bet · G801FiU30 · 1984-12-31 00:00:00 — Som en konsekvens av att utskottet i det föregåendeavvisat skattehöjningar bör de i proposition 217 föreslagna höjningarna avbilaccisen och stämpelskatten inte genomföras. Den förstärkning av budgeten som blir resultatet av allaovan nämnda permanenta förändringar i utgifter och skatter uppgår till drygt 6miljarder kr. på helår räknat. Därtill kommer minskningar avbostadssubventioner samt de s. k. engångsåtgärderna i form av försäljning avstatliga företag som med stor sannolikhet kan upprepas, vilket bidrar till enförbättring av budgeten på ca . Effekten på /86av de permanenta förändringarna blir ett förbättrat budgetsaldo med ca 5,5miljarder kr. saml en ytterligare förbättring med ca . genom deföreslagna tillfälliga åtgärderna. Totalt sett blir budgelunderskotlet därmedca . lägre for /86. Utskottettillstyrker således yrkande 2 i motion 3202 (fp). I moderata samlingspartiets motion 3201 och centerpartietsmotion 3206 föreslås i stora delar en liknande utgifts- och skattepolitik somden utskottet ovan förordat. Det gäller både vissa besparingar och vissaskattesänkningar. FiU1984/85:30 111 I motion 3201 (m) föreslåsemellertid också stora besparingar på bl. a. biståndet till de fattiga ländernasamt enligt utskottets uppfattning alltför stora nedskärningar inomsjukförsäkringen. är skattesänkningarna mycket omfattande, vilketskulle ställa stora och socialt svåracceptabla krav på framtida besparingar.Utskottet anser inte detta vara en lämpligt avvägd politik och avstyrker därföryrkande 2 i motion 3201 (m). I motion 3206 (c) diskuteras bevarade eller utökadelivsmedelssubventioner och/eller en differentierad moms. Utskottet kan intetillstyrka detta och avstyrker därför yrkande 2 i motion 3206 (c). I motion 3203 (vpk) föreslås stora utgifts- ochskalleökningar som helt strider mot de principer för budgetpolitiken somutskottet ovan har förordat. Utskottet avstyrker således yrkande 2 i motion3203 (vpk). dels utskottets hemställan under 11bort ha följande lydelse: 11. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen attriksdagen med avslag på regeringens förslag i proposition 1984/85:150 bilaga 1moment 2 och motionerna 1984/85:3201 yrkande 2, 1984/85:3203 yrkande 2 och1984/85:3206 yrkande 2 godkänner vad som anförts i motion 1984/85:3202 yrkande2 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (vpk) anser all dels den del av utskottets yttrandesom på s. 68 börjar med "I likhet" och på s. 69 slutar med"" bort ha följande lydelse: I likhet med motionärerna anserutskottet att de återverkningar som budgetunderskottet har på samhällsekonominskapar fördelningspolitiska problem. Sådana skapas emellertid också av andraskeenden och beslut. De av regeringen delvis redan vidtagna, delvis riksdagenför godkännande förelagda åtgärderna drabbar hårt också inkomsttagare med lågköpkraft. Löntagarna har under en rad av år fått vidkännasreallönesänkningar, medan bolagens profiler och de rikas förmögenheter växt.Den av regeringen utlovade reallönehöjningen , som skulleförverkligas bl. a. genom en skatterabatt på , äts upp av åtstramningsåtgärderna.Utskottet anser det därför vara befogat med ytterligare en skatterabatt, såsomförordas i motion 3203 och tillstyrker därför yrkande 2 i denna motion liksomde övriga fördelningspolitiska förslagen i motionen. dels utskottets hemställan under 11bort ha följande lydelse: 11. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen allriksdagen med avslag på regeringens förslag i proposition 1984/85:150 bilaga 1moment 2 och motionerna 1984/85:3201 FiU 1984/85:30 112 yrkande2, 1984/85:3202 yrkande 2 och 1984/85:3206 yrkande 2 godkänner vad somförordats i motion 1984/85:3203 yrkande 2 och som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 19.Senareläggning av beslutade statsutgifter (), (), (), (), (), (c) och () anser all dels den del av utskottels yttrande som på s. 70börjar med "I det" och på s. 71 slutar med "att vidtas"bort ha följande lydelse: Utskottet vill för sin del anföra följande.Budgetunderskottet ligger på en för hög nivå. En grundläggande svaghet iregeringspolitiken är avsaknaden av åtgärder som bidrar till att på lång siktminska underskottet i statsbudgeten. Detta förhållande förstärks av att denaktuella räntehöjningen medför ökade utgifter för staten. Denav regeringen antydda metoden att senarelägga utbetalningen av vissa statsutgifter,till vilka anvisat medel, lider av den fundamentala svagheten att denendast tillfälligtvis förstärker statsbudgeten. Den kan alltså på intet sättersätta behovet av en långsiktig och planmässig besparingspo-htik. Regeringenhar i proposition 217 lämnat mycket sparsamma upplysningar om omfattningen avoch innehållet i de tilltänkta senareläggningarna av statliga utgifter. Det kaninte vara tillfredsställande att först i detalj fastställer olikaanslagsposter och att regeringen därefter helt utan insyn från sidabeslutar om senareläggning av utbetalningen av dessa anslag, i vissa fall förlång tid. Alt först i efterhand - i samband med behandlingen av 1986års budgetproposition - skulle få pröva de aktuellasenareläggningarna är inte heller tillfredsställande. Regeringen bör därförredan i höst för redovisa vilka anslag som senareläggs och tillvilken tidpunkt. Ett bifall till motion 3241 yrkande 9 skulle omöjliggöra förregeringen att redan från början av budgetåret senarelägga vissa statsutgifter.Utskottet anser att regeringen av statsfinansiella skäl och inom ramen av deulgiflsåtaganden som följer av gällande lag och förpliktelser bör ha dennamöjlighet. Motionen bör därför avstyrkas. här anfört om senareläggning av statsutgifter bör ges regeringen tillkänna. dels utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse: 12. beträffande senareläggning av beslutade statsutgifter att medanledning av proposition 1984/85:217 moment 3 och med avslag på motion1984/85:3241 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, FiU1984/85:30 113 Senareläggning av beslutade statsutgifter (vpk) anser att dels den del av utskottels yttrandesom på s. 70 börjar med "I det" och på s. 71 slutar med "attvidtas" bort ha följande lydelse: Utskottet vill för sin del anföraföljande i denna fråga. Det måste anses orimligt alt regeringen på egen handskall kunna besluta om senareläggning av statsutgifter som beslutat.Utskottet tillstyrker därför yrkande 9 i motion 3241. dels utskottets hemställan under 12bort ha följande lydelse: 12. beträffande senareläggning av beslutadestatsutgifter attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3241 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av proposition1984/85:217 moment 3, Den offentliga sektorns effektivitet , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrandepå s. 71 som börjar med "Utskottet har" och slutar med "ochrationaliseringsarbelel" bort ha följande lydelse: Utskottet har svårt att förståvarför motionären motsätter sig att regeringen försöker förenkla de regler somberör t. ex. administration, uppbörd och kontroll av skatter och socialavgifterfrån näringshvet. För företagen har förenklingar inom dessa områden längeframstått som angelägna. De alternativa rikthnjer som motionären självredovisar är enligt utskottets mening så allmänt utformade och såvittomfattande alt de inte kan ligga till grund för del fortsatta reform- ochrationaliseringsarbetet. () och (c) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 73 börjar med "har" och på s. 74 slutar med"motion 3210 avstyrks" bort ha följande lydelse: har vid upprepadetillfällen ställt sig bakom principen all specialdestination av statsinkomstertill visst ändamål inte bör förekomma. Det främsta skälet för dettaställningstagande är att handlingsfrihet skulle minska om inkomsterspecialdestineras för olika ändamål. Även stabiliseringspolitiskt önskvärdaingripanden skulle kunna försvåras om varje åtgärd på statsbudgetensutgiftssida skulle behöva leda till motsvarande förändring påinkomstsidan eller vice versa. FiU1984/85:30 114 Skatte- och avgiftshöjningar ärofta påkallade av att en reform eller insats inom ett visst område behöverfinansieras. En på detta sätt motiverad skattehöjning innebär dock inte att deinkomster som den ger upphov till specialdestineras till det angivna området.Finansieringskravet är ett uttryck för en restriktiv och nödvändigbudgetprövning. Utskottet anser således all starka skäl talar mot enspecialdesfinafion av inkomster. Utskottet vill dock understryka all i de fallen ökning av statens inkomster sker genom en avgiftshöjning för ett visständamål bör detta motsvaras av en faktisk utgift. I annat fall äravgiftshöjningen en förläckt skattehöjning, vilket inte kan accepteras. I mofion 3210 (c) exemplifieras från främst energiområdethur en rad specialdestinerade avgifter tas ut för skilda ändamål. Motionärernahävdar att det på bl. a. energiområdet föreligger direkta kopplingar mellanvissa inkomster och utgifter. Ulskotlel delar motionärernas uppfattning attspecialdestinerade avgifter på energiområdet, men även för vissa andra områden,som t. ex. skogsvårdsavgifter, tas ut i en omfattning som inte är motiverad medhänsyn till de medel som anvisas. Näringsutskottel har också fidigare (NU 1983/84:30)framhållit all överblicken över olika finansieringsformer inom energiområdetbehöver förbättras. Vad utskottet då avsett är i första hand redovisningen avde inkomster som motionärerna tar upp. Utskottet vill i likhet mednäringsutskoltet framhålla alt det kan vara förenat med betydande svårigheteratt i förväg utföra exakta beräkningar av såväl inkomster som utgifter påenergiområdet, eftersom beräkningarna nödvändigtvis måste bygga på en radosäkra antaganden. Inte desto mindre har del, enligt näringsutskoltet, visat sigatt sådana uppgifter har ett klart intresse, liksom uppgifter om de i efterhandkonstaterade inkomsterna och utgifterna. Någon redovisning av del slag näringsutskottel efterlyserhar ännu inte skett. Utskottet finner del anmärkningsvärt all regeringen inteefterkommit begäran i detta hänseende. Utskottet anser i likhet medmotionärerna det vara oacceptabelt att avgifter tas ut under förespegling avatt dessa skall användas för ett visst ändamål. Detsamma gäller utnyttjandet avoffentligrältsliga avgifter för andra ändamål än de som tagit beslutom. Utskottet anser alt motionärerna klarlagt den uppenbara överfinansieringsom t. ex. sker av energiforskningprogrammel. Del är därför enligt utskottetsmening nödvändigt med en fullständig redovisning av användningen avspecialdestinerade medel i syfte att klarlägga i vilken utsträckning somavgifter är att betrakta som skatter. bör därför besluta att hosregeringen begära en fullständig redovisning av hur inkomsterna utnyttjats förspecialdesfinerade ändamål i enlighet med motionärernas förslag. FiU1984/85:30 ' 115 dels utskottets hemställan under 15bort ha följande lydelse: 15. beträffande specialdestinering av inkomster attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3210 hos regeringen begär en fullödigredovisning av användningen av specialdestinerade medel. () och (c) anför: Vår och grundinställning är attbaslivsmedel inte bör belastas av moms. Avlastningen bör emellertid ulanalltför myckel krångel och byråkrati. Den enklaste metoden för alt klara dettaär enligt vår mening att momsen på vissa klart definierade basvaror återbetalaspå det sätt som sker för mjölk. Alternativt är vi beredda allpröva andra vägar däribland även en differentiering av momsen. FiU1984/85:30 116 Lag om inbetalning på likviditetskonto under budgetåret1985/86 Härigenom föreskrivs följande. 1 § Arbetsgivare skall betala in medel på räntebärandekonto (likviditets- konto) i enligt bestämmelserna i denna lag. Staten och kyrkliga kommuner är inte skyldiga att betalain medel på Iikviditetskonto. Om del finns synnerliga skäl får regeringen medgebefrielse, helt eller delvis, från skyldighet att betala in medel pålikviditetskonto. 2 § Andra arbetsgivare än landstingskommuner och kommunerskall på Iikviditetskonto betala in étl belopp motsvarande av den del av lönesumman för som överstiger . Landstingskom muner och kommuner skall på Iikviditetskonto betala in ell belopp motsva rande av den del av lönesumman för som överstiger . Med lönesumman avses underlaget för för arbetsgivaravgift till folkpensioneringen enligt lagen (1981:691) om socialav gifter. Om det belopp som skall betalas in inte uppgår till skall inbetalning inte göras. 3 § För inbetalning av medel på likviditetskonto enligt 2S gäller föl jande. Andra arbetsgivare ånlandstingskommuner och kommuner skall . i avräkningpå det slutliga beloppet, betala in ett belopp motsvarande av den delav avgiftsunderlaget för preliminär arbetsgivaravgift till iölkpensioneringenför som överstiger (preliminär inbetalning). Omdetta belopp inte uppgår till skall någon preliminärinbetalning på likviditetskonto inte göras. Återstoden av beloppet enligt 2 Sskall betalas in (slutlig; inbetalning). Landstingskommuner och kommuner skall senast den 31januari 1986 betala in det i 2 S angivna beloppet. Om den preliminära inbetalningen överstiger vadarbetsgivaren enligt 2 S skall betala in på Iikviditetskonto skall riksbankenbetala tillbaka överskjutande belopp jämte årlig ränta på detbeloppet från inbetalningsdagen. Öretal som uppkommer vid ränteberäkningen bortfaller. 4 S skall före den 30augusti 1985 och underrätta varje arbetsgivare om hans skyldighet enligt 2 och 3 §S och därvid ange det belopp som skall inbetalas. Kopia av sådan underrättelse skall sändas till . Beloppet som skall betalas in på Iikviditetskonto avrundastill närmast lägre hundratal kronor. FiU1984/85:30 117 5 S På medel somstår inne på Iikviditetskonto utgår årlig ränta , vilken läggstill kapitalet. Öretal som uppkommer vid ränteberäkningen bortfaller, 6 S Ominbetalning på likviditetskonto inte sker inom föreskriven tid skallarbetsgivaren betala ränta på beloppet till staten. Räntan är förvarje påbörjad kalendermånad efter den månad dä beloppet rätteligen skulle habetalats till dess inbetalning sker. dock längst till och med den dagåterbetalning skulle ha skett enligt 7 S. Ränta enligt första stycket fastställs av ochskall betalas inom den lid som beslutar i varje särskilt fall. Räntasom inte betalas inom föreskriven tid får drivas in i den ordningsom gäller för indrivning av skatt enligt uppbördslagen (1953:272). Restavgiftutgår dock inte. får medge befrielse, helt eller delvis, frånskyldighet att erlägga ränta, när särskilda skäl föreligger. 7 § Del beloppsom en arbetsgivare har betalat in på iikviditetskonto skall med ränta enligt 5§ av betalas tillbaka till arbetsgivaren eller dentidigare dag som regeringen föreskriver eller beslutar i särskilda fall. 8 S beslut enligt denna lag får inte överklagas. Denna lag träder i kraft två veckorefter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling och gäller till utgången av . FiU 1984/85:30 118 Tabell 1 Försörjningsbalans 1983-1985 ................ ..... 18 Tabell 2 Internationell utveckling och1985 .. ..... 33 Tabell 3 Budgetsaldo för budgetåren1983/84-1985/86 57 Tabell 4 Budgetsaldo i långtidsbudgetenenligt lågalternativet 59 Tabell 5 Känslighetsanalyserpå långtidsbudgetens lågallernaliv 61 Diagram 1 Antalet arbetslösaenligt arbetskraftsundersökningar na ............................................................... Diagram 2 Budgetsaldots utveckling /80-1989/90 FiU1984/85:30 119 Propositionernashemställanden med lagförslag............ ....... 7 Motioner ianslutning till proposition 150........................ 19 Motioner ianslutning till proposition 217........................ 27 Denekonomiska politiken ............................................ 31 Denekonomiska utvecklingen .............. ..... 34 Denekonomiska utvecklingen ..... ........... ..... 39 Inriktningav den ekonomiska politiken.......................... ..... 41 Inbetalningpå Iikviditetskonto .................................... 49 Begränsningav konsumtionskrediter............................. 52 Skattepolitiskaåtgärder m. m......................................... 54 Budgetpolitiken .................... .................................... 56 Budgelutvecklingen1984/85 och 1985/86...................... 56 Riktlinjerför budgetpolitiken........................................... ...... 62 Senareläggningav beslutade statsutgifter ................. ...... 69 Övrigamotioner ............................................................. ...... 71 Denoffentliga sektorns effektivitet ............................. ...... 71 Redovisningav driftutgifter och invesleringsutgifler ...... ...... 72 Specialdestineradeavgifter ........................................... ...... 73 Finansfullmakten........................................................... ...... 74 Kostnadsutvecklingenför statliga reformer.................... 74 Hemställan .................................................................. ...... 74 Deallmännariktlinjernafördenekonomiskapolitiken(m,c,fp).. 76 De allmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken (vpk) 85 Löntagarfonder(m, c, fp) ........................................... 87 InbetalningpåIikviditetskonto(m,c,fp) ....................... 87 Inbetalning påIikviditetskonto (vpk) ......................... ...... 88 Begränsning avkonsumlionskrediler(m, c, fp)............. 91 Begränsning avkonsumtionskrediter (vpk) ............... ...... 92 Skärpning avvalutapolitiken (vpk) ........................... ...... 93 Skärpning avvalutapolitiken (m, c, fp)........................ ...... 93 FiU1984/85:30 120 Kreditpoliliska åtgärder (vpk)..................................... ..... 93 Kreditpoliliskaåtgärder(m,c,fp)................................... ..... 94 Skattepoliliska åtgärder ochrättvis fördelningspolitik (vpk) 95 Skattepoliliska åtgärder (m, c, fp).............................. ..... 96 Utnyttjande av investeringsfonder(m)...................... ..... 96 De allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen (m) .. 97 De allmänna riktlinjerna förbudgelregleringen (c)..... 103 De allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen (fp) .. 108 De allmänna riktlinjerna förbudgelregleringen (vpk). Senareläggning av beslutadestatsutgifter (m, c, fp) 112 Senareläggning av beslutadestatsutgifter (vpk)....... ... 113 Den offentliga sektornseffektivitet (m) ..................... 113 Specialdestinering av inkomster (c)........................... ... 113 Skattepolitiska åtgärder (c) .......................................... ... 115 mlnab/gotab 1985 82899