bet · G801KU32 · 1984-12-31 00:00:00 — om vissa kyrkolagsfrågor (prop. 1984/85:165, i vissdel, prop. 1984/85:169 samt motioner) I detta betänkande behandlarutskottet proposition 1984/85:165 om vissa klargöranden och kompletteringar avkyrkomötesreformen, såvitt avser förslaget till ändringar i lagen (1982:942) omsvenska kyrkan samt proposition 1984/85:169 om vissa ändringar av reglerna omval till kyrkomötet m. m. Vidare behandlar utskottet två med anledning avpropositionerna väckta motioner, 1984/85:3086 av () och EvertSvensson (s), 1984/85:3116 av m. fl. (c) och en väckt motion, 1984/85:938 av (). Förslaget i proposition 1984/85:165 innebär bl. a. attsvenska kyrkans centralstyrelse får ställning som förvaltningsmyndighet underkyrkomötet. Vidare utökas kyrkomötets möjligheter att vidaredelegera sinnormgivnings-kompetens i vissa ämnen. I proposition 1984/85:169 föreslås vissaändringar av reglerna om val till kyrkomötet i syfte att förenklavalförfarandet och förbättra kyrkomötets representativitet. a. nya regler i fråga om beräkningen av antalet elektorer i valdistriktensamt att elektorer i sådana valdistrikt, som består av två eller fleraförsamlingar, inte längre utses av särskilda delegerade. I stället utseselektorerna i regel av pastoratens beslutande organ. Vidare föreslås attkyrkomötets årliga sammanträden flyttas samt attvalkretsindelningen ändras såvitt gäller och stift. I motion1984/85:3086 begärs att det skall bli möjligt för kyrkomötet att genom kyrkligakungörelser meddela föreskrifter också i fråga om kyrkans ämbete. I motion1984/85:3116 avstyrks förslaget om ändrade regler för val till kyrkomötet. Imotion 1984/85:938 begärs att antalet ledamöter av kyrkomötet skall vara minstfyra från varje valkrets. Utskottet har tillstyrkt propositionerna och avstyrktmotionerna. Reservationer har avgetts beträffande frågorna om ändrade reglerför val till kyrkomötet (c) och mandatfördelningen vid valen till kyrkomötet(c). Ett särskilt yttrande har avgetts beträffande frågan om kyrkans ämbete(fp). I proposition 1984/85:165 har-såvitt nu är i fråga- regeringen hemställt att i den ordning somanges i punkt 9 första stycket övergångsbestämmelserna till regeringsformenantar det i propositionen upptagna förslaget till lag om ändring i lagen(1982:942) om . 1 1984/85. KU1984/85:32 2 I proposition 1984/85:169 harregeringen hemställt att antar de i propositionen upptagna förslagentill; 1. lag om ändringi lagen (1982:943) om kyrkomötet, 2. lag om ändring i lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkligasamfälligheter. Kyrkomötets yttrande (kyrkomötetsskrivelser 1985:33 resp. 1985:16) har inhämtats över förslagen, utom såvittavser förslaget till ändring i 4 kap. 2 § lagen (1982:1052) om församlingar ochkyrkliga samfälligheter. Förslagen i nu aktuell del av proposition 1984/85:165innebär att får ställning somförvaltningsmyndighet under kyrkomötet. Kyrkomötets möjligheter attvidaredelegera sin normgivningskompe-tens utökas i vissa ämnen. Vidareföreslås, efter förslag från kyrkomötet, att endast den som tillhör och som är myndig skall kunna vara ledamot av centralstyrelsen ellerersättare för ledamot. Genom förslagen sker en uppföljning av förslagen tillgrundlagsändringar i proposition 1984/85:36, vilka som vilande antagits avriksdagen (KU 1984/85:16, rskr. Lagändringarna föreslås träda i kraft den1 . Förslagen i proposition 1984/85:169 innebär i huvudsakföljande. Vissa åtgärder vidtas för att förenkla valen till kyrkomötet ochförbättra kyrkomötets representativitet. Förutom en del ändringar ivaltekniskt hänseende innebär förslagen nya regler i fråga om beräkningen avantalet elektorer i valdistrikten. Detta skall beräknas med utgångspunkt frånantalet röstberättigade kyrkomedlemmar i varje valdistrikt och inte längre idet totala antalet kyrkomedlemmar. Antalet elektorer minskas dessutom med enelektor i varje valdistrikt. Systemet rned särskilda delegerade för val avelektorer avskaffas. Huvudregeln blir i stället att elektorerna väljs avpastoratens beslutande organ, församlingsdelegerade eller fullmäktige. I defall ett pastorat saknar eget beslutande organ, skall elektorerna väljasgemensamt av kyrkoråden i de i pastoratet ingående församlingarna. Under vissaförutsättningar kan elektorerna väljas av fullmäktige i en total kyrkligsamfällighet. Kyrkomötesvalet skall vara slutfört året nästefter det år då kyrkofullmäktigeval har hållits i hela riket. Elektorerna skallha utsetts före februari månads utgång. Kyrkomötet skall sammanträda med börjanden tredje tisdagen . Beträffande valkretsindelningen föreslås att Härnösandsoch stift delas i vartdera två valkretsar. I propositionen föreslås ocksåen ändring av beräkningsgrunden för hur antalet ledamöter iförsamlingsdelegerade i kyrkliga samfällighet skall bestämmas. Med anledning av proposition1984/85:165 har väckts motion 1984/85:3086 av () och EvertSvensson (s). I motionen yrkas att antar till motionen bifogadeförslag till KU1984/85:32 3 1. lag om ändringi regeringsformen, 2. lag om ändringi lagen (1982:942) om . Mofionärerna hävdar att det finnsett nära samband mellan kyrkans lära och de frågor som gäller kyrkans ämbete,t. ex. frågorna om innehållet i och utformningen av kyrkans ämbete. Enligtmotionärerna förefaller det egendomligt med hänsyn till detta samband attfrågan om kyrkans ämbete inte skulle hänföras till det inomkyrkligarättsområdet som kyrkomötet får meddela föreskrifter om. Motionärerna föreslårdärför att i punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen samt i 7 §lagen om införs ett tillägg, som gör det möjligt för kyrkomötetatt genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter också i fråga om kyrkansämbete. Med anledning av proposition 1984/85:169 har väckts motion1984/85:3116 av m. fl. (c). I motionen yrkas att riksdagenbeslutar avslå propositionens förslag till ändringar i 6 och 8-11 §§ lagen(1982:943) om kyrkomötet. Enligt motionärerna finns det inte skäl att nu godtaförslaget om ändrade regler för val till kyrkomötet. Genom församlingarnasansvar för och medverkan i valprocessen skapas grunden för att kyrkomötetrepresenterar hela . Enligt förslaget i propositionen överförsgrunden för val av elektorer till pastorat och i vissa fall ekonomiskasamfälligheter. Detta rimmar enligt motionärerna dåligt med förslagen ibetänkandet Församlingar i samverkan (SOU 1985:1), där ansvaret mer uttalatdelas upp i ansvar för församlingsverksamheten, gudstjänstlivet ochevangelisationsarbetet genom församlingarna medan de tyngre ekonomiska ochförvaltningsadministrativa frågorna läggs på pastoraten. Utredningsförslagethar, påpekar motionärerna, enhälligt tillstyrkts av kyrkomöte.Motionärerna anser att ändringar i valsystemet bör prövas dåde kan vägas mot frågan om direktval till kyrkomötet och andra eventuellaförslag till förändringar av de kyrkliga valen som kan följa av folkstyrelsekommitténsarbete. Motionärerna hänvisar även till de invändningar mot förslaget somriktats av kyrkolagsutskottet (KL 1985:15 s. 44 f.). 1 den under allmänna motionstiden väckta motionen1984/85:938 av () yrkas att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om regler somtilldelar varje valkrets minst fyra mandat vid kommande val till allmännakyrkomötet. Motionären framhåller bl. a. att det inte kan ansesacceptabelt att vid fastställande av antalet mandat endast utgå från stiftetsfolkmängd. Ett av syftena med kyrkomötesreformen var att olika åsiktsriktningarskulle garanteras inflytande. Detta syfte kan enligt motionären intetillgodoses genom nuvarande regler. 1' 1984/85. I proposition 1984/85:165 framläggsbl. a. förslag till vissa ändringar i lagen om som innebär attsvenska kyrkans centralstyrelse får ställning som förvaltningsmyndighet underkyrkomötet. Vidare föreslås en utökning av kyrkomötets möjligheter attvidaredelegera sin normgivnings-kompetens i vissla ämnen. Efter ändringar i punkt 9 övergångsbestämmelserna tillregeringsformen gäller nya regler om formerna för denkyrkliga lagstiftningen. Dessa ändringar innebar väsentliga nyheter i fråga omdels formerna för beslutande av lag på det kyrkliga området, dels fördelningenmellan , regeringen och kyrkomötet av befogenheten att meddela föreskrifteri vissa kyrkliga ämnen. Reformeringen av kyrkomötesorganisationen betydde bl.a. att kyrkomötet fick ett permanent beredande och verkställande organ, centralstyrelse. Under det utredningsarbete som har förekommit för attgenomföra reformerna har vissa problem uppmärksammats. Det gäller bl. a. fråganom centralstyrelses statsrättsliga ställning samt vissaoklarheter i fråga om normgivningen på det kyrkliga området. Dessa frågor harutretts av en arbetsgrupp inom . Arbetsgruppen har presenteratsina förslag i promemorian (Ds C 1984:4) Klargöranden och kompletteringar avkyrkomötesreformen. Arbetsgruppens förslag innefattar dels ändringar iövergångsbestämmelserna till regeringsformen (RF), dels ändringar i lagen omsvenska kyrkan och i lagen om kyrkomötet. Genom proposition 1984/85:36 om svenska kyrkanscentralstyrelses rättsliga ställning m.m. förelades förslag tillgrundlagsändringar på grundval av promemorieförslaget. Propositionens förslagantogs av som vilande (KU 1984/85:16 rskr. Dennu aktuella propositionen, 1984/85:165, tar bl. a. upp nämnda promemorieförslagi den del som gäller ändringar i lagen om . 1 motion 1984/85:3086 av () och EvertSvensson (s) föreslås att i punkt 9 övergångsbestämmelserna tillregeringsformen samt i 7 S lagen om införs tillägg av innebördatt det skall vara möjligt för kyrkomötet att genom kyrklig kungörelse meddelaföreskrifter också i fråga om . Motionärerna anför bl. a.att med hänsyn fill att frågan om kyrkans lära har nära samband med innehålleti och utformningen av kyrkans ämbete det förefaller egendomligt att frågan inteskulle hänföras till det inomkyrkliga rättsområde som kyrkomötet får meddelaföreskrifter om. har enligt sina direktiv(Dir. 1982:88) att göra en sammanställning av de författningar eller däriintagna föreskrifter som med hänsyn till sitt innehåll enligt utredningensbedömning kommer att ligga inom ramen för kyrkomötets normgivningskompetens.Till de frågor som utredningen behandlar hör möjligheten för kyrkomötet attmeddela föreskrifter beträffande kyrkans ämbete. Enligt vad utskottet inhämtat KU1984/85:32 5 överväger utredningen att lämna ett förslag i dennariktning. Beredningen av frågan är emellertid ännu inte avslutad. Frågor omkyrkans ämbete är även föremål för utredning i en inomkyrklig arbetsgrupp. Utskottet biträder de i proposition 1984/85:165 framlagdaförslagen till ändringar i lagen om . Beträffande den i motion1984/85:3086 aktualiserade frågan om kyrkans ämbete bör enligt utskottetsmening avvakta resultatet av pågående utredningsarbete. Med hänsynhärtill avstyrks motionen. Utskottet har således inte heller funnit skäl medgeundantag från den för grundlagsändring gällande regeln i 8 kap. 15 § förstastycket tredje meningen RF. Ändringar i lagen om skall ske på sammasätt som ändringar i riksdagsordningens huvudbestämmelser, dvs. antingen genomtvå beslut av med ett mellanliggande riksdagsval eller genom ettbeslut med kvalificerad majoritet. Som tidigare nämnts bygger propositionensförslag på det av som vilande antagna förslaget till ändringar iövergångsbestämmelserna till regeringsformen. Detta avses träda i kraft den 1januari 1986. Ändringarna i lagen om föreslås träda i kraft den1 . Enligt utskottets mening bör under detta somvilande kunna anta förslaget till ändringar i lagen om . Detandra beslutet kan sedan fattas efter det att slutligt har tagitställning till grundlagsändringen. Även de övriga lagförslagen i proposition1984/85:165 bygger på den vilande grundlagsändringen. Dessa förslag bör därförbehandlas av först sedan fattat definitivt beslut omgrundlagsändringen. I proposition 1984/85:|169 föreslås bl. a. vissa ändringari reglerna om val fill kyrkomötet. Syftet är att förenkla valförfarandet ochatt förbättra kyrkomötets representativitet. I samband med 1982 årskyrkomötesreform infördes nya regler om val till kyrkomötet. Reglernatillämpades första gången vid val till det kyrkomöte som sammanträdde våren1983. Erfarenheterna från detta val gav på många håll anledning fill krifikmot valsystemet. Kritiken har framför allt riktat sig mot att förfarandet äronödigt omständligt och att tiden för att genomföra valet är alltför knappttilltagen. Det har också anförts kritik mot att valsystemets utformning ledertill att kyrkomötets representativitet inte kan anses helt fillfredsställande.Mot bakgrund härav tillsattes en arbetsgrupp inom civildepartementetmed uppgift att göra en översyn av reglerna om val till kyrkomötet.Arbetsgruppen har även efter en framställning fill regeringen av 1984 årskyrkomöte haft i uppdrag att behandla frågan om ändrad tidpunkt för kyrkomötetssammanträde. Resultatet av arbetsgruppens överväganden har redovisats ipromemorian (Ds C 1984:9) Översyn av reglerna om val till kyrkomötet.Propositionens förslag överensstämmer i huvudsak med arbetsgruppens förslag. I mofion 1984/85:3116 av m. fl. (c) begärsatt propositionens förslag fill ändringar i 6 och 8-11 §§ lagen om kyrkomötetavslås. Motionärerna påpekar bl. a. att enligt propositionens förslagöverförs KU1984/85:32 6 grunden för val av elektorer till pastorat och i vissafall ekonomiska samfälligheter. Detta rimmar enligt motionärerna dåligt medförslagen i betänkandet Församlingar i samverkan (SOU 1985:1). Vidare hänvisarmotionärerna till de invändningar mot förslaget som riktats av kyrkolagsutskottet(KL 1985:15). Motionärerna anser att ändringar i valsystemet bör prövas vid etttillfälle då de kan vägas mot frågan om direktval till kyrkomötet och andraeventuella förslag till förändringar av de kyrkliga valen som kan följa avfolkstyrelsekommitténs arbete. Frågan om direkta val till kyrkomötet hör till de frågorsom kommer att behandlas av folkstyrelsekommittén. I direktiven till kommittén(Dir. 1984:23) sägs bl. a. att frågan om direkta val till kyrkomötet har ettsådant samband med de övergripande valfrågorna att den inte bör brytas ut urdetta större sammanhang. Mot bakgrund av de önskemål som framförts om enutredning av direktvalsfrågan har det därför enligt direktiven bedömts varalämpligt att kommittén undersöker om det är möjligt att införa direkta val tillkyrkomötet. Som tidigare framhållits har den arbetsgrupp somutvärderat erfarenheterna /val till kyrkomötet funnit attnuvarande ordning för val till kyrkomötet i vissa avseenden har varitotillfredsställande. Regeringen har mot bakgrund härav i likhet med kyrkomötetoch flertalet övriga remissinstanser anslutit sig till arbetsgruppensbedömning att det finns behov av att förenkla valförfarandet och att vidtasådana åtgärder att kyrkomötets representativitet förbättras. Även utskottet anslutersig till denna åsikt. Utskottet delar även föredragande departementschefsbedömning att det inte finns anledning att befara att de föreslagna ändringarnai det indirekta valförfarandet skulle få någon inverkan på direktvalsfrågansfortsatta behandling. Såsom anförts i propositionen kan det antas att detkommer att ta relativt innan frågan om de kyrkliga valen får sinslutliga lösning. De förenklingar och förbättringar i den nuvarande ordningenför kyrkoval som är mest angelägna bör därför genomföras. Utskottet haringenting att erinra mot de ändringar i detta hänseende som föreslagits ipropositionen. Även i övrigt biträder utskottet propositionens förslag.Utskottet vill emellerfid understryka föredragande departementschefs uttalandeatt de föreslagna ändringarna inte skall uppfattas som ett resultat av en sådanmer övergripande utvärdering av kyrkomötesreformen som enligt vad utskottettidigare uttalat (KU 1982/83:2) bör ske när erfarenheter vunnits av den nyakyrkomötesorganisationen. De nu behandlade frågorna om valsystemets utformningm.m. kan således på nytt aktualiseras vid en sådan framtida översyn. mening är motion 1984/85:3116 med det anförda i viss måntillgodosedd. Motion 1984/85:938 av () tar upp fråganom mandatfördelningen vid valen till kyrkomötet. Enligt motionären bör varjevalkrets tilldelas minst fyra mandat. Därigenom skulle ökade garantier ges föratt olika åsiktsriktningar skall få inflytande. KU1984/85:32 7 Enligt 2 § tredje stycket lagen omkyrkomötet gäller att antalet mandat för varje valkrets skall bestämmas tilltvå även om valkretsen vid tillämpningen av fördelningsregeln i paragrafensandra stycke skulle tillföras färre än två mandat. kyrkomöte har i skrivelse till regeringenföreslagit att bestämmelsen ändras på så sätt att lägsta antalet mandat somfiliförs varje valkrets skall bestämmas till tre i stället för två. Med anledning av kyrkomötets skrivelse har frågan tagitsupp i proposition 1984/85:169. Föredragande departementschef har därvidframhållit att de ändringar i valreglerna som föreslås i propositionenhuvudsakligen gäller sädana åtgärder som framstår som särskilt angelägna isyfte att i prakfiskt hänseende underlätta förfarandet vid kyrkomötesvalen.Andra frågor bör enligt departementschefen anstå i avvaktan på en övergripandeutvärdering av kyrkomötesreformen. I propositionen anförs vidare att den avkyrkomötet föreslagna regeln i praktiken berör enbart . Trots sittlåga antal röstberätfigade medlemmar har stiftet genom nuvarande reglertillförsäkrats två ombud vid kyrkomötet. Som jämförelse nämns att läni - som har betydligt fler ledamöter än kyrkomötet - representeras avendast tvä ledamöter. Med hänsyn till nämnda omständigheter har föredragandedepartementschef inte varit beredd att nu förorda någon ändring avifrågavarande bestämmelser. Utskottet delar departementschefens bedömning av dennafråga och avstyrker med det anförda motion 938. 1. att riksdagenmed bifall till proposition 1984/85:165 i nu aktuell del som vilande antar deti propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1982:942) omsvenska kyrkan (bilaga till betänkandet), 2. beträffandefrågan om föreskrifter om kyrkans ämbete att avslår motion1984/85:3086, 3. beträffandereglerna om val till kyrkomötet m. m. a) att riksdagenmed bifall fill proposition 1984/85:169 i denna del och med avslag på motion1984/85:3116 antar de i propositionen framlagda förslagen till ändringar i 6och 8-11 §§ lagen (1982:943) om kyrkomötet, b) att riksdagenmed bifall till proposifion 1984/85:169 i denna del antar de i propositionen iövrigt framlagda förslagen till ändringar i lagen (1982:943) om kyrkomötet, c) att riksdagenmed bifall till proposition 1984/85:169 i denna del antar det i propositionenframlagda förslaget fill lag om ändring i lagen (1982:1052) om församlingar ochkyrkliga samfälligheter. 4. beträffande mandatfördelningenvid val till kyrkomötet att avslår motion 1984/85:938. Närvarande: (), (), BertilFiskesjö (c), ()*, Hans Nyhage (m), (), (), i (m), (),(), (), (vpk), (),Axel () och (). *Ej närvarande vid justeringen. 1. beträffande reglerna om val tillkyrkomötet m. m. (mom. 3 a) Berfil Fiskesjö och (båda c) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar "Som tidigare" och slutar "månfillgodosedd" bort ha följande lydelse: Med anledning av att kritik anförts mot det nuvarandevalsystemet har i proposifion 1984/85:169 lagts fram förslag fill vissa ändringari detta. I motion 1984/85:3116 riktas på flera punkter invändningar motförslagen. Utskottet kan i allt väsentligt ansluta sig till de synpunkter somframförts i motionen. En rad sakliga invändningar kan således anföras mot deföreslagna ändringarna i valsystemet. Utskottet vill därutöver framhålla attändringarna är av så omfattande natur att de enligt utskottets mening inte börgenomföras förrän en sådan övergripande utvärdering av kyrkomötesreformenföretagits som enligt vad utskottet tidigare uttalat (KU 1982/83:2) bör ske närerfarenheter vunnits av den nya kyrkomötesorganisationen. Med hänsyn till detanförda tillstyrks motion 3116 samt avstyrks propositionens förslag tilländringar i 6 och 8-11 §§ lagen om kyrkomötet. I övrigt biträder utskottet de ipropositionen föreslagna lagändringarna. dels att utskottet under 3 a bort hemställa 3. beträffande reglerna om val tillkyrkomötet m. m. a) att med bifall till motion 1984/85:3116 avslår dei proposition 1984/85:169 framlagda förslagen till ändringar i 6 och 8-11 §§lagen (1982:943) om kyrkomötet. KU1984/85:32 9 2. beträffande mandatfördelningenvid val till kyrkomötet (mom. 4) och (båda c)anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 7 som börjar "Utskottet delar" och slutar med"motion 938" bort ha följande lydelse: Som framhållits i motion 1984/85:938 medför de nuvarandereglerna för mandatfördelningen att möjligheterna för att låtaolika grupper och åsiktsriktningar komma till tals vid kyrkomötet blir starktbegränsade. Mot bakgrund härav har kyrkomöte föreslagit en ändring i 2§ lagen om kyrkomötet så att alla stift får minst tre mandat. 1985 årskyrkomöte har vidare föreslagit regeringen att lagen om kyrkomötet ändras såatt biskoparna blir självskrivna ledamöter av kyrkomötet. Om ändringarnagenomförs skulle det för stifts del innebära att stiftet kommer attrepresenteras av fyra kyrkomötesombud. Enligt utskottets mening talar starkaskäl för de förslag kyrkomötet franfiställt. Regeringen bör därför utarbetaförslag i enlighet med vad kyrkomötet förordat i dessa frågor. Med det anfördaär enligt utskottets mening motion 938 tillgodosedd. dels att utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande mandatfördelningenvid val till kyrkomötet att med anledning av motion 1984/85:938 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. beträffandeföreskrifter om kyrkans ämbete KarinAhrland (fp) anför: Såsom framhållits i motion1984/85:3086 finns ett nära samband mellan frågorna om kyrkans lära och kyrkansämbete. Med hänsyn härtill är det naturligt att även frågorna om kyrkans ämbetehänförs till det inomkyrkliga rättsområde som kyrkomötet får meddelaföreskrifter om. Även kyrkoförfattningsutredningen ställer sig positiv tilldenna tanke. Enligt min mening hade det mot bakgrund härav funnits anledningför att redan under innevarande fatta beslut om en vilandegrundlagsändring i enlighet med motionens förslag. Ett definitivt beslut ifrågan skulle sedan ha kunnat fattas . haremellertid inte medgett undantag från 10-månadersregelni8 kap. 15 §regeringsformen. Härigenom har en ändring under nästa valperiod av de aktuellabestämmelserna omöjliggjorts. Lag om ändring i lagen (1982:942) om Härigenom föreskrivs att 7-9 §§ lagen (1982:942) om svenska kyrkanskall ha nedan angivna lydelse. Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelsemeddela föreskrifter i följande ämnen: 1. svenska kyrkanslära, 2. svenska kyrkansböcker, 3. svenska kyrkanssakrament, gudstjänst och övriga handlingar, 4. kollekter, 5. centralverksamhet för evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni, 6. kyrkomötetsarbetssätt samt verksamheten hos organ som enligt lag får tillsättas av kyrkomötet. Kyrkomötet får genom kyrkligkungörelse överlåta åt att i sådan kungörelsemeddela föreskrifter om kollekter. 1. svenska kyrkanslära, 2. svenska kyrkansböcker, 3. svenska kyrkanssakrament, gudstjänst och övriga handlingar, 4. kollekter, 5. centralverksamhet för evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni, 6. kyrkomötetsarbetssätt samt verksamheten hos myndigheter under kyrkomötet. Kyrkomötet får genom kyrkligkungörelse överlåta åt att i sådan kungörelsemeddela föreskrifterom kollekter. Kyrkomötet får också genom kyrklig kungörelseöverlåta åt domkapitel, kyrkliga kommuner och kyr-kokommunalu förvaltningsmyndigheteratt meddela föreskrifter om böcker, sakrament,gudstjänst och övriga handlingar samt kollekter. Det ankommer på svenska kyrkanscentralstyrelse att verkställa kyrkomötets beslut. Styrelsen bereder ävenärenden som skall avgöras av kyrkomötet, i den mån uppgiften inte ankommer påeller har överiäm-nats åt annat organ som tillsätts av kyrkomötet. ären myndighet under kyrkomötet. Det ankommer på centralstyrelsen att verkställakyrkomötets beslut.