bet · G801KU35 · 1984-12-31 00:00:00 — Vid sammanträdet uttalade de dånärvarande styrelseledamöterna att de biträdde de erinringar och synpunktersom jag hade framfört till regeringen beträffande förlustrisken och minbedömning att det med hänsyn till att vi skulle sälja olja var olämpligt attköpa. Jag är ledsen att jag inte har någon exakt uppgift om vilka ledamöter somvar närvarande vid styrelsemötet, men styrelsen var inte fulltalig. Det kanskegår att komplettera senare med en uppgift om det. BertU Fiskesjö: Jag har uppfattat situationen så att niredan hade den olja ni KU1984/85:35 144 behövde, och om ni köpte mer olja skulle ni vara tvungnaatt sälja undan, och detta skulle innebära en ren förlust. Det var alltså uröverstyrelsens synpunkt inte någon särskilt smart affär att fullfölja detta köpav Iranolja. Är det korrekt? : Svaret är kanske litet mer komplicerat. beslutade att vi skulle köpa 600000 m-* råolja. I regleringsbrevet fick vi pengar för detta, och via Dahlstenfick jag veta hur regeringen önskade att köpet skulle ske. vardet ingen, vare sig i industridepartementet eller i överstyrelsen, som bedömdeatt vi skulle hamna i den situationen att vi i stället skulle sälja. Detta komfram i samband med att vi gjorde en ny s. k. försörjningsplanoch utredningen om översyn av oljelagringsprogrammet arbetade. Under hösten1983 började det stå klart för överstyrelsen att vi inte borde köpa utan bordehålla an. Det var därför jag tog kontakt med ochfrågade om vi verkligen skulle genomföra köpet. Det var en förändring frånsommaren 1983 . Jag vill erinra om att oljekonsumtionen i landet har gåttner drastiskt. Vi fick konsumtionssiffrorna ochkunde se att konsumtionen hade sjunkit ännu starkare . Får jag erinraom att konsumtionen har gått ner från ca 30 miljoner m 1980 till ca 16 miljonerm . Svaret äratt började vi förstå att vi inte borde köpa. BertU Fiskesjö: Har ni gjort några beräkningar av hur storförlusten kan bli på grund av att köpet fullföljs? : Utgångspunkten är regeringsbeslutet imars och uttalande att vi inte skall genomföra köpet om det inteblir på tillfredsställande kommersiella villkor. I underlaget till och i diskussionerna medindustridepartementet har vi gjort flera beräkningar av hur stora förlusternaskulle kunna vara. De hänger ihop med vilken skillnad det är mellan Iranslistpriser, s.k. Government selling prices, och vad man kan få ut påspotmarknaden när man säljer vidare, men det hänger också ihop meddollarkursen. var listpriset på Iranolja och då låg spotprisetpå . Om man ser det så, skulle vi förlora perfat. Affären rör sig om 2,5 miljoner fat. Det skulle alltså innebära - men jagunderstryker att det är grovt beräknade siffror - en förlust på ca 2,5 gånger1,. Då stod dollarn i , och förlusten skulle bliomkring 40 miljoner. står dollarn betydligt högre, i ungefär 9,50. Men det här är ett ytterlighetsfall. Beroende på vilketavtal man kunde åstadkomma med iranierna och rabatten från deras listpriserskulle föriusten kanske ligga på 10-20 miljoner. Jag är ledsen att jag inte kange en exakt siffra, men det beror på hur affärsuppgörelsen hade sett ut ellerkommer att se ut. KU1984/85:35 145 BertU Fiskesjö: Jag utgår från att ni inte ansåg att detvar ett fördelaktigt köp. : Förlustrisken var uppenbar genom att viskulle sälja oljan vidare. Ur överstyrelsens synpunkt var det dessutombesvärande att behöva köpa olja som vi skulle sälja. Då var vitvingade att inrikta våra krafter på försäljningsuppdraget - det tar tid och ärjobbigt att sälja olja. Det var alltså en fråga om att utnyttja de personellaresurserna på ett riktigt sätt. Skulle vi dessutom ha lagrat in råoljan i vårabergrum, hade vi fått också inpumpnings- och utpumpningskostnader. Det vardetta som låg bakom att vi från vår utgångspunkt och med vårt ansvar avrådderegeringen. BertU Fiskesjö: Det har också sagts att Iranoljan överhuvud taget inte är särskilt lämplig på grund av hög svavelhalt och liknandeoch att den därför är svår att avsätta. Är det riktigt? : Nej, det är fel. Vi har köpt Iranoljatidigare, och det finns ingen teknisk nackdel med den. Den har visserligennågot högre svavelhalt än Nordsjöoljan, men det hindrar inte att den läggs in ivåra långtidslager. : Är det vanligt att regeringen så här idetalj försöker föreskriva varifrån ni skall köpa olja? : Jag behöver inte redovisa förkonstitutionsutskottet att den normala fördelningen mellan regering ochmyndigheter är att regeringen ger ett uppdrag, som myndigheterna sedan på egetansvar skall genomföra på så bra sätt som möjligt. Men det är naturligt när detgäller affärer av den här storleksordningen - 900 miljoner och upp till enmiljard - att man har vissa underhandskontakter. Statssekreterare mig hur regeringen ville att inköpet skulle genomföras.1 de samtalen framförde jag till att om vi i överstyrelsen skullefatta ett sådant beslut skulle vi gå långt över våra befogenheter. Det skulleinnebära att vi inte följde upphandlingsförordningen. Därför måste regeringenfatta detta beslut. Jag kommer inte ihåg exakt hur orden föll, men Dahlstensade ungefär följande. "Gör förberedelser och skriv till regeringen vilkaåtgärder ni har vidtagit, så skall vi besluta." Vi skrev den 4 novembertill regeringen och redovisade vilka förberedelser vi vidtagit och avvaktadesedan regeringens beslut. Som jag redovisat dröjde det tyvärr ända till den 15december innan regeringens beslut kom, men så gick det till. : En avslutande fråga: Har du någonuppfattning om vad som var orsaken till att man var angelägen om att så mycketolja skulle köpas just från ? : Vid det tillfället dvs. sommaren 1983utvecklades det väl inte, men med min allmänna kännedom om vår handelspolitiskasituation 10 1984/85. KU1984/85:35 146 förstod jag att det var en handelspolitisk bakgrund. Närdebatten kom i gång, fick jag klart för mig att statssekreterare hade tecknat i ett avtal eller liknande vid besöket sommaren1983. Det är det enda jag känner till. : Vi har möjlighet att ställa den frågan tillÅberg, eftersom han skall komma hit. : Jag förstod självfallet att det fanns enhandelspolitisk bakgrund. : Under riksdagsdebatten berättade vad vi hörde , att generaldirektören undrade om man kunde avstå frånköpet, och om så inte var fallet ville han ha ett uttryckligt regeringsbeslutom att köpet skulle genomföras. Vad motiverade främst framställningen? Var det att det varuppgifter utanför styrelsens normala område att köpa och sälja olja, eller vardet också en bedömning av beredskapsläget, att det inte fanns behov? I sammadebatt säger att till grund för beslutet låg de bedömningar omberedskapsbehovet som gjordes när beslutet fattades. Fanns det något annatbehov än som förelåg tidigare? : fattade beslut omatt det program som fastställdes skulle fortsätta och att vi under1983-1984 skulle köpa 600 000 m Då var alltså bedömningen att dessa 600 000skulle komma att behövas. Omsvängningen började komma . Jag villerinra om det citat jag gjorde ur anslagsframställningen som lämnades in . Vi ville redan då anmäla att en reduktion av oljelagringensomfattning bedömdes vara naturlig. började det efter hand stå klart att vii stället för att köpa sannolikt skulle sälja. Detta var helt klart i december1983 när utredningen om översyn av oljelagringsprogrammet lade sitt betänkande.Från sommaren 1983, då vi alla gjorde bedömningen att vi skulle köpa, fram tilldecember 1983, då alla gjorde bedömningen att vi skulle sälja, var det engradvis utveckling. Vi fick efter hand fram siffror på oljekonsumtionen ochkunde göra nya prognoser. : Men gjordes denbedömningen att man kunde minska lagren kraftigt. Jag vill tolka så att det inte skulle vara någon förändring i förhållande till denbedömningen som . Hon sade nämligen att till grund förbeslutet låg de bedömningar av beredskapsbehovet som gjordes när beslutetfattades. Det skedde väl ändå inte före beslutet om att minska lagren? Inköpenfrån beslöts väl efter det att man hade gjort bedömningen att man kundeminska oljelagren, eller hur? Redovisade regeringen någon sådan bedömning attdet på nytt skulle uppstå behov av att köpa olja? KU1984/85:35 147 : Nej, det gjorde den inte - tvärtom. Iproposition 1983/84:110, som lades fram , sade regeringenatt vi skulle sälja ut 1,2 miljon m'' råolja, en bedömning som överstyrelsen ioch för sig delade med regeringen. Sedan kommer regeringsbeslutet sombekräftade att vi skulle fullfölja Iranköpet . När det beslutet fattadesvar bedömningen att vi skulle sälja. Men vad jag talade om var bedömningensommaren 1983. Det var väl också då var i . : Får jag tolka det så att den framställningBirgitta åberopade byggde inte bara på att det inte var en naturliguppgift för överstyrelsen att köpa och sälja olja utan också på att vi intebehövde olja av beredskapsskäl? : Det råder inga meningsmotsättningar omatt det inte kan vara en naturlig uppgift för ÖEF att bedriva oljetrading. Detvar också helt klart att vi inte skulle köpa mer utan att viskulle sälja olja. : Hur ofta händer det att överstyrelsen fårönskemål från regeringen att upphandla olja i ett visst specificerat land? : Jag har erfarenhet, och dethar inträffat köp av det här slaget under den tiden. Det enaär det här aktuella tillfället, där statssekreterare och sedanregeringen sade att vi skulle köpa från resp. . Det andra tillfället var under tid, när vigjorde ett köp av 950 000 m, som sedan lagrades i . Där var det endiskussion mellan mig och och mellan mig och motköpsaffären i samarbete med . Det var upplagt på det sättet. : Angavs det några skäl varför man ville hajust den upphandling som beslutades av regeringen och som Dahlstenuppenbarligen framställde önskemål om ? Det sades här attdet förmodligen låg handelspolitiska skäl bakom. När man hade samtal medgeneraldirektör om det bör man givetvis ha motiverat sitt beslut,eller det bör i alla fall ha ställts frågor, föreställer jag mig, om varför detplötsligt skulle göras en upphandling på de här villkoren. : Jag kommer inte ihåg exakt hur orden föllnär och jag talades vid , men vi hade båda klart för ossatt vi hade köpt från i form av motköp. Antingenvi uttryckte det klart eller inte var det underförstått vid vårt samtal att detlåg handelspolitik bakom, så det behövdes inte några frågor. : gav ingen motivering när budskapetlämnades om att regeringen önskade denna upphandling? : Det gavs inte någon formell motivering, nej.När regeringen på vår begäran föreskrev att vi skullefullfölja KU1984/85:35 148 uppdraget fanns det däremot en direkt hänvisning tillhandelspolitiska skäl. Där står det: "Regeringen föreskriver- med hänsyntill de handelspolitiska bindningar som föreligger i ärendet och oaktat förslagi proposition 1983/84:110 om minskning av statens lager av råolja - att ÖEFskall fullfölja uppdraget att inköpa råolja från ." I beslutet i mars1984 kom det alltså en formell motivering. : Får jag ställa en fråga om ÖEF:s ställning.Ni skall naturligtvis inte ta handelspolitiska hänsyn, utan det åvilarsjälvfallet regeringen, men har det i den här affären förekommit kontakter medandra departement än det varunder ni formellt lyder i den typen av frågor? : Nej, under handläggningen förekom intesådana kontakter enligt vad jag kan påminna mig, men jag kan inte sägaalldeles säkert. Överstyrelsen lyder ju under försvarsdepartementet utom iavseende på energiprogrammet, där vi lyder under industridepartementet. Jag kaninte säga om jag har nämnt detta till ellerPer , men det fanns inga kontakter handläggningsmässigt. När regeringen imars 1984 fattade beslut hade jag däremot ett samtal med föratt informera honom, men några handläggningsmässiga kontakter förekom inte. : Har ni haft någon principdiskussion medregeringen om den här typen av direktiv? : Nej, det har vi inte haft. Jag har haftett par diskussioner med statssekreterare , och somframgick av citatet ur mitt handbrev hade jag per brev men också vid personligasammanträffanden resonemang med honom om huruvida köpetverkligen skulle fullföljas. Jag tillåter mig citera vad jag skrevi mitt handbrev : "Är, det fortfarande regeringens önskanatt upphandlingen skall ske på det sätt som Du angav eller skall ÖEFändra inköpsuppdraget?" hade jag flerfaldiga diskussionermed om upphandlingen. : Jag har ett par små detaljfrågor. Om köpet fullföljs blir det såvitt jag förstår fråga omförsäljning av 1,2 miljon m-*. I annat fall blir det en försäljning av 600 000.Generaldirektören sade att det skulle bli en hel del merarbete och problem omdet tillkom 600 000 m"*. Gäller det också lagringen av dessa kvantiteter?Kan man räkna med att det blir förlust även vid en försäljning av de övriga 600000 med hänsyn till att det då är dubbelt så mycket som skall säljas? : Till att börja med måste jag göra enkomplettering. Det är riktigt att det mot bakgrund av riksdagsbeslutet på våren1984 var 1,2 miljon som skulle säljas, men sedan har fattatytterligare ett beslut om ännu mer utförsäljning. Enligt beslutet i höstasskall vi sälja 1,7 KU1984/85:35 149 miljon m''. Detta visar hur snabbt vårt behov av oljaminskar. Som situationen är skall vi alltså sälja 1,7 miljon m råolja. Jag skulle vilja uttrycka det så, att blir vi tvingade attta in Iranolja och pumpa in den i , får vi kostnader för det. Då blirdet naturligtvis problem att sälja ut den oljan tillsammans med de 1,7miljonerna. Dessutom får vi kostnader för utpumpningen. Om vi skall fullfölja Iranköpet och vi gör det på så sättatt på vårt uppdrag får bedriva ren trading - köpa i ochsälja direkt på spotmarknaden - tror jag inte det påverkar försäljningen av deandra kvantiteterna. Men där måste jag inflika att det måste bli förhandlingarmed . I mycket stor utsträckning har . k. final-destination-klausuleri sina avtal, eftersom man inte vill att oljan skall komma ut på spotmarknaden.SP förhandlar om att få bort sådana bestämmelser. BertU Fiskesjö: Hur bedömer du den motsättning som liggeri att ni får besked dels om att ni skall köpa en viss kvantitet olja i ,dels om att detta skall ske enbart enligt sunda affärsmässiga principer? Gårdessa båda saker över huvud att förena? Vi har ju heller inte kommit tillavslut . Situationen är, om jag får uttrycka mig så, besvärlig både för ossoch för . Överstyrelsen har transporterat uppdraget tillSvenska och sagt att bolaget skall köpa olja men göra det utanförlust. sitter i en ganska besvärlig förhandlingssits förnärvarande. Verkställande direktören i , , och jaghar anmält till statssekreterare och statssekreterare attsituationen är besvärlig, eftersom vi inte vet vilket som skall gå före: att viskall köpa olja eller att vi skall göra det utan förlust. Vi har , närförhandlingar pågår, fått göra en kortslutning upp till statssekreterarna, somfår bedöma frågan. har vice utrikeshandelsministern i ,Ardabili, varit i - jag var inte med. Då har man också behandlat denhär frågan. Jag vet inte om det kan bli en upplösning, men ärsituationen låst som jag uppfattar det. De två villkoren står mot varandra. : Det har framgått att överstyrelsen förekonomiskt försvar och dess generaldirektör ibland har begärt instruktioner frånregeringen för att få klarhet i kompetensförhållandena. Har det vid någottillfälle kvarstått sådana problem? : Nej, regeringen har givit mig klarabeslut efter de diskussioner vi har haft. Min strävan i hela affären har varitatt klart framlägga för regeringen de bekymmer affären orsakat oss och vilkarisker för föriust och extra kostnader den innebär samt att få klariagt genomregeringsbeslut att regeringen tar ansvar. Det har varit min enda utgångspunkt. På den senare punkten hade alltså och jag en del KU1984/85:35 150 diskussioner , men regeringsbeslutet har inteföranlett någon tveksamhet. : Jag tackar för de informationer vi harfått, som är värdefulla för den fortsatta behandlingen av ärendet. KU1984/85:35 151 Utfrågning med direktör , Beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), tisdagen den 26 februari1985 angående viss kreditutfästelse m. m. avseende (punkt 13 b) : Jag hälsar byråchef välkommen tillutskottet, där vi har ett ärende med anknytning till byråchefens arbete. Enligtvår praxis ger jag först den som vi kallat hit möjlighet att lämna enintroduktion. : Om ni vill kan jag lämna en kort översiktöver vad vi gör med speciell inriktning på det som är aktuellt och haraknytning till . Embryot till beredningens tillkomst var statsministerPalmes besök i , då president framförde önskemål tillSverige om att få samarbeta med svenska staten inom bl. a. områdena tekniskutbildning och teknologiöverföring. Det var från början klart att hela eller del av kostnaderna för samarbetet skulle betalas av , som är ettoljeland. Med det i bakgrunden startade vi en försöksverksamhet1975. Vi hörde då till . Försöksverksamheten omfattadede länder med vilka hade samarbetsval, vilket inkluderade Algeriet.Sedan blev det en statlig myndighet, som överfördes till utrikesdepartementetår . Verksamheten har expanderat ganska snabbt. Vi har för1984/85 ett anslag på ungefär 100 milj. kr. som vi använder för vad vi kallartekniskt samarbete. Det är pengar som vi utnyttjar på gåvobas för vissainsatser i ungefär 17 länder. Det är framför allt bidrag tillkonsultutredningar. Vi hjälper de här länderna att utreda olika projekt, attgöra "feasibility studies" och liknande för projekt de vill satsa på.Vi kan också bidra till utbildningsinsatser och institutionssamarbete.Verksamheten är inriktad på i huvudsak 17 länder inkl. . Hela verksamheten är baserad på ett det finns ettömsesidigt intresse. Det skall vara insatser som länderna är intresserade avoch som är prioriterade av dem, men vi skall också på svensk sida bedöma att dekan ha ett kort- eller långsiktigt intresse genom att utveckla förbindelsernamed de länderna. Vi har dessutom inom anslaget på 100 miljoner möjhghet attge bidrag till ett antal internationella kurser. Även där inbjuds , menav bl. a. språkskäl har det inte varit så många deltagare från just det landet. Det andra programmet, som kanske i det här fallet är merintressant, är det s. k. u-kreditsystemet. För det har vi innevarande år 375miljoner som kan användas som gåvoelement i u-krediter. Det innebär att vi kanavsätta vissa biståndsmedel för att förbättra villkoren för krediter som gårtill utvecklings-främjande projekt som genomförs i samarbete med svenskaföretag. Det gäller alltså bundna biståndspengar. Biståndsmedlen användsnormalt för att sänka räntan på lånen. Det innebär i praktiken att exempelvisen tioårig KU1984/85:35 152 kredit kan ges ränta, medan en normal exportkreditskulle ges till . Det är mellanskillnaden mellan de räntenivåerna som vitäcker med biståndsmedel, men själva kreditbeloppet som lämnas till den lägreräntan förutsätts länderna betala tillbaka. Vi har gjort utfästelser om sådana u-krediter till 20u-länder, dels några av SIDA:s programländer, dels några av de 17 länder som vii huvudsak arbetar med. Eftersom det gäller krediter av vilka en icke obetydligdel skall återbetalas måste vi ställa vissa krav på kreditvärdighet hos länderna.Vi ger inte sådana krediter annat än om vi bedömer i samråd medexportkreditnämnden att det finns rimliga möjligheter för landet att återbetalakrediten. , när många länder fått en försämradkreditvärdighet, är det något färre länder som kan komma i fråga för störrekreditbelopp. är ett av de länder som bedöms ha ganska godkreditvärdighet, så i det fallet är det inte något problem. Vi har fram till i årutbetalat 13 milj. kr. för tekniskt samarbete till . Att det är ettrelativt lågt belopp har väl berott på många faktorer, som jag inte här skallgå in på. Vad gäller u-krediter har vi givit utfästelser - dvs. vihar ställt oss positiva till u-krediter - för ungefär tio projekt. Av dem harsju fallit bort av olika skäl. Det beror bl. a. på att andra länder - i det härfallet kanske framför allt - har liknande system, och det blir enkonkurrens om projekten. Det tycker vi på vårt håll är positivt, men det ärförvånande att så många har fallit bort och att de svenska anbuden konkurreratsut av bättre prismässiga eller finansieringsmässiga bud från andra håll. har bara en enda, relativt liten kredit, somgäller fiskebåtstillverkning, blivit en konkret affär, och där har pengarnautbetalats. Vi har en annan, också relativt liten kredit där ännu intealla formaliteter är klara men där det sannolikt blir kontrakt inom dennärmaste tiden. Sedan har vi en tredje u-kredit på ett rätt stort belopp,275 miljoner, som avser teleutrustning. Den är under förhandling, och vibedömer att algerierna kommer att bestämma sig . Som en uppföljning av skrivelserna från ambassaden i Algeri novemberdecember, som ni känner till, hade vi en diskussion med en algeriskdelegation i februari 1984.1 protokollet angav vi att vi inte kunde taställning till u-krediter annat än när det föreligger ett konkret projekt. Vivill alltså inte ge utfästelser annat än när vi vet vad projektet är och kangranska det och vet vad det kostar. Vidare tog vi med i protokollet att vi bedömde att enrimlig nivå för u-krediter till kunde vara600-650 milj. kr. : Jag skulle vilja fråga byråchef närhan först fick reda på att en kredit till av det här slaget var pågång. När var er första befattning med ärendet? KU1984/85:35 153 : Vi behandlar varje ärende för sig när detkommer fram ett konkret förslag, men om riksdagsman menar skrivelsenvill jag säga att vi fick reda på den vid ett styrelsemöte i början av december1983. : Får jag tolka det så att ni fick besked omatt en kredit av detta slaget var utlovad till i samband med detstyrelsesammanträde ni hade enligt de informationer vi har fått? : Vi fick information om brevet frånambassaden i i samband med vårt styrelsemöte - det ärriktigt. : På vad sätt gavs den informationen? : Vi fick se papperet vid sammanträdet. Någondag senare kom det på mer formell delning. : Så första kontakten var uppenbarligen den 7december, som styrelsesammanträdet hölls? : Det är riktigt. : Vilket beslut fattade styrelsen då? : Det var då vi hade uppe ärendet som gällerteleutrustning till . Den kredit på 275 milj. kr. som jag nämnde.Kreditbeloppet är 275 miljoner, och gåvoelementet rör sig om 100 milj. kr. Denkrediten hade vi utrett , och den var mogen för beslut.Styrelsen beslutade om ett principiellt positivt godkännande, och sådelegerades till ordföranden att slutiigt avgöra ärendet. Det gjordes någonvecka . : Vilken var reaktionen i styrelsen när nifick beskedet ? : Jag är sekreterare i styrelsen, och jag vetinte hur ledamöterna i styrelsen tänkte, men för mig var det naturligtvis enöverraskning. : När beskedet hade kommit, vilken form avberedning skedde inom BITS av ärendet innan slutgiltigt klartecken gavs frånBITS? : Det som skedde antar jag framgår avhandlingar som ni känner till lika väl som jag. Det gick ett nytt brev frånambassaden där man förtydhgade ärendet, men det hade ingen inverkan alls på vårberedning av det konkreta kreditärendet. : Jag måste fråga, därför att vi har etttelegram från statssekreterare till ambassadör i , dagtecknatden 7/12, alltså som hade sitt sammanträde. Där sägsdet bl. a. följande: "Brevet skiljer sig på flera väsentliga punkter frånde slutsatser som drogs vid våra överläggningar i anslutning till Oubouzarsbesök. Vi tror inte att KU1984/85:35 154 samarbetet gagnas av att algerierna bibringas felaktigaeller svävande uppfattningar om bistånds- och subventionselementen i ett sådantsamarbete." Jag skall citera ytterligare två meningar som följerdirekt: "Som jag mycket starkt underströk under samtalen i hadedet aldrig varit aktuellt att utfästa någon kreditram för BITS åtaganden inågot visst land. Sådana ramkreditsarrangemang är inte förenliga med depolicyriktlinjer som gäller för BiTS-verksamheten och skulle i vilket fall somhelst endast kunna utfästas efter sedvanlig gemensamberedning ochregeringsbeslut." Jag förmodar att har sett ambassadör av den 26 och kritik mot brevet på flera punkter. Då måste jagfråga: är brevet av den 26 tillfredsställande ur teknisk synpunkt när manoffererar hjälp från BITS, eller innehåller det felaktigheter i teknikoch metodik jämfört med vad BITS normalt sysslar med?