bet · G801SkU23 · 1984-12-31 00:00:00 — avgiftenligl 8 kap. studieslödslagen (1973:349); avgiftenligt lagen (1972:435) om överlastavgifl; avgift enligl lagen (1976:666) om påföljder ochingripanden vid olovligt byggande m. m.; avgiftenligl 99 a § utlänningslagen (1980: 376); avgiftenligt 26 § arbetstidslagen (1982:673); straffavgiftenligl 8 kap. 7 § tredje siycket ; belopp, för vilket arbetsgivare är betalningsskyldigenligl 75 § uppbördslagen (1953:272) eller för vilket betalningsskyldighetföreligger på grund av underlåtenhet all göra avdrag enligl lagen (1982:1006)om avdrags- och uppgiflsskyldighet beträffande vissa uppdragsersältningar; avgiftenligl lagen (1976: 206) om felparkeringsavgifl; kontrollavgift enligl lagen (1984:318) om kontrollavgiftvid olovlig parkering; Senaste lydelse 1984:497. SkU1984/85:23 152 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse överförbrukningsavgift enligl ransoneringslagen (1978:268); vatlenföroreningsavgift enligl lagen (1980:424) omåtgärder mot vattenförorening från fartyg; avgift enligt 3 § lagen (1975:85) med bemyndigande attmeddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor; lagringsavgift enligt lagen (1984:000) om beredskapslagring av olja och kol; ränta på lånat kapital lill den del räntan täcks av sådantslatiigt bidrag som avses i punkt 7 av anvisningarna till 24 §; kapitalförlustm. m. i vidare mån än som fär ske enligt 36 §. (Se vidareanvisningarna). Denna lag träder i kraft . SkU1984/85:23 153 Proposition 1984/85:55 Det i proposition 1984/85:55framlagda nu aktuella lagförslaget har följande lydelse. Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Hiirigenom föreskrivs att 22 i; 1mom. taxeringslagen (1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse. Niiviinindc Ivdelse Föreslagen lydelse I mom.- Nedannämnda skattskyldigaäro. diircj annat följer av stadgtm-det i 3 mom., skyldiga att ritan anmaningtill ledning för egen taxering avliimna deklaration {.yälvdekluration).nämligen: 1) aktiebolag, ekonomisk fiircning.sparbank, ömsesidig skadcförsiik-ringsiinstalt och aktiefond iivensom sådanstiftelse, fond eller iniåttning som har till hirvirdsakligt iindamäl titttillgi)tlose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiskaintressen. 2) ann;in jirridisk person, om dessbrirttoinliikter ;rv en eller fiera för-viirvskiillor under bcskattningsåictiippgätl till sammirnlagt . 3) fysisk person, vilkensbruttointäkter av en eller flera förvärvskiillor under beskattningsåret uppgått,om h;in varit här i riket bosatt irnder hela beskattningsåret och under dennatid icke erlagt sjömansskatt, till sammanlagt och eljesttill sammtinlagt . 4) fysisk ellerjuridisk person,vilkens tillgångar irv den art som anges i 3 S I mom. lagen 11947:577) omstatlig förmögenhetsskiitt. vid beskattningsårets utgång haft ett viirdeöverstigtinde eller, såvitt imgär sådan juridisk person somavses i 6 S I mom. b) nämnda lag. 5) fysisk ellerjuridisk person, förvilken garantibelopp för fiistighet sktrll irpptagas såsom skattepliktiginkomst. Vid bedömandet av fysisk ellerjuridisk personsdeklarationsskyldighet enligl punkterna 2)-4) skall hänsyn icke tagas lillsådan inkomst eller förmögenhet, för vilken den fysiska eller juridiskapersonen icke är skatlskyldig enligt kommunalskattelagen (1928:370). lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt eller lagen om statlig förmögenhctsskalt. Har mtiktir-, som ingått äktenskap före ingången avbeskattningsåret och levt tillsammans under större delen diirttv. var för sighaft inkomst eller förmögenhet, skall vardera makens deklarationsskyldighetbedömas med hiinsyn till makarnas stimmanlagda inkomst och förmögenhet. Skall skattskyldig enligt kigen om statligförmögenhetsskatt taxcnis för förmiigenhet. som tillhör barn eller annan, skallhiinsyn därtill tagas vid dekltirationsskyldighetcns bedömande. ' Lagen omtryckt 1971:399. Senasle Ivdelse av lagens rubrik 1974: 773. - SenastelydeNe 1983: 1091. Vid tillämpning av vad i fiirsta stycket \'id 3) är sladgtil.skall svensk medborgare, som under bc-skatlningsiirct tillhört svensk beskickninghos irtlirndsk makt. svensk permanent delegation hos mellanstatlig organisationeller lönat svenski konsirliil eller beskickningens, delegtitionens ellerkonsulatets betjäning och som på grund av sin Ijiinst varit bosatt utomlands,iinses ha vtirit bosatt här i riket. Detsamma skall gälla sådan persons makesaml barn , om de har varit svenska medborgare och har bott hoshonom. Person, som under beskattningsåret tillhört friimmande makts härvarandebeskickning eller lönade konsulat eller beskickningens eller konsulatetsbetjäning och som icke varit svensk medborgtirc, så ock sådan persons make.barn och enskilda tjänare, om de har bott hos lumom och icke harvarit svenska medborgare, anses däremot vid tillämpningen av vad i förstastycket vid 3) är stadgat icke ha varit här i riket bosatta. I fråga om deklarationsskyldighetavlidit under beskattningsåret, skall den avlidne. Vid tilliimpning av vad i förstastycket vid 3) iir stadgat, skall svensk medborgare, som under beskattningsårettillhört svensk beskickning hos utliindsk makt. svensk permanent delegationhos mellanstatlig organisation eiler lönat svenskt konsulat eller beskickningens,dcleg-alionens eller konsuliitets betjäning och som på grund av sin tjiinslvarit bosatt utomlands, anses ha varit bcisatt hiir i riket. Detsamma sktillgiilla sådan persons mttke samt htirn under , om de har varit svenskti medborgareoch har boll hos honom. En person, som irnder- beskattningsåret har tillhörtfriimmande makts beskickning eller lönade konsirhrt här i riket eller beskickningenseller konsirkrtets betjäning, som inte har varit svensk medborgare och sominte var bosatt här i riket när han kom att tillhöra beskickningen ellerkonsulatet eller beskickningens eller konsulatets betjäning, anses däremot vidlill-lämpningen av vad i första stycket vid 3) är stadgat inte ha varit bosalthär i riket. Dcisam/na skall gälla sådan persons make. barn ochenskilda tjänare om de har boll hos honom och inte har varit svenskamedborgare. för dödsbo efter skatlskyldig. som har tillämpas v;id somskulle ha girllt för Denna lag träder i kraft den Ijantrari 1985 och lilliimpas försitt gången vid taxering. SkU1984/85:23 155 1984/85:245 av m.fl. (m) I motionenyrkas 1. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande regler omavkastningskraven för den offentliga verksamheten, 2. all riksdagenhos regeringen begär en utredning om den kommunala garantibeskattningen förfysiska personer i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att riksdagenhos regeringen begär ell skyndsamt förslag om ell slopande av förbudet altkvitta underskott i en kommun mot överskoll i en annan kommun vad gällerfysiska personer, 4. all riksdagenbeslutar att skattesatsen för livförsäkringsbolag skall vara , 5. alt riksdagenbeslutar all skattesatsen för ideella föreningar, kyrkor och allmännyttigastiftelser skall vara . 1984/85:246 av m.fl.(c) I motionen yrkas 1. all beslutar all denkommunala garantibeskattningen bibehålls för fastigheter som ägs av juridiskapersoner, 2. att beslutar att denbegränsade beskallningsskyldighelen som f. n. gäller för staten och kommunernabör bibehållas fast nu inom ramen för den statliga inkomstskatten och medskattesatsen , 3. att beslutar att denstatliga skattesatsen för sådana juridiska personer som omnämnts ikommunalskattelagen 53 § 1 mom. första stycket d och e skall vara . 1984/85:247 av ()I motionen yrkas 1. att riksdagenmed avslag på propositionen i denna del beslutar att skattesatsen förlivförsäkringsbolag sätts till , 2. all riksdagenmed avslag på propositionen i denna del beslutar all skattesatsen för sådanajuridiska personer som omnämnts i KL 53 § 1 mom. första stycket d och e sättstill , 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om avskaffande av förbudet att kvitta ett inom enviss kommun uppkommet överskott mot underskott i annan kommun för handelsbolagoch enskilda firmor. SkU1984/85:23 156 Förslagen i proposition 70 innebäratt den kommunala taxeringen avskaffas för samtliga juridiska personer utominhemska dödsbon. Staten och kommunerna skaliebefrias helt. För övrigajuridiska personer är utgångspunkten i förslaget alt de skall erlägga statliginkomstskatt i en omfattning som innebär att någon förändring i det nuvarandetotala skatteuttaget inte uppkommer. Propositionen grundar sig pä beslut våren 1984att den kommunala beskattningen av juridiska personer skall upphöra fr. o. m. ,(prop. 1983/84:133, FiU 39). uppbär kommunernainkomster som motsvarar endast en del av skatteunderlaget från de juridiskapersonerna - de borgerliga kommunerna och de kyrkliga kommunerna medan landslingen inle får någon del av detta skatteunderlag. a. all kommunerna fr. o. m. 1985 får kompensation för den förlustsom de gör på grund av alt laxeringen för de juridiska personerna undanlogsfrän det kommunala skatteunderlaget. I den nu aktuella propositionen anförsall en taxering av juridiska personer mot denna bakgrund framstår sommeningslös och all ett ' avskaffande av denna taxering leder tilladministrativa och andra fördelar. framhålls alt den föreslagnareformen inle syftar lill all ändra skattebelastningen för de juridiskapersonerna inbördes eller jämfört med andra skattskyldiga men alt reformenofrånkomligen innebär förändringar i skatteunderlaget och därmed svårighetervid fastställande av de nya skattesatserna för den statliga inkomstskatten. I de motioner som väckts med anledning av propositionenriktar motionärerna erinringar mot att staten och kommunerna får vissakonkurrensfördelar gentemot enskild näringsverksamhet samt mol att förslagenatt slopa garantibeskattningen och begränsningarna av rätten tillunderskoilsavdrag vid den kommunala laxeringen inte omfattar också enskildapersoner. Motionärerna har invändningar också mot vissa av de föreslagnaprocentsatserna för den statliga inkomstskatten. Utskottet återkommer lilldessa frågor i del följande men vill redan nu konstatera alt samtligamotionärer i princip godtar förslaget all den kommunala laxeringen slopas förde juridiska personerna. Även m. fl. (c) i motion 246 accepterar attden kommunala taxeringen slopas. I motionen yrkas dock att garantibeskattningenbibehålls. Motionärerna åberopar att kommunerna ofta gör stora åtaganden församhällsulbyggnaden i samband med industrilokaliseringar och anför all detenligt deras mening är motiverat all del finns en inkomst för dennatyp av elableringar. SkU 1984/85:23 157 Utskottet instämmer i att denkommunala laxeringen av juridiska person bör slopas. Som framgår av den nysslämnade redogörelsen för beslut ingår de juridiskapersonernas taxering inte längre i det kommunala skatteunderlaget. Deltainnebär att denna taxering, som också innefattar garantibeskattningen för dejuridiska personernas fastigheter, i fortsättningen saknar betydelse förkommunerna. Yrkandet i motion 246 förutsätter alltså all del redanfattade beslutet rörande de kommunalekonomiska frågorna rivs upp och attkompensationen lill kommunerna omprövas. Enligl ulskoileis uppfattning skulledet föra för långt att i detta sammanhang ta upp dessa frågor. Kommunernasekonomi berörs inte av de förslag som läggs fram i den nu aktuellapropositionen, som företrädesvis har teknisk natur. Härtill kommer att engaranlibeskattning i nuvarande bemärkelse förutsäller all den kommunalalaxeringen behålls också för inkomsterna av förvärvskällan. Med del anförda tillstyrker utskottet förslaget ipropositionen att den kommunala taxeringen för juridiska personer slopas ochavstyrker motion 246 yrkande 1. Staten och kommunerna är f. n.endast skyldiga att erlägga inkomstskatt, och skatten utgår endast påinkomst av faslighet och rörelse. Propositionen innebär som redan nämnts attstaten och kommunerna skaliebefrias hell. I motion 245 yrkar m. fl. (m) att detaktuella förslaget beaktas i samband med fastställandet av avkastningskravenför den offentliga verksamheten. Syftet med motionen är att förebygga attkonkurrensförhållandena snedvrids till nackdel för näringslivet i övrigt. Isamma syfte yrkar m.fl. (c) i motion 246 att skattskyldighetenför stal och kommun bibehålls och att skattesatsen fastställs till . Utskottet instämmer i syftet med motionerna. Den kommunalabeskattningen av de offentligrältsliga subjekten har visserligen som anförsi propositionen endast utgjort ett instrument för all fördela medel lill dekommuner där den skattepliktiga verksamheten bedrivs och har totalt sett inletillfört del allmänna några medel. Att nu omvandla denna beskattning till enstatlig skatt skulle enligl utskottets uppfattning vara i stort settmeningslöst, allra helst som kommunerna enligt grunderna för den aktuellareformen skulle kunna väcka berättigade krav på full kompensation för denna nyaekonomiska belastning. Som anförs i propositionen och i motionerna kanförslaget emellertid medföra en viss konkurrensfördel gentemot privat bedrivennäringsverksamhet. Delta är enligt departementschefen något som får beaktasvid fastställandet av avkastningskravet för offentlig verksamhet. uppfattning bör regeringen noga uppmärksamma effekterna av reglernaoch mot bakgrund av kommande SkU1984/85:23 158 erfarenheter vidta de ytterligare åtgärder som kan visasig erforderiiga. Eftersom även regeringen anser att snedvridande verkningar imöjligaste mån bör förebyggas finner utskottet alt någon särskild framslällanfrån inle erfordras i denna fråga. Med hänvisning lill del anförda och till de administrativaskäl som åberopas i propositionen tillstyrker ulskotlel propositionen i dennadel och avstyrker motionerna 245 yrkande 1 och 246 yrkande 2 i den mån de inlekan anses tillgodosedda. Förslaget i propositionen innebärändringar bl. a. i fråga om förbudet att kvitta ett underskott vidkommunallaxeringen i en kommun mot inkomst i en annan kommun. Nuvarandekomplicerade regler i detta hänseende kommer inte längre att gälla förjuridiska personer. Som redan nämnts slopas också garantibeskattningen för dejuridiska personernas fastigheter. I motion 245 av m. fl. (m) och 247 avEric Hägelmark (fp) yrkas alt begär förslag från regeringen om attkvillningsförbu-del slopas även för fysiska personer så alt inle olika reglerkommer alt gälla exempelvis för näringsverksamhet i aktiebolagsform och i formav enskild firma eller handelsbolag. I den förstnämnda motionen yrkas av sammaanledning att frågan om garantibeskattningen av fysiska personers fastigheterutreds i syfte all avskaffa denna skatteform. Som anförs i propositionen ligger de speciella problemenrörande taxeringen av delägare i handelsbolag, gruvbolag och parirederier inomramen företagsskaltekommitlés (B 1979:13) utredningsuppdrag.Utskottet vill också erinra om alt kommitténs modell till en s. k. slakelmelodinnebär att frågan om kvittningsförbudel kan lösas på sätt som föreslås imotionerna när det gäller näringsverksamhet som bedrivs av enskilda personer.Utskottet finner att kommande ställningstaganden till kommitténs förslag intebör föregripas och avstyrker därför motion 245 yrkande 3 och motion 247 yrkande3. Vad härefter angår garantibeskattningen kan utskottet ilikhet med departementschefen och motionärerna i motion 245 konstatera att delursprungliga skälet för denna beskattning, vilket var all tillförsäkra kommunernaell stabilt skatteunderlag, bortfallit och att åtskilliga argument numera kananföras mol denna skatleform. Att hell slopa garanliskatlen kräver emellertidingående överväganden, bl. a. med tanke på att den utgör ett led ibostadsbeskattningen och beaktas vid utformningen av bostadssubventionerna.Vad som aktualiserat motionerna är emellertid närmasl alt reglerna -om inlesärskilda åtgärder vidtas - enligt motionärernas uppfattning kommer att gynnanäringsverksamhet som drivs av aktiebolag m.fl. i förhållande lill verksamhet iannan form. Utskottet vill med anledning härav framhålla altgarantibeskattningen, som är effektiv endast om garantibeloppel överstigernettointäkten av förvärvskällan, i allmänhet saknar betydelse SkU1984/85:23 159 för vanlig näringsverksamhet som går med överskoll.Reglerna för olika förelagsformer skiljer sig enligt utskottets uppfattningfrån varandra i så många andra mer väsentliga hänseenden, att den nu aktuellaändringen inle kan antas komma att påverka valet av förelagsform i nämnvärdomfattning. Utskottet finner att det inte heller av andra skäl är motiverat attnu ta ställning till frågan om slopande av garantibeskattningen för fysiskapersoner. Med hänvisning också till all bosladskommittén (Bo 1982:02) och 1980års företagsskattekömmitté (B 1979:13) torde vara oförhindrade all la uppfrågan om de finner detta lämpligt avstyrker utskottet motion 245 yrkande 2. I propositionen föreslås enskattesats om för aktiebolag, ekonomiska föreningar och familjestiftelserm.fl. och för övriga juridiska personer. Enligl departementschefen innebärdetta alt skatteuttaget blir i stort sett oförändrat. Här bortses dä frånstaten och kommunerna, som enligt vad som framgår av del föregående heltbefrias från inkomstbeskattning. I motionerna anförs att de föreslagna skattesatserna ivissa fall strider mol målsättningen om ell i stort sett oförändrat totaltskatteuttag. Detta föranleder m.fl. (m) och () att i motionerna 245 resp. 247 yrka alt skattesatsen förlivförsäkringsbolag sätts till . I dessa båda motioner och i motion 246 avStig Josefson m.fl. (c) yrkas av samma skäl att skattesatsen för kyrkor, allmännyttigaföreningar och stiftelser bestäms lill . Förslagen i propositionen skall bl. a. ses mol bakgrund avatt garantibeskattningen slopas och all förbudet vid den kommunala laxeringenmol kvittning av underskott i en kommun mot inkomst i en annan kommun intelängre fär någon betydelse för de juridiska personerna. Bortsett från dessa fördelar med reformen skulle en rentmatematisk omräkning av skattesatserna för livförsäkringsbolagen, som f. n. haren statlig skallesats på efter avdrag för kommunalskatt, leda till en nyskallesats på . Som anförs i propositionen skall emellertid deras nuvarandelåga statliga beskattning ses mol bakgrund av att de beskattas iförsäkringslagarnas ställe och all skattesatsen på sin lid bestämdes så all denmotsvarade vad försäkringstagaren då skulle ha haft all erlägga om denne varitskatlskyldig. En motsvarande avvägning skulle givelvis innebära altskattesatsen uppräknades. Vad som anförs i motionerna utgör därför enligtutskottets uppfattning inle tillräckliga skäl mot en höjning av det totalaskatteuttaget för livförsäkringsbolagen lill . Utskottet tillstyrkersåledes propositionen i denna del och avstyrker motion 245 yrkande 4 och motion247 yrkande 1. Vissa institutioner, akademier och speciella stiftelsererlägger endast inkomstskatt för inkomst av faslighet. Andraallmännyttiga föreningar och stiftelser m.m. beskallas statligt endast förinkomst av rörelse SkU1984/85:23 ' 160 och kommunalt endast för inkomst av fastighet och rörelse.I viss utsträckning undantas även sådana inkomster från beskattning, och deallmännyttiga föreningarna är dessutom fr. o. m. taxering berättigadelill grundavdrag med . Som departementschefen och motionärerna konstaterar skulleen strikt omräkning av skattesatserna för skattskyldiga som är hell befriadefrån Statlig inkomstskatt leda till en skattesats på . Utskottet vill inlebestrida all en uppräkning till i en del fall kan medföra en vissskattehöjning, trots lättnaderna i form av slopad garanlibeskattning ochvidgade möjligheter lill underskoilsavdrag. Del bör emellertid framhållas allflertalet inom de nu ifrågavarande kategorierna inle betalar någon skatt allsoch att de övriga beskattas endast för vissa speciella inkomster. Frågan haralltså i allmänhet en myckel begränsad betydelse. Mol bakgrund av de praktiskaskäl som kan åberopas för enhetliga skattesatser tillstyrker utskottet därförpropositionen och avstyrker motionerna i denna del. Avsikten är att de nyabestämmelserna skall tillämpas fr. o. m. För skattskyldigasom då laxeras för beskattningsår som har påbörjats före den 1 januari 1985skall dock äldre bestämmelser tillämpas. Delta innebär alt man får dubblasystem vid taxering, något som innebär beklagliga ölägenheter såvälför de skattskyldiga som för skattemyndigheterna. Med hänsyn tillsvårigheterna all undvika att lagstiftningen annars i enskilda fall kan medföraretroaktiva skatleskärpningar tillstyrker ulskotlel propositionen i denna del.I sammanhanget bör emellertid framhållas att nuvarande system skall tillämpasexempelvis för skattskyldiga som har kalenderår som räkenskapsår men som ärdelägare i ett handelsbolag med brutet räkenskapsår. Enligt vad utskotteterfarit har man inom uppmärksammat att information omreglerna bör lämnas så att man i möjligaste mån kan undvika oväntade effekter. Av övriga detaljer kan här nämnas vissa organisationsfrågorsom las upp i propositionen. Att den kommunala laxeringen av juridiska personeravskaffas medför enligl departementschefen all mellankommunala skatterätten(MKSR) och del allmänna ombudet vid MKSR skulle förlora huvuddelen av sinaarbetsuppgifter om inte särskilda åtgärder vidtas. MKSR handlägger bl. a.beskattningsfrågorna för i stort sett samtliga börsbolag och deras dotterbolagoch för ell stort anlal andra mindre och medelstora företag. Den lid som slårtill buds lill i slutet av är 1986 innan besvär kommer all anföras över den nyastatliga taxeringen bör enligl departementschefen utnyttjas för en grundligareöversyn av MKSR:s ställning än vad som varit möjligt. Även i motion245 berörs denna fråga, ulan all något särskilt yrkande framställs. Medanledning av vad som anförs i propositionen och motionen vill SkU1984/85:23 161 utskottet understyka, att MKSR:s verksamhet harhaft väsentlig betydelse för en enhetlig praxis i många svåra ochbetydelsefulla laxeringsfrå-gor, och alt del givelvis är av vikt att man i denkommande översynen noga undersöker möjligheterna att i samlad form behålla densärskilda kompelens som MKSR kunnat förvärva genom den nuvarande ordningen. Mol de delar av proposition 70 som ulskotlel inle redanhar behandlat har utskottet inle något att erinra. De framlagda lagförslagenbehöver dock justeras på ett par punkter, bl. a. med hänsyn lill vissalagändringar som har aktualiserats i andra sammanhang. Det i propositionen framlagda förslaget angåendekommunalskattelagen (1928:370 - KL) berör bl. Förslaget bör i dennadel justeras med hänsyn till den senasle ändringen av lagrummet, SFS 1984:838,som träder i kraft . 20 § KL berörs även av proposition 53 som bl. a.innehåller ett förslag om alt en sådan lagringsavgifi som enligt propositionenskall kunna utgå vid försummelse av lagringsskyldighet i fråga om olja och kolinte skall vara avdragsgill vid beskattningen. Propositionen behandlas i dennadel i detta betänkande och i övrigt av försvarsulskoltel (FöU 1984/85:6). Regeringens förslag rörande avdragsrälten förlagringsavgiften grundar sig på tidigare ställningstaganden i sammariktning rörande liknande sanktionsavgifler. Under förutsättning att riksdageni huvudsakliga delar godtar proposition 53 i övrigt tillstyrker utskottet detnu aktuella förslaget. De båda nu aktuella ändringarna i 20 § KL bör samordnasoch genomföras i form av en ändring i den angivna lagen om ändring avdetta lagrum (SFS 1984:838). 22 § 1 mom. taxeringslagen (1956:623 - TL) har ändratstidigare på förslag av utskottet (SkU 1984/85:7, SFS 1984:814) genom atten ny punkt 2 införts rörande deklarationsskyldigheten för ideella föreningar.Denna ändring iräder i kraft och bör med viss justering-infogas i det förslag rörande samma lagrum som läggs fram i proposition 70 medikraftträdande . Även i proposition 55 föreslås en ändring i 22§ Imom. TL.Denna proposition, sorrr gäller deklarationsskyldighet m. m. för lokalanställdpersonal vid främmande makters beskickningar och lönade konsulat här i landet,har utskottet i huvudsakliga delar tillstyrkt i sitt betänkande 15. I fråga omdet angivna lagrummet har utskottet dock föreslagit all den författningsmässigaregleringen sker i det nu aktuella sammanhanget.