bet · G801LU35 · 1984-12-31 00:00:00 — Förhandling skall hållas inför nämnden, om det inte äruppenbart att någon förhandling inte behövs. Om en part skall inställa sigpersonligen, får nämnden förelägga vite. Om sökanden har kallats men intekommer till förhandlingen, avskrivs ärendet. Att motparten uteblir hindrar inteatt ärendet avgörs. 17 §5 Om anledning därtill förekommer, skall nämnd eller den nämndenförordnar besiktiga den fastighet som ärendet rör. Parterna skall beredastillfälle att närvara vid sådan besiktning. får också föranstalta omannan nödvändig utredning. 1 ärende som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21 eller 31 §jordabalken skall arrendenämnden inhämta yttrande från lantbruksnämnden. Iärende som avses i 9 kap. 9 § jordabalken får arrendenämnden, om utredningenger anledning till det, inhämta yttrande från lantbruksnämnden omarrendeställets avkastningsförmåga. får i ärende som avses i 2 a §bostadssaneringslagen (1973:531) inhämta yttrande frän byggnadsnämnden.Yttrande som sagts nu inhämtas från den lantbruksnämnd eller byggnadsnämnd inomvars område fastigheten är belägen. I ärende som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21 eller 31 §jordabalken skall arrendenämnden inhämta yttrande från lantbruksnämnden. Sådantyttrande skall också inhämtas om det beträffande jordbruksarrende uppkommerfråga om tillämpning av 6 § första stycket 3 eller 4 eller 7 § tredje stycketlagen (1985:000) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället. I ärendesom avses i 9 kap. 9 § jordabalken får arrendenämnden, om utredningen ger anledningtill det, inhämta yttrande från lantbruksnämnden om arrendeställetsavkastningsförmåga. får i ärende som avses i 2 a §bostadssaneringslagen (1973:531) inhämta yttrande från byggnadsnämnden.Yttrande som sagts nu inhämtas från den lantbruksnämnd eller byggnadsnämndinom vars område fastigheten är belägen. 5 Senaste lydelse 1984:679. I ärende angående tvist omhyresvillkor enligt 22 § hyresförhandlingslagen (1978:304) skall hyresnämnden,om det finnes erforderligt, bereda den hyresgästorganisation som ingått denklandrade överenskommelsen tillfälle att yttra sig. Begärs prövning av fråga som avsesi 4 § andra stycket hyresförhandlingslagen inträder organisation med vilkenförhandlingsordning gäller som medpart till hyresvärden vid handläggningen avärendet i den delen. Beslut av nämnd äger, sedan tid för eller besvärutgått när talan får föras mot beslutet, rättskraft, såvitt därigenom avgjortsfråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 3, 5a, 6, 7, 8 eller 9. Vad som sagts nu gäller dock ej beslut, varigenom ansökanom åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 16 § andra stycket eller tillstånd enligt12 kap. 3437 eller 40 § jordabalken eller 30 § andra stycket bostadsrättslagen(1971:479) eller ansökan om uppskov enligt 12 kap. 59 § jordabalken elleransökan om förbud eller medgivande som avses i 2 a § bostadssaneringslagen(1973:531) eller yrkande om rätt till förhandlingsordning enligt 9 §hyresförhandlingslagen (1978:304) lämnats utan bifall. Beslut av nämnd äger, sedan tid för eller besvärutgått när talan får.föras mot beslutet, rättskraft, såvitt därigenom avgjortsfråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 5 eller 4 § första stycket 2, 2a, 3, 5 a, 6, 7, 8 eller 9. Vad som sagts nu gäller dock ej beslut, varigenomansökan om åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 16 § andra stycket ellertillstånd enligt 12 kap. 34 37 eller 40 § jordabalken eller 30 § andrastycket bostadsrättslagen (1971:479) eller ansökan om uppskov enligt 12 kap.59 § jordabalken eller ansökan om förbud eller medgivande som avses i 2 a §bostadssaneringslagen (1973:531) eller yrkande om rätt till förhandlingsordningenligt 9 § hyresförhandlingslagen (1978:304) lämnats utan bifall. 23 a § Om rätt för part att klandra beslut av arrendenämnd iarrendetvist finns bestämmelser i 8 kap. 31 § jordabalken och 16 § lagen(1957:390) om fiskearrenden. yttrande enligt 12 a § andra stycket fårinte överklagas. Nämndens beslut i sådana frågor som avses i 23 § tredjestycket får överklagas genom besvär hos fastighetsdomstolen. yttrande enligt 12 a § andra stycket fårinte överklagas. Nämndens bes\ut i sådana frågor som avses i 23 § tredjestycket får överklagas genom besvär hos fastighetsdomstolen. Detsamma gällernämndens beslut enligt lagen (1985:000) om arrendatorers rätt att förvärvaarrendestället. ' Senaste lydelse 1984:679. 'Senastelydelse 1984:679. Besvärshandlingen skall inges till den fastighetsdomstolsom avses i 8 kap. 32 § jordabalken och 17 § lagen om fiskearrenden inom treveckor från den dag beslutet meddelades. Finnes besvärstalan ej vara fullföljdpå föreskrivet sätt eller inom rätt tid, skall den avvisas avfastighetsdomstolen. Har besvärsinlaga inkommit till arrendenämnden förebesvärstidens utgång, skall den omständigheten att inlagan inkommit tillfastighetsdomstolen först därefter ej föranleda att den avvisas. 1 övrigt äger52 kap. 3 och 512 §§ motsvarande tillämpning. Bestämmelsesom avser hovrätt gäller därvid i stället fastighetsdomstolen. Fastighetsdomstolensbeslut med anledning av besvär i fråga som avses i 23 § tredje stycket 13 fårinte överklagas. Besvärshandlingen skall inges till den fastighetsdomstolsom avses i 8 kap. 32 § jordabalken och 17 § lagen om fiskearrenden inom treveckor från den dag beslutet meddelades. Finnes besvärstalan ej vara fullföljdpä föreskrivet sätt eller inom rätt tid, skall den avvisas avfastighetsdomstolen. Har besvärsinlaga inkommit till arrendenämnden förebesvärstidens utgång, skall den omständigheten att inlagan inkommit tillfastighetsdomstolen först därefter ej föranleda att den avvisas. 1 övrigt äger52 kap. 3 och 5 12 §§ motsvarande tillämpning. Bestämmelsesom avser hovrätt gäller därvid i stället fastighetsdomstolen. Fastighetsdomstolensbeslut med anledning av besvär i fråga som avses i andra stycket tredjemeningen eller i 23 § tredje stycket 13 får inte överklagas. Denna lag träder i kraft den 1januari 1985. De nya bestämmelserna gäller även i fråga om arrendeavtal som haringåtts före ikraftträdandet. LU 1984/85:35 föreslagna ändringar i regeringens förslag till lag om arrendatorersrätt att förvärva arrendestället Om en arrendator har intresse avatt utöva sin förvärvsrätt, får han anmäla detta till inskrivningsmyndighetenför anteckning i fastighetsboken. Till anmälan skall fogas arrendeavtaleti original eller bestyrkt kopia. Om en arrendator har intresse avatt utöva sin förvärvsrätt, får han anmäla detta till inskrivningsmyndighetenför anteckning i fastighetsboken. Vid bostadsarrende får en intresseanmälangöras endast om det på arrendestället finns ett sådant bostadshus som avses i10 kap. I § jordabalken och huset har åsatts taxeringsvärde. Till anmälan skall fogas arrendeavtalet i original ellerbestyrkt kopia. Avser anmälan ett bostadsarrende, skall till anmälan dessutomfogas bevis om att bostadshuset har åsatts taxeringsvärde. Sedan anteckning har skett gälleren intresseanmälan fram till den inskrivningsdag som inträffar närmast efterfem är från den inskrivningsdag då anteckningen gjordes. Om hembud som avses idenna lag sker , gäller anmälningen dock alltid fram till deninskrivningsdag som inträffar närmast efter tvä är från den dag då hembudetskedde. Vad som har sagts gäller även i förhållande till ny ägare avfastigheten. En ny intresseanmälan från arrendatornfår antecknas tidigast på den inskrivningsdag då den tidiga-res giltighet harupphört. Sedan anteckning har skett gälleren intresseanmälan fram till den inskrivningsdag som inträffar närmast eftertio är från den inskrivningsdag då anteckningen gjordes. Om hembud som avses idenna lag sker , gäller anmälningen dock alltid fram till deninskrivningsdag som inträffar närmast från den dag då hembudetskedde. A vlider en arrendator under tid då hans intresseanmälangäller: skall anmälningen gälla för dödsboet fram till den inskrivningsdag sominträffar närmast från den dag då arrendatorn avled, docklängst fram till den inskrivningsdag som anges i första stycket. Vad som har sagts / första och andra styckena gäller äveni förhållande till ny ägare av fastigheten. En ny intresseanmälan från arrendatorn eller hans dödsbofår antecknas tidigast på den inskrivningsdag då den tidigares giltighet harupphört. Ett arrendeställe, för vilket en intresseanmälan gäller, får inte överlåtas helt eller delvis genom köp eller byte utan att den arrendator som har gjort intresseanmälan har erbjudits att förvärva arrendestället. Ett sådant erbjudande kallas hembud. Ett hembud får avse även annan fast egendom än arrendestället, om inte arrendatorn bestrider detta inom den tid som gäller för antagande av hembud enligt 10 §. En överlåtelse får ske utan hembud, l.om arrendatorn godkänner överlåtelsen, 2. om staten genom lantbruksstyrelsen eller en lantbruksnämnd är överlätare, 3. om staten genom en annan myndighet än statens affärsdrivande verk är förvärvare, 4. om en kommun är förvärvare, 5. om förvärvaren är gift med överlåtaren eller om förvärvaren eller, när makar förvärvar gemensamt, någon av dem är överlåtarens avkomling. 6. om förvärvet sker genom inrop på exekutiv auktion eller offentlig auktion enligt lagen (1904: 48 s. I) om samäganderätt. Hembud behövs inte heller, l.om arrendet inte är förenat med rätt till förlängning, 2. om det med hänsyn till förhål- Ett arrendeställe, för vilket en intresseanmälan gäller,får inte överlåtas helt eller delvis genom" köp eller byte utan att denarrendator som har gjort intresseanmälan eller, ifall som avses i 4 § andrastycket, dennes dödsbo har erbjudits att förvärva arrendestället. Ett sådanterbjudande kallas hembud. Utan hinder av första stycket får, när det är fråga ombostadsarrende som inte avser hel fastighet, överlåtelse ske utan hembud omhögst hälften av den överlåtna fasta egendomen utgör mark, som omfattas avarrendet. Föreligger hembudsskyldighet får hembudet avse även annanfast egendom än arrendestället, såvitt avser jordbruksarrende dock inte omarrendatorn bestrider detta inom den tid som gäller för antagande av hembudenligt 10 §. En överlåtelse får ske utan hembud, l.om arrendatorn godkänner överlåtelsen, 2. om staten genom lantbruksstyrelseneller en lantbruksnämnd är överlätare, 3. om staten genom en annan myndighetän statens affärsdrivande verk är förvärvare, 4. om en kommun är förvärvare, 5. om förvärvaren är gift medöverlåtaren eller om förvärvaren eller, när makar förvärvar gemensamt, någonav dem är överlåtarens avkomling, 6. om andel i fastighet förvärvas avnågon som redan äger andel i fastigheten, 7. om förvärvet sker genom inrop påexekutiv auktion eller offentlig auktion enligt lagen (1904: 48 s. 1) omsamäganderätt. Hembud behövs inte heller, 1. om arrendatorn inte /lorrätt tillförlängning av arrendeavtalet, 2. om det med hänsyn till förhål- landet mellan överlåtaren och en annan förvärvare änarrendatorn eller villkoren för eller omständigheterna vid en sådanförsäljning skulle vara oskäligt att arrendatorn får utöva sin förvärvsrättenligt denna lag, 3. om det är uppenbart att arrendatornskulle vägras förvärvstillstånd enligt jordförvärvslagen (1979:230), 4. om det är uppenbart att erforderligfastighetsbildning inte kan komma till stånd. landet mellan överlåtaren och en annan förvärvare änarrendatorn eller villkoren för eller omständigheterna vid en sådanförsäljning skulle vara oskäligt att arrendatorn får utöva sin förvärvsrättenligt denna lag, 3. om det är uppenbart att arrendatornskulle vägras förvärvstillstånd enligt jordförvärvslagen (1979:230), 4. om det är uppenbart att erforderligfastighetsbildning inte kan komma till stånd. Frågan om hembud behövs enligtförsta stycket prövas av arrendenämnden på begäran av jordägaren. i fall som avses i första stycket 4 att erforderligfastighetsbildning inte kan komma till stånd vid en överlåtelse av enbartarrendestället, får jordägaren ändå inte befrias från hembudsskyldigheten omhembudet skäligen bör kunna omfatta så mycket av jordägarens fasta egendom,innefattande arrendestället eller huvuddelen därav, som behövs för attbestämmelserna i fastighetsbildningslagen (1970:988) inte skall medföra hinderför ett giltigt förvärv. Hembud sker hos arrendenämnden genom skriftlig anmälan av jordägaren. Jordägaren skall härvid ge in ett av honom undertecknat skriftligt förslag till köpeavtal som skall innehålla uppgift om köpeskillingen för den hembjudna egendomen och övriga villkor för förvärvet. Om det för en överlåtelse behövs makes samtycke enligt 6 kap. 4 § , skall makens samtycke ges till avtalsförslaget. Hembud sker hos arrendenämndengenom skriftlig anmälan av jordägaren. Jordägaren skall härvid ge in ett avhonom undertecknat skriftligt förslag till köpeavtal som skall innehållauppgift om köpeskillingen för den hembjudna egendomen och övriga villkor förförvärvet. Om det för en överlåtelse behövs makes samtycke enligt 6 kap. 4 §giftermålsbalken, skall makens samtycke ges till avtalsförslaget. Om ett hembud inte uppfyller vad som föreskrivs i förstastycket, skall arrendenämnden förelägga jordägaren att avhjälpa bristen inomviss tid. Efterkommer jordägaren föreläggandel, anses hembud ha skett den dagdå brislen avhjälptes. Efterkommer jordägaren inte föreläggandet, får hembudelavvisas. 9§ Förslaget till köpeavtal skall genom arrendenämdens försorg delgesarrendatorn. Sedan delgivning skett får inte hembudet eller samtycket tillavtalsförslaget återkallas eller förslaget ändras. skall för anteckning i fastighetsbokenunderrätta inskrivningsmyndigheten om skall för anteckning i fastighetsbokenunderrätta inskrivningsmyndigheten om hembudet och då hembudet skedde. Hembudet antas genom att arrendatorn inom tre månaderfrån den dag då hembudet skedde skriftligen anmäler till arrendenämnden atthan har beslutat att förvärva den hembjudna egendomen på de villkor som angesi jordägarens förslag till köpeavtal. Jordägaren skall av arrendenämndenunderrättas om att hembudet har antagits. Hembudet upphör att gälla, om det inte antas inom föreskriventid och på föreskrivet sätt. hembudet och då hembudet skedde. Sådanunderrättelse skall också ske om ett hembud avvisas på grund av bestridandesom avses i 5 § tredje stycket. Hembudet antas genom att arrendatorninom från den dag då hembudet skedde skriftligen anmäler tillarrendenämnden att han har beslutat att förvärva den hembjudna egendomen på devillkor som anges i jordägarens förslag till köpeavtal. När anmälan har kommitin prövar nämnden om hembudet rätteligen har antagits. Hembudet upphör att gälla, om det inte antas inomföreskriven tid och på föreskrivet sätt eller när arrendatorn skriftligen harunderrättat arrendenämnden om att han inte antar hembudet. Även om ett hembud har upphört att gälla, får överlåtelsegenom köp eller byte till någon annan än arrendatorn inte ske medan arrendatornsintresseanmälan gäller, om köpeskillingen är lägre eller villkoren föröverlåtelsen sammantagna är avsevärt ogynnsammare för jordägaren än vad somangavs vid hembudet. Har jordägaren sedan ett hembud upphört att gälla gjortett nytt hembud, enligt vilket köpeskillingen är lägre eller villkoren eljestogynnsammare för jordägaren, och upphör även detta hembud att gälla, skallförsta meningen tillämpas på det nya hembudet. Första stycket skall äga motsvarande tillämpning, omöverlåtelsen avser en andel av den fasta egendom för vilken intresseanmälangäller. I fråga om förbudet i första stycket tillämpas 5 § tredjestycket och 6 §. Om något undantag som avses där inte föreligger prövar arrendenämnden,på framställning av överlåtaren, om hinder mot överlåtelsen föreligger. Även om ett hembud har upphört att gälla, får överlåtelsegenom köp eller byte till någon annan än arrendatorn inte ske medan arrendatornsintresseanmälan gäller, om villkoren för överlåtelsen sammantagna är avsevärtogynnsammare för jordägaren än vad som angavs vid hembudet. Har jordägaren sedanett hembud upphört att gälla gjort ett nytt hembud, enligt vilket villkoren ärogynnsammare för jordägaren, och upphör även detta hembud att gälla, skallförsta meningen tillämpas på det nya hembudet. Första stycket skall äga motsvarandetillämpning, om överlåtelsen avser en del av den fasta egendom för vilkenintresseanmälan gäller. I fråga om förbudet i första styckettillämpas 5 § andra och fjärde styckena samt () §. Om något undantag som avsesdär inte föreligger prövar arrendenämnden, på framställning av överlåtaren, omhinder mot överlåtelsen föreligger. LU1984/85:35 61 Remissyttranden över det i proposition 1983/84:136framlagda förslaget till lag om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället Göteborgstingsrätt.................................................... ......... 66 ................................................. i......... 67 ()................................. 108 LU1984/85:35 62 Det är angeläget men också svårtatt konstruera förköpsrätten så att den fungerar praktiskt och samtidigttillgodoser rättssäkerheten. I propositionen har som förebild använts lagen(1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt. Vadsom gör att den lagen inte i alla avseenden är så bra som förebild är att densyftar på förvärv av en hel fastighet alternativt en "hyreshusenhet",medan situationen vid förköp av jordbruksarrende mycket ofta kommer att varaatt förköpet måste omfatta arrendestället plus kompletteringsmark. Arrende enligt gällande svensk rätt utmärks av att den"fastighetsbildning" som sker genom upplåtelsen är fri från allalegala restriktioner. Detta torde inte skapa några större svårigheter vidförköp av jordbruksarrenden, eftersom tanken är att ett förköp skall prövas medutgångspunkt från fastighetsbildningslagens och jordförvärvslagens krav påbrukningsenhe-tens utformning och många gårdsarrenden tordeuppfylla dessa krav eller ganska lätt kan anpassas till dem. Man får dock räknamed att införandet av en förköpsrätt för arrendatorer kommer att minskajordägarnas intresse att arrendera ut sina jordbruk. Vad som särskilt kan antaskomma att medföra ett minskat utbud av arrenderad jord, är att förköpförutsätts kunna kombineras med förvärv från samma jordägare av även annanerforderlig mark, exempelvis skogsmark. Hovrätten, som har förståelse för önskemåletatt kunna komplettera arrendestället, anser att bestämmelserna härom, närmast 6§ 2 st och 7 § 2 st, är skrivna pä ett sätt som gör att de måste vara mycketsvårtillgängliga för den allmänhet som berörs. Det hade varit bättre om detmera konkret av själva lagen hade framgått att jordägaren kan bli skyldig atttill arrendatorn avstå exempelvis hela registerfastigheten trots attgårdsarrendet endast avser fastighetens jordbruksmark, om registerfastighetenär en enhet som utgör ett utvecklat eller utvecklingsbart lantbruksföretag. Förfarandet med intresseanmälan tillinskrivningsmyndigheten, som kritiserats i fiera av riksdagsmotionerna, äronekligen ganska otympligt inte minst för arrendatorerna. Ett system därarrendatorns intresseanmälan byts ut mot en skyldighet för jordägaren att föreförsäljningen hembjuda arrendestället till arrendatorn torde vara merapraktiskt. Lagfart för den nye ägaren skulle då inte meddelas, förrän detstyrkts att hembudsskyldigheten fullgjorts. Säljarens uppgifter i denna deltorde relativt lätt kunna bestyrkas av lantbruksnämnden, vars beslut omförvärvstillstånd normalt alltid företes i lagfartsärenden av detta slag.Hovrätten beklagar om det läge vari lagstiftningsfrågan nu befinner sig ansesmedföra svårigheter att utarbeta de ändringar i lagförslaget som erfordras föratt ersätta systemet med intresseanmälan med ett hembudsförfarande. LU1984/85:35 63 "Allmän fastighetstaxering1981" (officiella statistik 1982, s. 22) redovisar för helalandet ca 125 000 sannolika bostadsarrenden varav ca 115 000 fritidshus.Utanför statistiken faller de bostadsarrenden där arrendatorns hus inte åsattstaxeringsvärde. Eftersom dessa inte heller har rätt till förlängning, omfattasde å andra sidan inte heller av den föreslagna lagen (10 kap. 4 § 1 st.jordabalken, 6 § 1 st. I p. den föreslagna lagen). Genom lagstiftning om bostadsarrende skedde enavsevärd förbättring av bostadsarrendatorernas villkor. Det alldelesövervägande antalet bostadsarrenden avser fritidshus. De sociala skälen förexempelvis en förköpsreform är därför här långt mindre än vid jordbruksarrende. Till skillnad från gärdsarrenden är läget, såvitt avserbostadsarrendena, det att de i ett stort antal fall inte uppfyllerförutsättningarna för ombildning till "riktiga" fastigheter. Avgrundmaterialet till den ovannämnda statistiken kan utläsas hur många avbostadsarrendena som utgör 1. självständigafastigheter (arrendestället identiskt med en fastighet), 2. områden somuppfyller förutsättningarna för att bilda egen fastighet ("uppenbartavstyckningsbara") samt 3. övriga. Omfattande bebyggelse i regel för fritidsändamål påarrenderad mark erbjuder exempel på områden som inte kanaccepteras från plansynpunkt. Det var i första hand just dessa förhållanden somföranledde upphävandet av ensittarlagen (1925:334). "Skräpbebyggelsen"på arrenderad mark hade ju vållat allvarliga problem. Detta medverkadeockså till att bostadsarrendatorernas besittningsskydd utformades somen principiell rätt till förlängning av upplåtelsetiden och inte exempelvissom en rätt för arrendatorn till friköp eller en skyldighet för jordägaren attlösa arrendatorns hus (SOU 1966:26 s. 114, 182). Bostadsarrendatorer, vilkashus står i strid med gällande planer eller motsvarande beslut eller utgör"svartbyggen", är visserligen inte uteslutna från förlängningsrätt(besittningsskydd), men de har av hänsyn till det allmänna planintressettillerkänts en svagare ställning än övriga (10 kap. 5 § 1 st. tredje och fjärdepunkterna jordabalken; NJA II 1968 s. 136). De praktiska möjligheterna att komplettera arrendetomternamed annan mark är ofta obefintliga. Där, å andra sidan, förutsättningar förfastighetsbildning föreligger, torde redan nu frivilliga försäljningar ofta ägarum. En situation som i enlighet med det nu sagda kommer attbli mycket vanlig är att arrendestället och därmed arrendatorns intresseanmälanavser ett område som är mindre än den fastighet från vilken upplåtelsen skett.Ett exempel: Arrendestället, kanske en värdefull strandtomt, omfattar I 000 m2av en fastighet på I med fiera olika marktyper. I motsats till andrafall, där förköp får ske, kommer den avtalade köpeskil- LU1984/85:35 64 lingen då inte att lämna någon egentlig vägledning förbestämmande av priset på arrendestället plus eventuell kompletteringsmark. Med anledning av vad lagrådet har yttrat i denna deluttalar departementschefen att en jämförelse skall ske mellan köpevillkorenför den tilltänkta köparen och den arrendator som fått hembud. Jämförelsenskall ske med beaktande av syftet, som anges vara att förhindra att hembudsskyldighetenkringgås genom att jordägaren ställer orealistiska villkor i hembudet.Hovrätten anser att såväl allmänhet som tillämpande myndigheter här bör fåmera preciserade riktlinjer. I sådana fall som illustreras av det nyssnämndaexemplet synes det dock ofrånkomligt att fastställandet av köpeskillingen förarrendatorns förvärv i realiteten kommer att innefatta en helt friståendemarknadsvärdering av arrendetomten och eventuell kompletteringsmark. Därmed harå andra sidan de praktiska fördelar som är förenade med en förköpsrätt i storutsträckning gått förlorade. Till dessa kritiska synpunkter på den föreslagna lagenkommer andra, som har avseende på dess tänkbara följder. Det är vanligt att enfastighet med bostadsarrende upptar stora grupper av sådana arrenden, iblandfiera hundra. Om fiertalet arrendatorer i en sådan grupp gör intresseanmälanställs inte bara jordägaren utan också inskrivningsmyndigheten, fastighetsbildningsmyndighetenoch arrendenämnden inför stora problem. Den sannolika effekten blir att sådanaarrendeställen överhuvudtaget inte går till försäljning utanför frikretsen ochsåledes undandras den allmänna omsättningen. Detta i sin tur kan leda till attägarens intresse för att goda förhållanden skall råda i hans"stugområde" minskar.