bet · G801SfU16 · 1984-12-31 00:00:00 — Den övervägandedelen av studiemedlen är ålerbetal-ningspliktig. Bidragsdelen utgör ,för en heltidsstuderande per normalläsår. Har den studerande barn, kan ettåterbetalningspliktigt barnlillägg utgå av basbeloppet per barn ochläsår. Studiemedel utgår efler en prövning mot den studerandesinkomst och förmögenhet. Prövningen för den som studerar per kalenderhalvår medför reduktion av studiemedlen när inkomsten underkalenderhalvåret överstiger av basbeloppet. Vid heltidsstudier underkortare tid och vid deltidsstudier är reduklionsreglerna gynnsammare. Studiemedelsskuldenlöper utan ränta men justeras upp enligt det SfU1984/85:16 12 s,k, garanlilalet som är 1,042, Studiemedlen återbetalas genom årliga avgifter, jämntfördelade över ålerbetalningstiden. Uppskov med återbetalningen kan beviljas omdet s, k, avgiftsunderlaget understiger tre och ett halvt basbelopp. Vid fastställandeav avgiftsunderlaget tas hänsyn till inte enbart den avgiftsskyldiges egeninkomst ulan även makes inkomst. Såsom inledningsvis anförs i propositionen har frågan omstudiemedlens storlek debatterats livligt under hela det . Problemenmed studiemedlens nivå har dock uppmärksammats av regering och riksdag, ochstudiemedlen har höjts såväl som (se prop. 1981/82:100, SflJ 8,rskr 186och prop. 1983/84:40, SfU ll,rskr86). Enligt departementschefen är deti nuvarande statsfinansiella läge utomordentligt svårt alt avsätta ytterligareresurser till studiemedel. Vid bedömningen av de skilda behoven i dennasituation har hon valt au prioritera studiehjälpen. Som ett led i försöken att förbättra situationen för deekonomiskt mest utsatta studerandena utarbetade emellertid en tjänstemannagruppinom ett förslag lill differentiering avstudiemedlen. Gruppens förslag publicerades i en promemoria (Ds U 1984:13), somhar remissbehandlats , Syftet med promemorian var att geregeringen underlag för ett ställningslagande till möjligheterna altåstadkomma omprio:rileringar inom befintliga ramar. Utgångspunkten förförslaget var konstaterandet att den grupp som har de största ekonomiskaproblemen är de som är ensamstående och inte bosatta i föräldrahemmet. En gruppsom däremot med hjälp av studiemedlen kan ha en god konsumlionsslandard är desom bor kvar i föräldrahemmet. Mot bakgrund härav föreslog gruppen attstudiemedlen skulle differentieras i första hand efler boendeform. Dessutomföreslogs en differentiering av studiemedlen efler ålder. Remissinstansernas meningar om förslagen i promemorian årmycket delade. Omkring hälften av dem avvisar principiellt varje ytterligaredifferentiering. Några alternativ när det gäller omfördelning inom givna ramarförs inte fram i remissyttrandena. Departementschefen anser i detta läge allfrågan om omprioriteringar inom studiemedelssystemets ram liksom vissa andrafrågor om systemets utformning bör bli föremål för en mera genomgripandebelysning. Detta bör ske genom en kommitté, och hon avser all senare återkommatill regeringen med förslag i denna fråga. Enligt departementschefen börkommittén också få i uppdrag att se över reglerna för återbetalning avstudiemedel. Hon har därvid utförligt redovisat bakgrunden lill varför enöversyn även av dessa regler behövs. I propositionen anförs vidare alt vid sidan av frågan omen differentiering av studiemedlen innehöll promemorian vissa andra förslag tilländrade regler för studiemedel, vilka genomgiiende har tillstyrkts avremissinstanserna. Eftersom emellertid avsikten var att finansiera åtgärdernagenom de föreslagna ompriorileringarna bör också dessa frågor prövasytterligare av SfU1984/85:16 13 kommittén, I ett hänseende är departementschefenemellertid beredd all redan nu föreslå en förändring i den riktning somarbetsgruppen har föreslagit, nämligen vad avser behovsprövningen mot denstuderandes inkomst, de s,k, fribeloppsgränserna, I syfte att minska betydelsenav eventuella sommarinkomsters fördelning föreslås att fribeloppsgränsernasänks något första kalenderhalvåret och höjs andra kalenderhalvåret. På såsätt, tas större hänsyn till att huvuddelen av eventuella sommarinkomsterfaller . Nuvarande och föreslagna fribelopp framgår avföljande sammanställning. Ändringarna föreslås finansieradegenom en överföring av medel från huvudtitel per den 1januari 1986, Förslaget om ändrade fribeloppsgränser föreslås träda i kraft fr,o, m. /87, dvs. I ett flertal motioner begärs förbättringar avstudiemedlen redan fr. o. m. den 1 juli 1985.1 motion 793 av , fl, begärs i yrkande 1 att studiemedlens totalbelopp skall höjas till 148 %av basbeloppet och fribeloppet för egen inkomst till av basbeloppet perkalenderhalvår. Till följd härav bör ytterligare 108 milj, kr, anvisas underanslaget. Även m, fl, begär i motion 2292 yrkande 1 altstudiemedlens totalbelopp skall höjas lill av basbeloppet, I motion 2434av m,fl, hemställs i yrkande 1 all till följd av den i motion2292 begärda höjningen av studiemedlens totalbelopp ytterligare 90 milj, kr.skall anvisas under anslaget. Dessa medel bör enligl yrkande 2 i motionentillföras anslaget genom en överföring av vuxenulbildningsmedel för budgetåret1985/86. I motion 997 av m. fl., slutligen, begärs i yrkande 2 attstudiemedlens totalbelopp skall höjas till av basbeloppet, att bidragsdelenskall höjas till av totalbeloppet, att barntilläggel skall utgå som bidragi stället för att vara återbetalningspliktigt och att vid återbetalning avstudiemedlen avgiftsunderlaget endast skall beräknas på den avgiftspliktigesegen inkomst. Till följd av de nämnda förslagen begärs i yrkande 3 altytterligare 300 milj. kr, anvisas under anslaget, Ulskotiet delar departementschefens uppfattning att det inuvarande statsfinansiella läge är utomordentligt svårt alt avsätta ytterligareresurser till studiemedel. Studiemedlens totalbelopp har dessutom trots ettansträngt SfU1984/85:16 14 budgetläge höjts såväl som , En ytterligareomedelbar förbättring av studiemedlen skulle vidare begränsa möjligheterna förden aviserade kommittén all åstadkomma omprioriteringar inom studiemedelssystemetsram. På grund härav och då ulskotiet av skäl som senare kommer att utvecklasunder avsnittet Vuxenstudiestöd motsätter sig att vuxenutbildningsmedelanvänds för att finansiera nu ifrågavarande anslag avstyrker utskottei bifalltill motionerna 793 yrkande 1, 2292 yrkande 1, 2434 yrkandena 1 och 2 samt 997yrkandena 2 och 3, Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning under anslaget Studiemedel m, m. Propositionens förslag om att fribeloppsgränserna för egeninkomst skall höjas fr, o, m, berörs i motion 1734 av MargöIngvardsson och , Motionärerna anför att de i propositionenföreslagna fribeloppsgränserna för egen inkomst fr, o, m, ärför lågt satta och de begär i yrkande 1 att fribeloppen höjs till avbasbeloppet för del första kalenderhalvåret och till av basbeloppet fördet andra kalenderhalvåret. De nämnda fribeloppsgränserna bör enliglmotionärerna gälla när studietidens längd under resp, kalenderhalvår är minst3,5 månader. Erforderliga medel för fribeloppsgränserna bör anvisas på tilläggsbudget,och motionärerna begär i yrkande 2 att regeringen återkommer med förslag tillmedelsanvisning på tilläggsbudget för /86, Varken propositionens förslag eller motionärernas förslagom höjda fribeloppsgränser påverkar anslaget för /86 eftersomhöjningarna skall gälla först fr, o, m, . Utskottet anser pågrund härav att det inte finns anledning för att förordahögre fribeloppsgränser för egen inkomst än vad som föreslagits i propositionenoch utskottet avstyrker bifall till motion 1734. Såsom ovan nämnts förutskickar departementschefen att honhar för avsikt att föreslå regeringen att tillsälta en kommitté för översyn avvissa studiesociala frågor. Ett flertal motioner tar upp olika frågor som denaviserade utredningen bör pröva. I motion 793 av m. fl. begärsi yrkande 2 ett tillkännagivande om alt utredningen bör få i uppdrag dels allundersöka sambandet mellan studietidens längd och de totala studiemedlen, delsall presentera en plan för avveckling av den äklamakeprövning som sker vidberäkning av ålerbetalningspliktiga belopp. Grelhe m. fl. begär imotion 994 ett tillkännagivande om alt den aviserade utredningen bör göra enomfattande kartläggning av de högskolestuderandes ekonomiska situation som endastbör bygga på de studerandes egen ekonomi. Motionärerna i motion 2292 avThorbjörn m.fl, anser att kommitténs arbete bör inriktas på ettstudiefinansieringssystem enligt följande modell. Bidragsdelen i nuvarandesystem bör omvandlas lill en sluderandelön som bör utgå med ca ett halvtbasbelopp . Ett nytt studielånesystem bör upprättas utanför statsbudgeteni samarbete med landets banker/kreditinstitut, och SfU1984/85:16 15 systemet bör förses med statlig garanti. Vidare bör deåterbetalningspliktiga barntilläggen ersättas med förslag lillvårdnadsersältning (,/år), och slutligen skall bostadsbidrag kunnautgå till studerande med barn på samma villkor som för övriga barnfamiljer, begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande i enlighet med del anförda,m, fl, begär i motion 2819, all utredningen skall få följanderiktlinjer. Kommitténs arbete skall bedrivas så skyndsamt att ett nytt syslemkan träda i kraft , Studiemedelssystemet bör bygga pågenerella regler och inte differentieras med hänsyn till i,ex,bostadsförhållanden eller ålder. Vidare skall bidragsdelens roll i systemetprövas förutsättningslöst eftersom en omvandling av den nuvarande bidragsdelentill lån öppnar möjligheter att höja studiemedlens totalbelopp. Även frågan omvar i systemet behovet av socialt motiverade subventioner är störst måste nogastuderas. Likaså bör förutsättningarna för all avskaffa fribeloppsreglerna analyseras.En ny reform skall vidare rymmas inom ramen för dagens långsiktiga totalakostnader för del allmänna, och lånehanteringen bör lyftas ut ur statsbudgeten.Slutligen bör studiestöd för studier utomlands kunna utgå efter samma reglersom för studier i . Såsom framgår av propositionen kommer den aviseradestudiesociala utredningen att få i uppdrag all se över såväl reglerna förbeviljande av studiemedel som åierbetalningsreglerna. Utskottet, som anslutersig till departementschefens motiv för att en översyn bör ske, utgår från altarbetet i kommittén kommer att bedrivas relativt förutsättningslösl.Utredningen bör således inte vara helt bunden av nuvarande konstruktion avstudiemedelssystemet. Det bör vidare slå kommittén fritt all undersöka förutsättningarnaför och pröva konsekvenserna av ett lånesystem utanför statsbudgeten. Mot dennabakgrund vill utskottet inte särskilt förorda något av motionsförslageneftersom flertalet av dessa syftar till en bestämd inriktning av kommitténsarbete. En total översyn av studiemedelssystemet kräver med nödvändighetingående analyser av sludiemedelstagarnas ekonomiska situation såväl understudietiden som sedermera . Även frågan om hurekonomin, familjesituationen och utbildningens geografiska tillgänglighet styrsludieval och studiebenägenhet bör analyseras. Utredningen bör också beakta desamhällsekonomiska effekterna av förlängda studietider till följd av all destuderande förvärvsarbetar vid sidan av studierna för att försörja sig. Medhänsyn till alt utredningsarbetet kan förväntas bli ganska omfattande är detinte realistiskt all ett nytt system skulle kunna träda i kraft redan den 1juli 1986. Utskottet förutsätter dock att arbetet bedrivs så skyndsamt sommöjligt. Mot bakgrund av det anförda anser utskottei alt motionerna 793 yrkande2, 994, 2292 yrkande 2 och 2819 inte behöver föranleda någon åtgärd. Utskottet behandlar i detta sammanhang också fyra motionersom - utan direkt inriktning på den aviserade utredningen - tar sikte på olikaförändringar inom studiemedelssystemet. SfU1984/85:16 16 begär i motion 856 ett tillkännagivande om att värderingenav förmögenhet i jordbruk eller rörelse bör göras förmånligare vid prövning avrätt till studiemedel, 1 motion 997 av m,fl, begärs i yrkande 1 ben översyn av reglerna om återbetalning av studiemedel i syfte all bl, a, höjagränserna för avgiftsunderlaget, Vidare begär sistnämnda motionärer i yrkande 1c en översyn av formerna för stöd till studerande med barn i syfte alttillskapa ell fullgott skydd utanför studiestödssyslemel, m.fl. anför i motion 2314 all hemarbetande kvinnors ekonomiska möjligheter tillvidareutbildning blir allt mindre. Detta gäller särskilt ensamstående kvinnormed barn som på grund av otillräckliga studiemedel avbryter sina studier ellerväljer kortare utbildningar än de önskar. Motionärerna begär etttillkännagivande i enlighet med det anförda. I motion 2433 av ochJan Hyttring begärs en skyndsam översyn av studiemedlen ur skatte-, bidrags-och socialförsäkringssynpunkl i syfte att uppnå rimliga ekonomiska konsekvenserför de studerande. Den aviserade studiesociala utredningen kommer som ovannämnts att se över såväl reglerna för beviljande som återbetalning avstudiemedel. De frågor som las upp i motionerna 856, 997 och 2314 kommersåledes att behandlas av utredningen. Utskottet har ovan understrukit attutredningen bör arbeta förutsättningslöst, och motionerna 856, 997 yrkandena 1b och c samt 2314 yrkande 2 i nu behandlad del bör därför inte föranleda någotuttalande från sida. Vad gäller den i motion 2433 begärda översynenvill utskottet inledningsvis erinra om att beslutadeom ett förbättrat försäkringsskydd för studerande som trädde i kraft den 1januari (prop. 1983/84:127, SfU 26 och rskr 336). Vidare är det enligtutskottets uppfattning lämpligt att man i den aviserade översynen avstudiemedelssystemet också prövar de ekonomiska konsekvenserna för destuderande av att studiemedlen i vissa fall ingår i underlaget för bidrag ochavgifter, och utskottet förutsätter att så sker utan vidare åtgärd frånriksdagens sida. Med det anförda får motion 2433 anses vara tillgodosedd. I propositionen redovisas alt CSN i särskild skrivelse den18 har inkommit med en rapport om studiestöd för utlandsstudier.CSN föreslår en ändrad tolkning av begreppet "plalsbrislutbildning" isamband med studiestöd för studier utomlands. Enligt CSN:s mening bör begreppetplatsbristutbildning ha innebörden "utbildningslinjer inom högskolan därantalet sökande klart överstiger antalet utbildningsplatser". Den som sökttill sådan utbildningslinje bör kunna beviljas studiemedel för studierutomlands oberoende av om han/hon har blivit antagen lill utbildningen ellerej. Del bör ankomma på universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) att, eftersamråd med CSN, i förväg fastställa vilka utbildningslinjer som skall ansesvara platsbrisiutbildningar. Eftersom det är svårt att överblicka de totalakonsekvenserna av förslaget föreslår CSN alt förändringen införs på försök ochatt en utvärdering görs . SfU1984/85:16 17 Departementschefen anför att hon avstatsfinansiella skäl inte är beredd att biträda förslaget om enförsöksverksamhet med vidgad rätt lill studiemedel för studier utomlands. I motion 793 av m. fl. begärs i yrkande 3att CSN-UHÄ får i uppdrag all lägga fram detaljerade förslag till enförsöksverksamhet med utvidgad möjlighet för svenska studenter att erhållastudiemedel för studier utomlands utifrån de riktlinjer som CSN presenterar isin skrivelse. Utskottet vill inledningsvis framhålla att enliberalisering redan har skett beträffande möjligheterna att få studiemedel förstudier utomlands genom beslut av CSN. Vad gäller den av CSN föreslagnaförsöksverksamheten delar utskollet departementschefens uppfattning och villsåledes av statsfinansiella skäl inte förorda förslaget. Enligt utskottetsuppfattning finns det även utbildningspolitiska skäl som talar mot en störreutvidgning av möjligheterna att få studiemedel för studier utomlands. Utskottetavstyrker med det anförda bifall lill motion 793 yrkande 3. Vuxensludieslöd m. m. Under anslaget Vuxensludieslöd m.m. bestrids, förutom utgifter för särskilt vuxensludieslöd, dagstudiestöd ochtimstudiestöd, även bidrag som utgår för uppsökande verksamhet påarbetsplatser, planering av uppsökande verksamhet, utbildning avstudieorganisatörer och information om vuxensludiestödet. Anslaget finansieras genom medel frånvuxenutbildningsavgiften. Tillgängligt utrymme under anslaget för budgetåret1985/86 beräknas i propositionen lill 698,2 milj. kr. Vuxensludieslöd kan utgå vid såväl längre som kortarestudier. Det särskdda vuxensludiestödet utgår vid längre studier tillstuderande på grundskole- och gymnasieskolenivå samt till studerande somgenomgår yrkesleknisk högskoleutbildning. Stödet, som fr. o. m. budgetåret1985/86 är differentierat, utgår till medlem i arbetslöshetskassa med e:tlskattepliktigt bidrag motsvarande av det utbildningsbidrag som denstuderande skulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning. Till studerande sominte är medlem i arbetslöshetskassa utgår ett bidrag av motsvarandeutbildningsbidrag. Den som får det högre bidraget har även rätt till ettbarnlillägg, som utgår av basbeloppet per dag. Särskilt vuxenstudiestödutgår också i form av ålerbetalningspliktiga studiemedel. Dagstudiesiödet, som främst är avsett för deltagare ikortare ämneskurser vid folkhögskolor, utgår i form av inkomstbidrag med 228kr, per dag och internatbidrag med , , Timstudiestödet är främst avsett för deltagare istudiecirklar. Stödet utgår med . Beträffande det särskilda vuxensludiestödet beräknas ipropositionen all utrymme skall finnas för ca 17.000 årsstudieplatser, vilketinnebär en ökning 2 1984/85.11 saml. SfU1984/85:16 18 med ca I 500 i förhållande till innevarande budgetår. Såvitt gäller tim- och dagstudiestöden föreslås ipropositionen att dessa höjs beloppsniässigt, timstudiestöden till , pertimme, dagstudiestödens inkomstbidrag till , per dag och dagstudiestödensinternatbidrag lill , . Finansiellt utrymme beräknas finnas föroförändrat antal stöd, nämligen 18 000 timstudiestöd och 15 000 dagstudiestöd. Kostnaderna för bidrag till uppsökande verksamhet påarbetsplatser har i propositionen beräknats till 33 milj, kr, och kostnader förplanering m, m, av uppsökande verksamhet och utbildning av fackligastudieorganisatörer till 12 milj, kr,, vilket innebär en höjning av beloppenmed 3 resp, 1 milj, kr, jämfört med innevarande budgetår, m, fl, begär i motion 1744 etttillkännagivande om att de medel som inflyter i form av vuxenutbildningsavgifti sin helhet bör fördelas till vuxenstudiestöd samt att tim- ochdagstudieslöden bör höjas till en nivå som bättre överensstämmer inedmålgruppens genomsnittliga inkomstbortfall, I motion 2823 av Per m, fl, föreslås alt dettillgängliga finansiella utrymmet under anslaget beriiknas till 547 milj, kr.eller till ett 151,2 milj, kr, lägre belopp än som föreslagits i propositionen:Besparingen bör enligt motionärerna tillföras anslaget C 4, Bidrag tillstudieförbunden m, m, under huvudtitel.Medelsanvisningen till detta anslag behandlas av utbildningsutskottet. De imotion 2823 föreslagna medlen för vuxenstudiestöd föreslås fördelade så attutrymme beräknas för 14 200 särskilda vuxenstudiestöd, 15 000 timstudiestöd och13 000 dagsiudiesiöd, Timstudiestödet föreslås därvid utgå med , ,inkomstbidragel med , per dag och internalbidraget med , per dygn.För kostnader för uppsökande verksamhet, planering m.m, av uppsökandeverksamhet och utbildning av studieorganisatörer anser motionärerna att medelbör anvisas med tillhopa 7 milj. kr, m, fl, föreslår i motion 2434 att tillanslaget Vuxenstudiestöd m,m, skall anvisas 608,2 milj, kr, eller ett iförhållande till propositionens förslag 90 milj, kr, lägre belopp. Dessa 90milj, kr, bör enligl motionärerna tillföras anslaget E 4, Studiemedel,Sistnämnda anslag har behandlats tidigare i detta betänkande. För alt uppnånämnda besparing inom vuxensludiestödet begär motionärerna ett tillkännagivandeom att ersättningsnivån inom tim- och dagstudiestödet skall vara oförändrad,att antalet lim- och dagsludiestöd bör minskas samt all den uppsökandeverksamheten och planeringen bör minskas. Motionärerna i motion 803 av m,fl, begäratt till anslaget Vuxenstudiestöd anvisas ett 20 milj, kr, lägre belopp än somföreslagils i propositionen, dvs, 678,2 milj, kr. Utskottet vill inledningvis erinra om att det ursprungligasyftet med vuxensludiestödet - och vuxenutbildningsavgiften - var att ökamöjligheterna till studier för kortutbildade vuxna och främst för dem som ärförvärvsår- SfU1984/85:16 19 På grund av det statsfinansiella läget haremellertid efter hand betydande belopp i besparingssyfte förts över frånvuxenutbildningsmedlen lill folkbildningsändamål. Överföringen av medel tilldetta ändamål är i den förevarande propositionen av samma storleksordning somföregående år. Ett ökat utrymme för vuxenstudiestöd på sätt som föreslagits imotion 1744 är enligl utskottets mening inte möjligt i nuvarande ekonomiskaläge. Beträffande förslaget i motion 2823 innebär detta att överföringen tillfolkbildningsändamål skulle beloppsniässigt mer än fördubblas. En sådankraftig urholkning av vuxenstudiestödet som delta skulle medföra avvisarutskottet bestämt. Förslaget i motion 2434 om att 90 milj, kr, skall överförastill anslaget Studiemedel motsätter sig utskottet av principiella skäl,eftersom man därigenom skulle använda vuxenutbildningsmedel - som är avsedda förlågutbildade vuxna - lill alt generellt höja ett studiestöd som i huvudsak äravsett för högskoleutbildning. Dessutom skulle motionsförslaget innebära'enoacceptabel minskning av antalet tim- och dagstudiestöd och av den uppsökandeverksamheten eftersom hela besparingen skulle tas från dessa verksamheter somenligt propositionen är kostnadsberäknade till 177 milj, kr. Vad gällerförslaget i motion 803 om all anslaget till vuxenstudiestöd m, m, skall minskasmed 20 milj, kr, anser utskottet inte delta meningsfullt eftersom anslaget isin helhet är avgiftsfinansierat och motionen inte innehåller något förslag omtill vilket ändamål medlen skulle överföras. Beträffande nivån på tim- öch dagstudiesiödet anserutskollet att de i propositionen föreslagna höjningarna är skäliga med hänsyntill att antalet stöd skall bibehållas oförändrat. Eftersom yrkande 5 i motion2823 om dagstudiestödets internatbidrag överensstämmer med propositionensförslag blir detta yrkande härigenom tillgodosett. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionensförslag lill medelsanvisning för vuxensludieslöd m, m, och avstyrker bifalltill motionerna 803, 1744 i nu behandlad del, 2434 yrkandena 3 och 4 samt 2823yrkandena 1-4 och 6-9, Såsom inledningsvis nämnts utgår det särskilda vuxensludiestödetvid längre studier på grundskole- och gymnasieskolenivå samt vidYTH-ulbildning, I motion 997 av m,fl, begärs i yrkande 1 a enöversyn i syfte att utvidga det särskilda vuxenstudiestödet till att omfattaäven högskolestuderande. Del finansiella utrymmet för del särskildavuxensludiestödet är starkt begränsat. Mot denna bakgrund anser utskottet detangeläget att fullfölja intentionerna med stödet, nämligen alt prioriteraresurserna till studerande på grundskole- och gymnasieskolenivå. Utskottet kansåledes f, n, inte ställa sig bakom en sådan utvidgning som begärts i motion997, och utskollet avstyrker motionen i nu behandlad del, I syfte att skapa utrymme för en höjd ersättning tillstuderande - främst familjeförsörjare - som avslår från inkomst för all börjastudera differentierades det särskilda vuxensludiestödet fr, o, m, budgetåret1984/85, Detta SfU1984/85:16 20 innebär att endast den som är berättigad till ersättningfrån erkänd arbetslöshetskassa - eller har uppburit sådan ersättning underlängsta möjliga lid - får ersättning enligt den tidigare ersättningsnivån, dvs.med 65 % av det utbildningsbidrag som den studerande skulle ha fått vidarbetsmarknadsutbildning. För övriga sökande sänktes bidraget till avmotsvarande utbildningsbidrag. Motionärerna i motion 2314 av m.fl, begärett tillkännagivande om alt i pågående utredningsarbete bör beaktas all detdifferentierade vuxensludiestödet medför ekonomiska hinder för tidigarehemarbetande kvinnor som önskar vidareutbildning.