bet · G801AU15 · 1984-12-31 00:00:00 — omanslag till statlig personalpolitik m.m. (prop. 1984/85:100) I betänkandet behandlas först deförslag som regeringen lagt fram under avsnittet Gemensamma frågor iproposition 1984/85:100 bilaga 2, punkterna 1 och 2 samt 4-6 och som bl. a.berör lönefrågor för statsanställda. Därefter tar utskottet upp förslag iproposition 1984/85:100 bilaga 15 under avsnittet D. m. och som avser bl. a. medel till m.fl.myndigheter. I sammanhanget behandlas två motioner nämligen 1984/85:1187 avMarianne () angående åtgärder för att minska de offentliga utgifternaoch /85:2107 av () och 'Wennerfors (m) angående detstatliga förhandlings- och lönesystemet m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag på samtligapunkter. Reservationer har avlämnats av moderata samlingspartiet,, och vpk angående förhandlings- och lönesystemet påden offentliga sektorn. Den allmänna lönenivån för statsanställda m. m. Under denna punkt redovisarcivilministern de avtal som har träffats om löner m. m. förstatstjänstemännen och om avtalens inverkan på de beräkningar som gjorts iårets budgetproposition av kostnaderna för löner och pensioner. I detta samrrianhang behandlar utskottet två motioner.Marianne () tar i motion 1187 upp ett förslag med åtgärder för aUminska de offentliga utgifterna. Förslaget bygger på den förutsättningen att detjänstemän som vet vilken verksamhet som är onödig också är de som självasysslar med den. Vidare antar motionären att dessa personer finns påunderordnade befattningar och har ytterst liten anledning attsäga ifrån, eftersom de då riskerar att antingen komma på kant med sinaöverordnade eller alt bli arbetslösa. Om några besparingsförslag skall kommafrån dem måste de premieras. Motionären föreslår mot bakgrund härav att denstatliga tjänsteman som bevisar att hans arbetsuppgift är helt eller i alltväsentligt utan gagn antingen bör erhålla avsked med bibehållande av intjäntapensionsförmåner samt ett skattefritt belopp och två årslöner eller efler egetval få en årslön skattefritt samt genom omplacering få en ny tjänst med sammalön som den förra. En "gagnlöshetsnämnd" bör inrättas som behandlartjänstemannens skriftliga ansökan. 1 1984/85. AU1984/85:15 2 Utskottet anser att det i och försig är förtjänstfullt att åtgärder föreslås för att minska de offentligautgifterna och att tjänstemännen engageras i detta arbete men betraktar denmetod härför som förs fram i motionen som klart olämplig. Mot bakgrund häravbör motion 1187 avslås. I motion 2107 behandlar AndersHögmark (m) och () förhandlings- och lönesystemet på den offentligasektorn samt frågor som rör personalutveckling. När det först gällerförhandlingssystemet menar motionärerna att det råder en växande insikt om attlönebildningen och formerna härför spelar en avgörande roll för att vissacentrala mål för den ekonomiska politiken skall uppnås. De senaste årenslönerörelser har klart visat på behovet av en förändring av nuvarande systemsom är starkt centraliserat och som resulterar i avtal som avlägsnar sig frånsamhällsekonomins förutsättningar och marknadens villkor. Utvecklingen gåräven mot avtal med allt fler följsamhetsklausuler som i sig ärinflationsdrivande. Slutsatsen blir enligt mofionärerna att det nu krävs eningående utvärdering av nuvarande förhandlingsordning där statens roll som delsstatsmakt med ansvar för den ekonomiska politiken, dels arbetsgivare böranalyseras. Vidare anser motionärerna att lönesystemen på denoffentliga sektorn är stela och tillika dåligt anpassade till marknadens behov.Lönesystemet bör i stället vara mer flexibelt och marknadsorienterat i likhetmed den enskilda sektorn. Detta skulle innebära större frihet att varieralönesättningen för samma typ av tjänster och ökade möjligheter för individuellalönesättningar. Vidare förordas ett ökat inslag av resultatlön där så är möjligt.Det är enligt motionärerna angeläget att regeringen vidtar erforderligaåtgärder så att det arbete som pågår med förändring och anpassning av denstatliga lönepolitiken fördjupas, påskyndas och drivs med kraft. Slutligen konstaterar motionärerna atl personalen ärverksamhetens viktigaste resurs. Deras kunskaper och erfarenheter måstetillvaratas och förutsättningar skapas för ett direkt inflytande på den egnaarbetsuppgiften. Arbetet med atl utveckla och stimulera nya och merändamålsenliga former för arbetsorganisationen måste ständigt vara aktuellt.Vidare bör arbetsle-dar- och chefsutveckling få en fortsatt och merframträdande roll som rekrytering av kvinnliga chefer måstestimuleras. Motionärerna framhåller att en höjd utbildnings- och kompetensnivåhos personalen ger bättre förutsättningar alt möta framtidens krav påförändringar och anpassningsförmåga i organisationen. Det är därför angelägetatt regeringen tar initiativ till att i samlad form uttrycka ett antalpersonalpolitiska principer till vägledning för sig själv som arbetsgivare ochför anställd personal. När det gäller förhandlings- och lönesystemet på denoffentliga sektorn anser utskottet att några förändringar i den nuvarandeordningen, där parterna på arbetsmarknaden träffar avtal om bl. a. löner ochallmänna anställningsvillkor, inte är aktuella. Det måste enligt utskottetsmening åligga parterna att i förhandlingsarbetet visa samhällsekonomiskt ansvarså AU1984/85:15 3 att den förda ekonomiska politiken inte äventyras. Vidarefår det ankomma på lönedelegation att för del framföraeventuella riktlinjer i förhandlingsfrågor. Mot den bakgrunden bör motionen idenna del avslås. I fråga om det statliga lönesystemet vill emellertidutskottet peka på att förändringar har skett mot en merindividuell lönesättning. I detta sammanhang kan nämnas att myndigheterna sedanår 1978 lokalt kan förhandla om anställningsvillkor för tjänster och tjänstemänenligt det s. k. . Vidare finns ett särskilt avtal för individuelllönesättning av chefstjänster. Kontraktsanställning är en annan möjlighet tillindividuell inplacering. Vidare har parterna avtalsrörelseträffat avtal om att införa s. k. marknadslönetillägg (MLT). Del kan ocksånämnas att inslag av resultatlön införts på som första myndighet.Det bör också tilläggas att numera är de flesta statliga tjänster inplacerade irörlig lönegrad vilket i sin tur medför ytterligare möjligheter tillindividuella lönesättningar. Sammanfattningsvis ser utskottet positivt på denutveckling som skett av det statliga lönesystemet men är medvetet om att dettaär partsfrågor där förändringar förutsätter kollektivavtal. Vidare har utskotteterfarit att det inom förbereds en proposifion under våren1985 om den statliga personalpolifiken, där bl. a. personalutveckling kommeralt beröras. Mot bakgrund härav får mofion 2107 i aktuell del anses varatillgodosedd och inte behöva medföra någon ytterligare åtgärd. Motbakgrund av det anförda hemställer utskottet 1. beträffande åtgärderför au minska de offentliga utgifterna att avslår motion 1984/85:1187, 2. beträffandeförhandlings- och lönesystemet på den offentliga sek torn attriksdagen avslår motion 1984/85:2107, 3. att läggertill handlingarna punkt 1 i bilaga 2 till proposition 1984/85:100. Lönegradsplaceringen för vissa tjänster m. m. I följande punkter delges vad civilministern haranfört om 2. Lönegradsplaceringen för vissa tjänster m. m. Tjänstledighetför statsanställda "UD-makar" m.fl. Verksamheten ioffentliga sektorns särskilda nämnd. Utskottet har inte funnit anledningfill särskilda uttalanden i dessa frågor utan hemställer att lägger fillhandlingarna punkterna 2,4, 5 och 6 i bilaga 2 till proposition 1984/85:100. II.Statligpersonalpolitik m. m. 1.Statens arbetsgivarverk m.fl. anslag Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkterna D l-D 18 och hemställer 1. att riksdagengodkänner att övertar ansvaret för den förhandlings-och informationsverksamhet avseende frågor som förbereds inom regeringskanslietför beslut av , regeringen eller statsråd och som inte syftar tillkollektivavtal, m. m., 2. att riksdagenbeslutar att statens förhandlingsräd skall upphöra vid utgången av , 3. att riksdagentill för /86 anvisar ett förslagsanslagav , 4. att riksdagentill Externa arbetstagarkonsulter för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 5. att riksdagentill Statens löne- och pensionsverk för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 6. att riksdagentill Statligpersonaladministrativ informationsbehandling för budgetåret1985/86 anvisar ett förslagsanslag av , 7. att riksdagentill Avlöningar till personal på indragningsstat för /86 anvisarett förslagsanslag av , 8. att riksdagentill för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 9. att riksdagentill Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering för /86anvisar ett förslagsanslag av , 10. att till Vissa trygghetsåtgärder förlärare för /86 anvisar ett reservationsanslag av , 11. att till förpersonalutveckling: Bidrag till myndighetsuppgifter för /86anvisar ett anslag av , 12. att till förpersonalutveckling: Uppdragsverksamhet för /86 anvisar ettförslagsanslag av , AU1984/85:15 5 13. att till Bidrag tillsärskilda personalutbildningsåtgärder m. m. för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 14. att till för /86 anvisar ett förslagsanslag av 1 033 000kr., 15. att till Kostnader förvissa nämnder m. m. för /86 anvisar ett förslagsanslag av , 16. att till för /86 anvisar ett förslagsanslag av , 17. att till Vissförslagsverksamhet m. m. för /86 anvisar ett förslagsanslag av150 , 18. att till Täckning avmerkostnader för löner och pensioner m. m. för /86 anvisar ettförslagsanslag av 2 , 19. att till Vissaskadeersättningar m. m. för /86 anvisar ett förslagsanslag av100 , 20. att till Statligkreditgaranti för bostadsanskaffningslån för /86 anvisar ettförslagsanslag av . Närvarande: (),' (), ErikJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (vpk), (), (), (), IngvarKarisson i (c) och (). Förhandlings- och lönesystemet på den offentliga sektorn(punkt 1:1 mom. 2) , , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 2 börjar "När det" och slutar på s. 3"ytterligare åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med vad som anförs i mofion 2107av () och () att lönebildningen och formernahärför spelar en avgörande roll för hur de centrala målen för den ekonomiskapolitiken skall kunna uppnås. De senaste årens lönerörelser visar klart på AU1984/85:15 6 behovet av en förändring av nuvarande förhandlingssystem,om stabilitet skall kunna uppnås i den svenska ekonomin. Mot bakgrund häravanser utskottet att den utveckling som pågår med allt fler följsamhetsklausuleri avtalen måste brytas för att inte varje regering skall misslyckas medinflationsbekämpningen. Vidare anser utskottet att nuvarande starkt centraliserademodell för förhandlingar måste bli föremål för en ingående utvärdering för attlöneförhandlingarna på den offentliga sektorn skall fås att stämma överens medde samhällsekonomiska målen. När det sedan gäller det statliga lönesystemet serutskottet i likhet med mofionärerna positivt på de förändringar som skettsenare år mot en mer individuell lönesättning. Som exempel härpå kan nämnasavtalen för lönesättning av chefstjänster, kontraktsanställning och s. k.marknadslönetillägg. Det är särskilt positivt att resultatlön införts på enmyndighet. Sammanfattningsvis anser utskottet att det är en bra utveckling somsker mot mera individuella och marknadsanpassade lönesättningar och förväntarsig att arbetsgivarverket aktivt verkar för ytterligare avtal med dennainriktning. De anställda är verksamhetens viktigaste resurs. Deraskunskaper och erfarenheter måste tillvaratas. Arbetet med att utvecklaarbetsorganisationen måste ständigt fortsätta. Vidare förordar utskottet attdet satsas än mer på ledarutvecklingen. Rekryteringen av kvinnliga chefer måsteytterligare sfimuleras. Liksom motionärerna anser utskottet att en höjdutbildnings- och kompetensnivå hos personalen ger bättre förutsättningar föratt möta framtidens krav. Staten bör liksom andra arbetsgivare mot bakgrund avvad som bl. a. nu framförts utforma ett vägledande personalpolitiskt program.Vad nu anförts angående förhandlings- och lönesystemet på den offentligasektorn samt frågor rörande den statliga personalpolitiken bör med bifall tillmotion 2107 ges regeringen till känna: dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande förhandlings- ochlönesystemet på den offentliga sektorn attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2107 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Förhandlings- och lönesystemet på den offentligasektorn (punkt 1:1 mom. 2 - motiveringen) (), () och i (c) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 3 som börjar "I fråga om" och slutar "ytterligareåtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet ser positivt på de förändringar som skett undersenare år mot en mer individuell lönesättning och vill särskilt nämna avtalenför lönesättning av chefstjänster, kontraktsanställning och s. k.marknadslönetillägg (MLT). Vidare menar utskottet att det inslag av resultatlönsom införts på en myndighet är särskilt intressant. AU1984/85:15 7 tillfredsställelse på den utveckling som skett mot alltmerindividuellt anpassad lönesättning inom den offentliga sektorn och anser atlförändringar i sådan riktning bör fortsätta. Utskottet är emellertid medvetetom att detta är partsfrågor som kräver kollektivavtal. Vidare har utskotteterfarit att det inom förbereds en proposition under våren1985 om den statliga personalpolitiken, där bl. a. personalutveckling kommeratt beröras. Mot bakgrund härav får motion 2107 i aktuell del anses vara tillgodoseddoch inte behöva medföra någon ytteriigare åtgärd. Förhandlings- och lönesystemet på den offentligasektorn (punkt 1:1 mom. 2 - motiveringen) (vpk) anser attden del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar "När det" ochslutar på s. 3 "ytterligare åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att den utveckling som har skett av detstatliga lönesystemet mot alltmer individuella lönesättningaroch då särskilt för chefspersoner kan komma att missgynna stora grupper avlågavlönade, i synnerhet kvinnor, och därigenom ytterligare snedvridalönesättningen på arbetsmarknaden. Vad gäller förhandlings- och lönesystemet ärutskottet medvetet om att detta är partsfrågor där förändringar förutsätterkollektivavtal men tar bestämt avstånd från att arbetstagarparten iförhandlingsarbetet skall underordna sig en statlig inkomstpolifik som har somfrämsta syfte att pressa tillbaka de arbetandes löner. Detta sker somlönerna för de högavlönade höjs och deras skatter minskar. Kapitalvinster,företagsvinster och förmögenheter tillåts också stiga. Vidare har utskottet erfarit att det inomregeringskansliet förbereds en proposition om den statligapersonalpolitiken, där bl. a. personalutveckling kommer att beröras. Motbakgrund härav bör motion 2107 i aktuella delar avslås. ,.«o«.Stockho,..985 82570