lärarnas kunskaper på bl. a. detta område, varförifrågavarande fortbildningsbehov bör prioriteras även i fortsättningen. Dåerfarenheterna av den nuvarande no/teknik-fortbildningen för klasslärare ärmycket positiva, talar enligt statsrådet goda skäl för att fortbildning meddenna inriktning anordnas även i fortsättningen inom ramen för högskolans ochkommunernas fortbildningsresurser, trots att den särskilda medelstilldelningenför dessa ändamål upphör. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattningoch finner att syftet med motion 1984/85:1895 i huvudsak är tillgodosett: Med hänvisning till vad utskottet nu har redovisat omfortbildning av lärare och fill vad i budgetpropositionen har anförts omfortsatta insatser för fortbildning i no/teknik föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1331 yrkandes, 1984/85:1337 yrkande3,1984/85:1355,1984/85:1879 yrkande 1, 1984/85:1895 och 1984/85:1896 yrkande 1. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffande rikdinjerför utformningen av den framtida skolledarut bildningen attriksdagen godkänner det som har förordats i proposition 1984/85:100, 2. beträffandefortbildningens organisation m. m. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:867 och 1984/85:2543 yrkande 5, 3. beträffande möjlighettill fortbildning för lärare vid riksinternatsko lorna attriksdagen avslår motion 1984/85:1928 yrkande 2, attriksdagen till Fortbildning m. m. med bifall till proposition 1984/85:100 ochmed avslag på motion 1984/85:1325 yrkande 5 för /86 anvisar ettreservationsanslag av , 5.beträffande fortbildning,ireligionskunskap m.fl. ämnen att avslår motionerna 1984/85:1331yrkande 3, 1984/ 85:1337 yrkande 3, 1984/85:1355, 1984/85:1879 yrkande 1, 1984/85:1895 och 1984/85:1896 yrkande 1. Särskilda åtgärder på skolområdet. Regeringen har underpunkt B 9 (s. 137-139) föreslagit att fill Särskilda åtgärder påskolområdet för /86 anvisa ett anslag av . 1984/85:2822 av Per m. fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 12. att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag att till Särskilda åtgärder påskolområdet för /86 anvisa ett anslag av , 13. att riksdagenbeslutar att inrätta ett nytt anslag Bidrag till handikappade med särskildabehov inom skolväsendet och att till detta för /86 anvisa ettanslag av . samt att hos regeringen begära förslag tillbidragsregler för anslaget, 14. att riksdagenbeslutar att inrätta ett nytt anslag Extra bidrag till studie-ochyrkesorientering och att till detta för /86 anvisa 5 450 000 kr.samt att hos regeringen begära förslag till bidragsregler för anslaget. Från förevarande anslag bestridskostnader för statsbidrag enligt förordningen (1981:501) om statsbidrag tillsärskilda åtgärder på skolområdet (ändrad senast 1984:70). Föredragande statsrådet erinrar om att han ibudgetpropositionen 1984 har redovisat sin uppfattning att principerna föranslagets fördelning och användning bör ses över. Statsrådet avser attåterkomma i frågan senast i samband med översynen av statsbidragssystemet förgrundskolan. För /86 beräknas i nu föreliggandebudgetproposition . för särskilda åtgärder på skolområdet. I motion 1984/85:2822 (m) anförs att hanteringen av medlenunder förevarande anslag inte har varit utan problem. Motionärerna erinrar omatt () efter uppdrag av regeringen har redovisatförslag rörande medlen för särskilda åtgärder på skolområdet. Förslagetremissbehandlas f. n. Motionärerna, som åberopar att reglerna för anslaget harinneburit att medlen har fördelats relativt jämnt mellan kommunerna, vilketinte stämmer med anslagets syfte, förordar att anslaget avvecklas (yrkande 12).I stället bör dels två nya anslag föras upp på riksstaten, dels bör 40 milj.kr. föras över till förstärkningsresurs". Under det ena av debåda föreslagna anslagen förordar motionärerna ätt till Bidrag fillhandikappade med särskilda behov inom skolväsendet för /86anvisar 100 milj. kr. (yrkande 13). Under det andra anslaget bör tillExtra bidrag till studie- och yrkesorientering anvisa 5 450 000kr. (yrkande 14). Vidare bör regeringen återkomma med regler för bidrag ur detvå nya anslagen. Förslagen i motionen innebär en UbU 1984/85:15 10 besparing på 100 milj. kr. Såsom framgår av såväl motionen som budgetpropositionenbereds f. n. förslag av SÖ rörande medlen för särskilda åtgärder påskolområdet. Vidare har utskottet inhämtat att regeringen avser att framläggaförslag om ett reviderat system för statsbidrag till undervisningen igymnasieskolan. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet förslagen i motioneni den del de avser avveckling av anslaget och införandet av två nya anslag. I vad gäller den reduktion av ifrågavarande medel somuppkommer genom de av motionärerna förordade åtgärderna vill utskottet peka påatt medlen under anslaget avser åtgärder på ett angeläget område, genom vilkastöd ges främst åt elever med särskilda behov. Utskottet kan med hänvisninghärtill inte tillstyrka den drasfiska nedskärning som motionärerna föreslår.Riksdagen bör sålunda ej heller biträda motionens förslag i denna del. Åberopande det anförda hemställer utskottet att till Särskildaåtgärder på skolområdet med bifall till proposition 1984/85:100 och med avslagpå mofion 1984/85:2822 yrkandena 12, 13 och 14'för /86 anvisarett anslag av . Kopiering av litterära och konstnärliga verk inomutbildningsväsendet. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 10 (s. 139-140) och