bet · G801SoU14 · 1984-12-31 00:00:00 — Ersättningtill projekt med bl. a. familjepedagogiska insatser för nordiska ochutomnordiska zigenare som inte omfattas av flyktingbestämmelserna, somhittills har utgått från anslaget J 6, kommer fr.o.m. /86 likasåatt utgå från anslaget H 5, liksom kostnader för kurser ochkonferenser för familjepedagoger och annan personal inom kommunernassocialtjänst som arbetar med flyktingar och zigenare. Utskottet har inte något att erinra mot medelsberäkningeni propositionen såvitt avser ansalget H 5. Utveckling och försök med vissavårdformer. I tnotion 1984/85:2199 av BengtWesterberg m.fl. (fp) hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utveckling av vårdmetoder (yrkande 2).Motionärerna framhåller att det är särskilt angeläget att utveckla åtgärder somleder till tidig upptäckt av alkoholproblem, bl. a. genom attföretagshälsovården och primärvården blir effektivare att upptäcka och åtgärdaalkoholproblem. Motionärerna hävdar även att en ändring av bestämmelserna omrätten till sjukpenning vid SoU1984/85:14 11 institutionsvistelse skulle underlätta för behövande atttidigt söka vård. Det är slutligen enligt motionärerna angeläget att ge den missbrukarvårdsom drivs i ideell regi, t. ex. och RlA-byråerna, och som i flerafall kan visa upp mycket goda resultat av sin verksamhet, gynnsamma arbetsvillkorsamt att stödja tillkomsten av nya behandlingsanläggningar med liknandevårdfilosofi. Utskottet vill inledningsvis klargöra att enligt 3 kap. 7§ lagen (1962:381) om allmän försäkring sjukpenning utgår vid sjukdom somförorsakar nedsättning av arbetsförmågan med minst hälften. Alkoholismbetraktas enligt gällande praxis som sjukdom och grundar således rätt tillsjukpenning. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att socialberedningen idelbetänkandet (Ds S 1984:17) föreslagit att missbrukare som vårdas på socialainstitutioner inte skall vara sjukskrivna mer än ochatt i stället en särskild rehabiliteringspenning skall kunna utgå underrehabiliteringstiden. Då det gäller stödet till missbrukarvårdens institutionerutgår dels stöd till driften av hem för vård eller boende enligtprincipöverenskommelsen mellan staten. och (anslaget H 3), dels bidrag till vissa organisationer(anslaget H 4). Principöverenskommelsen har utsatts för kritikfrån många håll, bl. a. för att den bidrar till att den befintligainstitutionsstrukturen vidmakthålls även till de delar den är föråldrad. 1budgetpropositionen anförs att överläggningar pågår med kommun-och landstingsförbunden om ett nytt statsbidragssystem där avsikten bl. a. äratt ge kommuner och landsting större möjligheter att utveckla och förändrainstitutionsvården. Socialministern avser att återkomma till regeringen medförslag till nytt statsbidrag . Bidrag från anslaget H 4 utgårtill sammanslutningar av f. d. alkoholmissbrukare, till sammanslutningar förstöd och hjälp åt narkotikamissbrukare och till kommuner samt tillsammanslutningar som de nämnda och till andra organisationer som ägnar sigåt rehabilitering av alkohol- eller narkotikamissbrukare m. fl. Bidrag till debåda i motionen exemplifierade organisationerna utgår enligt den tredje punktenunder anslaget H 4. Nya behandlingsanläggningar kan i den mån de uppfyllerkraven i förordningen (1983:731) om statsbidrag till organisationer för stödtill missbrukare m.m. ansöka om stöd från anslaget H 4. Utskottet har behandlat motioner om tidig hjälp vidmissbruksproblem i betänkande SoU 1981/82:43 (s. 16-18). Utskottet uttalade dåbl. a. att tidig hjälp åt dolda missbrukare i stor utsträckning måste bli enfråga om successiv utveckling av olika modeller för uppsökande verksamhet ochnya arbetssätt inom både sjukvård och socialtjänst. Utskottet underströk vidaresocialtjänstens ansvar för de verkligt tidiga insatserna. Enligt utskottetsuppfattning var frågan bättre uppmärksammad inom sjukvården, inte minst genomalkoholpoliklinikernas verksamhet. I detsammanhanget kan nämnas att Sjukvårdens och socialvårdens SoU1984/85:14 - 12 planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) genomförtett antal projekt i syfte att befrämja kontinuiteten i vården samt stimulerautvecklingen och utbyggnaden av primärvården. Inom ramen för dessa projekt harett förslag till vårdprogram för alkoholmissbruk redovisats. Förslagetinnehåller dels bakgrundsfakta, dels underlag till vårdprogram, som innefattarbl. a. förebyggande åtgärder och utbildning av personal, dels vårdprogram föralkoholmissbrukare av olika typer, t. ex. "dolda" missbrukare. Utskottet har tidigare understrukit vikten av metodutvecklinginom och inte minst inom missbrukarvården, bl. a. för att tidigainsatser skall kunna göras föi människor i riskzonen. Medel för sådantutvecklingsarbete har också reserverats såväl för innevarande som kommandebudgetår. Det åligger sjukvårdshuvudmännen att utveckla primärvård ochförebyggande hälsovård. Genom det tidigare redovisade Spri-förslaget finns nubättre underlag för hur vårdprogram för olika typer av alkoholmissbrukare kanutformas. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att något riksdagensinitiativ inte är påkallat i fråga om motion 1984/85:2199 yrkande 2 (fp). Bidrag tdl kommunernas narkotikabekåmpning 1 motion 1984/85:2809 av Inga Lantzm.fl. (vpk) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt förslag om ett särskilt statsbidrag för kommunernas bekämpning avnarkotikaproblem bör inrättas. Motionärerna konstaterar att det är ute ikommunerna som det mesta arbetet mot narkotikan måste göras, både detförebyggande och det rehabiliterande arbetet. Det krävs kommunalaåtgärdsprogram mot narkotikan, och enligt motionärerna har många kommunersådana program. Emellertid saknas enligt motionärerna ofta resurser för attkommunerna skall kunna förverkliga åtgärdsplanerna. Den narkotikapolitiska målsättningen formulerades påföljande sätt i regeringens proposition 1977/78:105 om åtgärder motnarkotikamissbruket (s. 30): Grundvalen för kampen motnarkotikamissbruket måste vara att samhället inte kan godta något annat brukav narkotika än det som är medicinskt motiverat. Allt annat bruk är missbrukoch måste med kraft bekämpas. 1 samhällets alkoholpolitiska program är det övergripandemålet att begränsa totalkonsumtionen av alkohol. Kampen mot narkotikamissbruketfår inte begränsas till att enbart minska dess förekomst, utan måste syfta tillatt eliminera missbruket. Narkotikamissbruket kan aldrig accepteras som en delav vår kultur. Bred politisk enighet råder i fråga om detta övergripandemål för kampen mot narkotikamissbruket. behandlade hösten 1984regeringens förslag om en samordnad och intensifierad narkotikapolitik (prop.1984/85:19, SoU 8). Propositionen grundade sig, såvitt rörde socialutskottetsområde, på narkotikakommissio- SoU1984/85:14 13 nens promemorior nr 6 och 10, utredningens (S 1982:7) omöversyn av de statliga insatserna för alkohol- och narkotikainformation m. m.betänkande Rapport om alkohol- och narkotikaupplysning () (Ds S 1983:11),utredningens (S 1977:4) om narkotikamissbrukets omfattning () betänkandensamt promemorian Offensiv narkomanvård - förslag av en arbetsgrupp tillinsatser för att utveckla narkomanvården () och betänkandet Offensivnarkomanvård II(Ds S 1984:11) frånden särskilda arbetsgrupp inom som beredde vård- ochrehabiliteringsfrågor på området. Då det gäller behandlingen av narkotikamissbrukare innebarriksdagens beslut att ett statligt stöd skall lämnas till utvecklingsinsatserinom narkomanvårdsområdet även under /86. Stödet syftar tillatt stimulera utvecklingsarbetet inom angelägna områden av ochden specialiserade narkomanvården. Arbetet skall inriktas på att utvecklametoderna i öppenvården och på att förbättra utslussningen av missbrukare somhar genomgått behandling. I propositionen underströks att hardet övergripande ansvaret för den lokala samordningen av insatserna motnarkotikamissbruk. Det framhölls vidare att alla kommuner bör utveckla drogpolitiskahandlingsprogram. Förverkligandet av dessa handlingsprogram skall ske inombefintliga ramar för verksamhet i kommunerna. hadeingen erinran mot detta. Utskottet behandlade ett motionsyrkande av samma innehållsom det nu aktuella i sitt betänkande SoU 1984/85:8. Utskottet, som dåavstyrkte motionsförslaget, underströk att socialnämndernas arbete motnarkotikamissbruk och för att hjälpa missbrukare omfattas av det ansvarnämnderna har enligt socialtjänstlagen. Utskottet var dock medvetet om att deti de enskilda kommunerna tar tid innan ett arbetssätt helt enligt lagens tankehar genomförts och att det krävs såväl metodutveckling som utbildning för attförändringen skall kunna genomföras. a. mot bakgrund härav hade ipropositionen föreslagits att ett särskilt stöd skulle lämnas tillutvecklingsinsatser inom narkomanvårdsområdet under /86.Utskottet ville inte tillstyrka införandet av ytterligare bidrag för personal ikommunerna. 1 årets budgetproposition beräknas uner anslaget H 5. Utvecklingoch försök med vissa vårdformer 5 milj. kr. för utvecklingsinsatser inomnarkotikaområdet. Enligt utskottets mening har ingenting framkommit sommotiverar en omprövning av utskottets tidigare ställningstagande. Motion1984/85:2809 (vpk) avstyrks således. I motion 1984/85:1775 av KarinIsraelsson (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av ökade insatser till förebyggande ochvård av alkoholskador bland kvinnor. SoU1984/85:14 14 Motionären framhåller att trots att den totalaalkoholkonsumtionen har minskat en dramatisk förändring harskett i kvinnornas alkoholkonsumtion, så att en lika stor andel flickor sompojkar numera dricker alkohol. Enligt motionären har denna utvecklingresulterat i ökade alkoholskador hos kvinnor. Motionären' framhåller vidare altkvinnors missbruk dessutom utvecklas snabbare än mäns, prognosen är sämre,överdödligheten särskilt i levercirrhos är större och psykiska komplikationerär vanliga. Omfattande informationsinsatser i förebyggande syfte bör därförenligt motionären genomföras i skolor och arbetsliv, och dessutom bör lämpligavårdprogram som tillgodoser den speciella situationen för missbrukande kvinnorstimuleras. 1 motion 1984/85:2199 av m.fl. (fp)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnors alkoholmissbruk {yrkande 1). Motionärerna framför samma synpunktersom i motion 1775 om ökande alkoholbruk och missbruk bland kvinnor samt omstörre risker för kvinnorna. Enligt motionärerna kan man vid vården avkvinnliga alkoholister inte enbart sikta in sig på missbruket, utan man måsteäven bearbeta kvinnors konfliktfyllda roller. Det är därför enligt motionärernaviktigt att det finns särskilda vårdenheter för kvinnor och att forskning omspecifika vårdbehov hos kvinnliga alkoholmissbrukare stimuleras. \ motion 1984/85:2315 av /n. (c)hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen sagts om kvinnors missbruk (yrkande 2). Liksom i föregående tvåmotioner anförs att kvinnor genom att överta mannens sätt att bruka alkoholutsätter sig för betydligt större risk att drabbas av alkoholrelateradesjukdomar. Motionärerna framhåller även att svårigheter för kvinnor alt sökahjälp för och oviljan att avslöja ett pågående missbruk har fört fram till attantalet kvinnor med alkoholproblem ökat drarriatiskt. Den osäkerhet ochotrygghet som många kvinnor upplever kan enligt motionärerna leda tillverklighetsflykt som resulterar i missbruk av alkohol och läkemedel.Motionärerna framhåller att bruket av lugnande medel är högre hos kvinnor änhos män. Enligt motionärerna bör jämlika villkor skapas för att kvinnor ejskall utsättas för påfrestningar som resulterar i vårdbehov. Utskottet har behandlat de kvinnliga missbrukarnasspeciella vårdproblem i betänkande SoU 1981/82:43 s. 21-23.1 betänkandetbeskrevs bl. a. det s. k. vid klinik. Syftet med projektet var att genom intensifierat uppspårande ocherbjudande av en lättillgänglig vårdmöjlighet kunna behandla kvinnor som intetidigare kunnat nås för medicinsk alkoholistvård. Projektet, som har pågåttsedan hösten 1981 med statsbidrag, kommer fr.o.m. att drivashelt av i . Från har inhämtats att styrelsen underförsta kvartalet kommer att gå ut med en landsomfattande enkät för att fåen samlad bild av SoU1984/85:14 15 hur vården av kvinnliga alkoholmissbrukare är organiserad.Socialstyrelsen skall därefter inkomma till regeringen med förslag till hursammanlagt , som anslagits för vårdprojekt för kvinnligamissbrukare, skall fördelas. Från har vidare upplysts attsärskilda vårdprogram för enbart kvinnor planeras pä många håll inom såväl denöppna värden som inom institutionsvården. Då det gäller förebyggande verksamhethar tidigare givit stöd till fleraprojekt som vänder sig till kvinnor. Projekten beskrivs i - Om drogförebyggande arbete och spänner över vitt skilda områden såsommusik, teater, verktygscirklar och rena samtalsgrupper. Utskottet konstaterar att såväl arbete som syftar till attinsamla kunskaper om hur vården av kvinnliga missbrukare är organiserad somutvecklingsarbete beträffande vårdmetoderna pågår. Det finnsäven utvecklingsprojekt som tar sikte på förebyggande insatser. Utskottet villunderstryka vikten av att orsaker till och behandling av alkoholproblem hoskvinnor även i fortsättningen ägnas särskild uppmärksamhet. Det gäller inteminst beträffande de gravida missbrukarna mot bakgrund av de risker som alkoholinnebär för fostret. En annan fråga som bör uppmärksammas gäller behovet avsärskilda behandlingsmöjligheter för kvinnor. Utskottet anser dock mot bakgrundav det arbete som pågår inte att något initiativ med anledning avmotionerna 1984/85:1775 (c), 2199 yrkande 1 (fp) och 2315 yrkande 2 (c) ärerforderligt. Åtgärder mot kvinnomisshandel och prostitution I motion 1984/85:2315 av KarinAndersson m. fl. (c) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen sagts om våld och övergrepp mot kvinnor (yrkande 1).Motionärerna anför att dör 30-40 kvinnor i sedan demisshandlats i sina hem, och många andra får allvarliga skador och tvingas levaunder en omänsklig psykisk press. Enligt motionärernas uppfattning saknarpersonalen inom sjukvården och ofta kompetens för att möta de problemsom finns i kontakten med misshandlade kvinnor. Kunskap om bl. a.kvinnomisshandelns orsaker, p.sykiska konsekvenser och möjligheter att ge hjälpborde enligt motionärerna vara en naturlig del av den utbildning som ges inomt. ex. vårdyrken och socialtjänst. I motion 1984/85:2180 av MargaretaPersson och i (båda s) hemställs att kommunerna börstimuleras till nya former av behandlingsarbete för att hjälpa de prostitueradekvinnorna, genom att medel från anslaget H 5 i budget kananvändas härför. Motionärerna anför att många av de kvinnor som dras iniprostitution från början har fått en mycket negativ syn på sexualitet genom bl.a. våld och övergrepp i barndomen och ungdomen och att de snabbt tar SoU1984/85:14 16 steget från att tillhöra det normala samhället till ensubkultur, där våld och förnedring är en "normal" del av livet. Utskottet behandlade /en motion(vpk) om åtgärder för att bekämpa kvinnomisshandeln (jfr. SoU 1983/84:20 s.35). Därvid redovisades bl. a. att en arbetsgrupp inom ibörjan av avlämnat rapporten , Kartläggning ochöverväganden (Ds S 1983:2) som innehöll en kartläggning av problemet,kvinnomisshandel och förslag lill åtgärder. Utskottet redovisade vidare detarbete som inletts med utgångspunkt i rapportens förslag. Ytterligare insatserhar därefter gjorts. har som ett led i sitt uppdrag att utformainformation och utbildningsmateriel i frågor som rör kvinnomisshandel utkommitmed en skrift - På kurs mot kvinnomisshandel - som vill inspirera tillfortbildning i dessa frågor, arrangerade ochstatens invandrarverk en konferens om kvinnomisshandel, som särskiltuppmärksammade invandrarkvinnornas situation och behandlade frågor om vilkamöjligheter till samarbete det finns mellan svenskspråkiga kvinnojourer ochinvandrarorganisationerna. Delegationen för social forskning (DSF) anordnadedessutom ett seminarium om behovet av forskning omkvinnomisshandel. Vid seminariet redovisades projekt bl, a, från Huddingesjukhus, i samt socialförvaltningen i Helsingborg.Regeringen har slutligen uppdragit åt att lämna förslag tillhur , som för innevarande budgetår avsatts för att utvecklakvinnojourernas verksamhet, skall användas. Även frågan om hur samhället i större utsträckning skallkunna hjälpa prostituerade kvinnor och förebygga att unga människor dras in iprostitution är föremål för uppmärksamhet. Delegationen för social forskning(DSF) genomförde sålunda i samarbete med socialdepartementetsenhet för sociala vård- och behandlingsfrågor ett forskningsseminarium . Avsikten med seminariet var att belysaforskningsläget och ringa in angelägna områden för fortsatt forsknings- ochutvecklingsarbete. har därefter erhållit . från DSFför ett projekt om prostitutionsförebyggande arbete, som kan sägas vara enutveckling av sex- och samlevnadsprojekt. Arbetet kommerinledningsvis att vara inriktat på kunskapsinsamlande för att ge arbetsmaterialtill personal som arbetar med ungdomar i riskzonen. Projektets första delkommer att redovisas . 1 samband med det seminarium sombehandlade forskning om kvinnomisshandel redovisades även ytterligare ettforskningsprojekt i rörande förebyggande av prostitution. Utskottet vill liksom motionärerna understryka vikten avatt den personal inom socialtjänst, sjukvård, polis eller domstolsväsende, somkommer i kontakt med misshandlade kvinnor, har tillräckliga kunskaper och erfarenheterför att ge kvinnorna effektiv hjälp och stöd. SoU1984/85:14 . med tillfredsställelse att flera projekt som syftar delstill att finna de bakomliggande förklaringarna till kvinnomisshandel, dels tillatt finna modeller för hur kvinnorna och deras familjer skall kunna hjälpas, nupågår. Fortbildningen av socialarbetare i dessa frågor har också enligt vad somredovisats av påbörjats. Genom det stöd regeringen avsatt tillkvinnojourerna kan även denna verksamhet utvecklas och stärkas. Utskottet ansermot bakgrund av det anförda inte att det erfordras någon åtgärd medanledning av motion 2315 (c) i här aktuell del. Motionsyrkandet avstyrks(yrkande 1). Även då det gäller olika åtgärder för att hjälpaprostituerade och för att förhindra att ungdomar dras in i prostitution pågårett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete. Ekonomiskt stöd härtill harutgått via DSF. Enligt utskottets uppfattning finns det därför inte något behovav uttalande från sida med anledning av motion 1984/85:2180 (s).Motionen avstyrks. Behandlingsarbete för invandrarfa/niljer I motion 1984/85:2306 av KarinAndersson m. fl. (c) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen sagts om familjerådgivning för invandrarfamiljer ochutbildning av familjerådgivare (yrkande 1). Motionärerna framhåller bl. a. attandelen separationer mellan makar är mycket hög i invandrarfamiljer. Den svåraomställningsperiod som omflyttning från ett land till ett annat alltid innebär,utgör enligt motionärerna naturligtvis påfrestningar i ett äktenskap. Behovetav språkkunnig familjerådgivningspersonal med medvetenhet om de värderingar sominvandrarfamiljerna lever med är därför stort. Kvinnomisshandel utgör enligtmotionärerna också en inom invandrargrupperna känd problematik. Invandrarkvinnornasorganisationer kan enligt motionärerna vara ett medel att nå ut till de kvinnorsom är i behov av stöd och hjälp. Enligt motionärerna krävs flera insatser inteminst inom forskningsområdet. Som redovisades i betänkande SoU 1983/84:20 s. 38, dåutskottet behandlade en annan motion (c) om familjerådgivning för invandrare,har den s. k. (S 1980:09) i sitt delbetänkandeFamiljerådgivning, verksamhet och organisation (Ds S 1983:8) bl. a. behandlatfrågor om familjerådgivning för invandrare. har i uppdrag attutreda hur den verksamhet som bedrivs inom den psykiska barn- och ungdomsvården(PBU/BUP) och den kommunala familjerådgivningen skall kunna samordnas inbördesoch med andra verksamheter med närliggande arbetsuppgifter. Av det nämndabetänkandets sammanfattning framgår bl. a. att familjerådgivningens resurser ärganska små. Enligt kommittén är det stora problemet attfamiljerådgivarna - liksom flertalet som arbetar inom vårdområdet - i storutsträckning saknar kunskaper om de metoder som behövs för att vara invandrarnatill stöd. Det råder brist på SoU1984/85:14 18 familjerådgivare med invandrarbakgrund och språk- ochkulturkompelens. Kommittén anser att man på ;iikl bör sträva efter attfamiljerådgivare för invandrare är såväl behandlings- som kulturkompetenta,åtminstone för de största invandrargrupperna. Enligt utskottets mening bör regeringens ställningslagandedå del gäller familjerådgivningen i allmänhet avvaktas innan några avgörandenbeträffande familjerådgivningen för invandrarna träffas. Motion 1984/85:2306(c) avstyrks därför i nu behandlad del (yrkande 1). I motion 1984/85:805 av AlexanderChrisopoulos m.fl. (vpk) hemställs att kommunerna ges särskilt ekonomiskt stödför metodutveckling av arbete med utsatta familjer från olikaetniska grupper. Motionärerna framhåller att det inte sällan uppstår svårakonflikter i invandrarfamiljer som befinner sig i brytningen mellan två olikakulturer och att "svenska" lösningar på familjekonflikter ofta inteär tillämpbara eller kan åsamka den berörda familjen nya och olösliga problem.Det är enligt motionärerna viktigt att bl. a. ges resurser attutveckla nya arbetsmetoder gentemot utsatta invandrarfamiljer och attpersonalen får ökande och relevanta kunskaper för sitt arbete med olikanationalitetsgrupper. Utskottet behandlade även under föregående enmotion (vpk) om ekonomiskt stöd för metodutveckling av arbetemed utsatta familjer från olika etniska grupper (SoU 1983/84:28). När det gäller frågan om metodutveckling avsocialtjänstens arbete med invandrarfamiljer har utskottet inhämtat att arbeteför närvarande pågår inom för att sammanställa allmänna rådangående individuellt arbete med invandrarbarn och invandrarfamiljer med barn.Vidare pågår inom ramen för ett nordiskt samarbetsprojekt inom hälso- ochsjukvården och ett svenskt projekt som syftar tillkunskapsinsamlande om skilsmässor och familjer i kris bland vissainvandrargrupper, särskilt finländska och turkiska invandrare. Som utskottettidigare nämnt (s. 10) innebär det nya systemet för mottagning av flyktingaratt bidrag till kommuner för familjepedagogisk verksamhet förflyktingar i huvudsak kommer att upphöra. Medel för sådan verksamhet skall i ställetingå i den ersättning kommunerna får genom statens invandrarverk förflyktingmottagandet. Det åligger dock även iFortsättningsvis socialstyrelsenatt ha ansvar för att sprida erfarenhet av och kunskap om de arbetsmetoder m.m. som används i socialt arbete bland flyktingar samt svara för kurser ochkonferenser för familjepedagoger och annan personal inom somarbetar med flyktingar och zigenare. Det särskilda statliga stödet tillinsatser för zigenare skall fortsättningsvis inte endast omfattafamiljepedagogisk verksamhet, utan bidrag bör även enligt budgetpropositionen(s. 173) kunna lämnas, bl. a. till projekt med andra former av socialt arbete. Det är viktigt att det sker en fortsatt metodutveckling avsocialtjänstens arbete bland olika invandrargrupper. har ettsärskilt ansvar för att sprida kunskaper och erfarenheter på detta område.Styrelsen arbetar SoU1984/85:14 19 med allmänna råd för arbetet i invandrarfamiljermed barn m. fl. När det gäller lokala utvecklingsprojekt kan bidrag sökas viaanslaget H5. Utskottet kan med hänvisning till det anförda intetillstyrka motionärernas förslag om ett särskilt bidrag till kommunerna förmetodutveckling av arbete med familjer från olika etniskagrupper. Motion 1984/85:805 (vpk) avstyrks. Fosterhemsplacering av i/iva/xdrarbarn I motion 1984/85:2306 av KarinAndersson m. fl. (c) hemställs att beslutar att hos regeringen begäraatt ges i uppdrag att beakta vad i motionen anförts omfosterhemsplacering av barn tillhörande språkliga eller etniska minoriteter(yrkande 4).