bet · G801BoU25 · 1984-12-31 00:00:00 — Den aktuella älvsträckan har ett så högt bevarandevärdeatt den omfattas av riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. Därmed är detinte möjligt att bygga Edänge kraftverk. Projektet har tidigare prövats enligtvattenlagen. Ett genomförande av projektet strider därför mot allmänna plane- BoU1984/85:25 21 Det är sålunda otillåtet enligtvattenlagen. Det avslogs därför av den dåvarande regeringen . Edängeområdet har en natur av riksintresse. Naturvårdsverkethar framhållit att ett för landet representativt men uniktstorälvland-skap stympas om området exploateras. Området är också av intresseför kulturminnesvården och för det rörliga friluftslivet. kommunfullmäktigehar fiera gånger beslutat uttala att Mellanljusnan även fortsättningsvis böringå i den fysiska riksplaneringen och därmed undantas från utbyggnad. Ett förverkligande av projektet innebär bl. a. att treåretruntbostäder och nio fritidshus dams över och att stora arealer mark sättsunder vatten samt att Edeforsen och Edängeforsen försvinner för alltid. Floraoch fauna förändras genom att många växt- och djurarter försvinner. En upprustning och effektivisering av det befintligakraftverket i Edeforsen skulle innebära att de ovan uppräknade konsekvensernainte uppstår." En upprustning av kraftverket ger såväl arbetstillfällensom ett inte obetydligt energitillskott. Slutligen kan nämnas att projektet inte föreslogsingå i vattenkraftsplanen vare sig av vattenkraftberedningen eller avregeringen och 1985. Utskottet delar den uppfattning som beredningen hadei ärendet en uppfattning som sålunda också fått stöd av regeringen och i denunder allmänna motionstiden väckta motionen 2681 (vpk). Utskottet tillstyrker med hänvisning till vad som anförtsregeringens förslag och motion 2681 (vpk). Motionerna 1126 (s) och 2876 (m) ivilka yrkas att projektet skall föras till planen avstyrks sålunda. dels utskottet under 10 bort hemställa 10. beträffande Edänge attriksdagen med bifall till regeringens förslag och motion 1984/85:2681 yrkande 1såvitt nu är i fråga avslår motionerna 1984/85:1126 yrkande 1 och 2876 yrkande 6 Edänge (mom. 10, motiveringen) , , och (alla m) anser att den del av utskottetsbetänkande pä s. 10 som börjar "Utan att" och slutar "kärnkraft1980" bort utgå. 7 Hylströmmen och Hamre (mom. 11 och 13) () och (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkandepå s. 10 som börjar "Utskottet delar" och slutar "i fråga". BoU1984/85:25 22 (/e/5 den del av utskottetsbetänkande pås. 11 som börjar "1 motion" och slutar "imotionen" bort lyda: Regeringen har funnit att projektet i Ljusnanstrider mot allmänna planeringssynpunkter och att det därför är otillåtetenligt VL. För att emellertid undanröja all tvekan bör den berörda älvsträckanundantas genom att den omfattas av FRP-riktlinjerna och sedermera kommer attskyddas enligt naturresurslagen. Samma bedömning gäller beträffande Hylströmmen i Voxnan.Projektet har visserligen av regeringen inte förts till planen. För ökadklarhet och visshet om att detta projekt inte kommer att förverkligas bör ävendetta projekt omfattas av FRP-riktlinjerna och skyddas enligt naturresurslagen. Vad utskottet nu anfört om dessa båda projekt börriksdagen med anledning av motionerna 2681 (vpk) och 2866 (vpk) som sin meningge regeringen till känna. (/e/5 utskottet under 11 och 13 bort hemställa 11 och 13. beträffande Hylströmmenoch Hamre att med anledning av motionerna 1984/85:2681 yrkande I och2866 yrkande I båda yrkandena såvitt nu är i fråga som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 8 Vissa projekt i (mom. 14 och 15) (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 11 som börjar "Utskottet finner" och slutar "ifråga" bort lyda: Utskottet har ovan godkänt regeringens förslag och förslageti motion 2681 (vpk) om att Edänge inte skall ingå i vattenkraftsplanen ochavstyrkt de däremot ställda motionerna 1126 (s) och 2876 (m). I (vpk)-motionerna 2681 och 2866 läggs fram alternativaförslag till utformningen och omfattningen av vattenkraftsplanen för Gävleborgslän. De av motionärerna framförda alternativen har utformats så att den beräknadesysselsättningen blir minst lika stor som om Edänge skulle byggts. Kraftnyttanblir praktiskt taget lika stor vid den alternativa utformningen som den skulleblivit om förverkligats. Alternativet bör ges en utformning sominnebär att fill vattenkraftsplanen för förs Edeforsen, ,, Höljebro, Krokströmmen, , Sunnerstaholm, tio minikraftverksamt diverse vardagsrafionaliseringar. Ur planen bör föras i eftersom det intebehövs för att planen skall ges den erforderliga omfattningen och då det avmiljömässiga skäl inte bör komma till utförande. Vad utskottet nu anfört om omfattningen och utformningenav vattenkraftsplanen för bör med anledning av motionerna2681 (vpk) och 2866 (vpk) som sin mening ge regeringen till känna. BoU1984/85:25 23 dels utskottet under 14 och 15 bort hemställa 1415. beträffande vissa projekt iGävleborgs län att med anledning av motionerna 1984/85: 2681 yrkande2 och 2866 yrkande I det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 9 Ammeråns överledning (mom. 16) (), KerstinEkman (fp), (vpk) och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 13 som börjar "Utskottet behandlar" och slutar"i fråga" bort lyda: 1 reservation 4 (c), (fp) och (vpk) till betänkandet BoU1983/84:30 erinrades om att projektet avstyrktes bl. a. av ,naturvärdsverket, , kammarkollegiet och . Ammerån, som är helt outbyggd har bedömts vara en av demest skyddsvärda älvsträckorna i hela landet. kommun har framhållitvikten av att ytterligare utredningar görs om projektet. Vattenkraftberedningenkonstaterade att projektet medförde konfiikter med motståendeintressen. Ammerån är landets kalkrikaste älv och det vattendrag som längst kanmotstå försurningen. Utskottet delar vad remissinstanserna ochvattenkraftberedningen anfört om att projektet är i högsta grad skyddsvärt.Den uppfattningen som i skilda sammanhang förts fram och som går ut pä attöverledningen är en förutsättning för om- och tillbyggnad av kraftstationernaKrångede-Gammalänge, Hammarforsen, och i Indalsälvennedströms Gesunden har tidigare tillbakavisats. Att effektiviseringar-na kanske och kommer att ske även om Ammeräns överledning inte genomförs anfördes iden ovannämnda reservationen. Där anfördes att moderniseringen avSvarthålsforsen pågår. Det kan nu tilläggas att i propositionen anges attvattenfallsverket fått tillstånd enligt VL till ombyggnad m. m. av Stadsforsen4. Det nu anförda visar att vad som anfördes i reservationen i denna del harbesannats. Liknande synpunkter förs fram i den nu aktuella motionen 2868 (vpk).1 sammanhanget kan erinras om att sysselsättningseffekten av om- ochtillbyggnaderna i vattenkraftsplanen har beräknats vara ca tio gånger större änvid överledningen. Utskottet konstaterar att delvis nya förutsättningarbeträffande överledningen föreligger och att därmed ytterligare motiv finnsatt föra Ammeråns överledning ur planen. Det kan inte heller med hänvisningtill behovet av energi anses motiverat att överledningen ligger kvar i planen.Behovet av energi minskar nämligen. beräknades behovet av energi öka.Vidare råder en stor osäkerhet om den minimitappning som måste bli följden ominte helt oersättliga miljö- och naturvärden skall gå till spillo. BoU1984/85:25 24 Det bör också erinras om att kraftbolagen redan förfogaröver av vattendragen i kommun. Slutligen bör erinras om att en delvis ny syn pårekreationspolitiken föreligger, något som får stor betydelse inte minstbeträffande där turismen redan nu är den största näringsgrenen. Dennanya syn på turism och rekreation är ytterligare ett motiv att undantaöverledningen. Vad utskottet nu anfört innebär en anslutning tillmotionerna 2866 (vpk), 2868 (vpk), 2870 (fp) och 2878 (c). bör medanledning av dessa motioner som sin mening ge regeringen till känna attöverledningen bör föras ur planen. dels utskottet under 16 bort hemställa 16. beträffande Ammerånsöverledning att med anledning av mofionerna 1984/85:2866 yrkande 1,2868, 2870 yrkande 5 och 2878 yrkande 5 det förstnämnda och de båda sistnämndasåvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 10 Särskild redovisning angående Ammeråns överledning(mom. 17) (), KerstinEkman (fp), (vpk) och () anser vid bifall tillreservation 9 att delsden del av utskottetsbetänkande som på s. 13 börjar "Såvitt rör" och på s. 15 slutar"av överläggningarna" bort lyda: Utskottet har ovan tillstyrkt motionsförslag (c), (fp) och(vpk) om att Ammeråns överledning bort föras ur planen. Skäl saknas därför atttillstyrka vad i propositionen förordats om den fortsatta handläggningen avprojektet eller motion 2862 (s) med dess begäran om ytterligare överväganden iärendet. Frågan om ekonomisk gottgörelse är mot denna bakgrund ointressant. Denlokala opinionen anser att "Ammerån inte är till salu och därför skallbevaras orörd". (/e/5 utskottet under 17 bort hemställa 17. beträffande särskildredovisning angående Ammeräns överledning att inte godkänner vad iregeringsprotokollet förordats och avslår mofion 1984/85:2862, 11 Särskild redovisning angående Ammersäns överledning(mom. 17) , , och (alla m) anser vid bifall till utskottetshemställan under 16 att den del av utskottets betänkande som på s. 13 börjar"Såvitt rör" och på s. 15 slutar "av överläggningarna" bortlyda: BoU1984/85:25 25 Utskottet som enligt vad somframgått ovan vidhåller sin uppfattning om att Ammersäns överledningskall ingå i planen delar den i propositionen framförda uppfattningen att VLger tillräckliga möjligheter att kompensera kommunen. Det är sålunda inte erforderligt med någon särskildredovisning i ärendet. Med hänvisning till vad nu anförts avstyrker utskottetmotion (s) med dessa begäran om inhämtande av särskilt beslutsunderlag.Den ordning som i propositionen angivits för prövningen av Ammersäns överledninggodtas således av utskottet. dels utskottet under 17 bort hemställa 17. beträffande särskildredovisning angående Ammersäns överledning att med bifall till vad iregeringsprotokollet förordats avslår mofion 1984/85:2862, och () anför: 1 ett särskilt yttrande fill bostadsutskottets betänkandeBoU 1983/84:30 erinrades om att representanter för ochfolkpartiet reserverade sig mot beslut (CU 1981/82:33) att hosregeringen begära den plan för vattenkraftsutbyggnad som behandlas i detovannämnda betänkandet från bostadsutskottet och i nu föreliggande betänkande.1 det särskilda yttrandet anfördes även att den nivå till vilkenvattenkraften skulle byggas ut utgick från prognoserna för elförbrukningen på1970-talets mitt. 1 dessa prognoser beräknades en elförbrukning som enligt vadsom sedermera visats vida översteg den faktiska. Dessutom bör erinras om att ett tillskott till planen om2,är tillräckligt för att ge planen en erforderlig omfattning. Vi hargivit uttryck för denna uppfattning tidigare och senast i en avvikande mening idet avlämnade yttrandet BoU 1984/85:5 y. Vår uppfattning innebär att det finns grundad anledningatt hävda att fiera av projekten som ingår i planen inte bör bli aktuella förutbyggnad. Ett sådant projekt är i . Ett förverkligande av dettaprojekt skulle innebära ett så ringa krafttillskott att det inte bör komma tillutförande. Miljöskadorna vid en utbyggnad skulle däremot bli stora. Det ärmöjligt att spara även andra projekt som ingår i planen utan att för den skullplanens omfattning överges. BoU1984/85:25 26 () och (vpk) anför: 1 motionerna 2866 (vpk) och 2870 (fp) behandlas projektetSikfors i . I motionerna föreslås att det modifieras (vpk-motionen)eller att det förs ur planen (fp-motionen). Som framgår av propositionen (s.134) har regeringen prövat projektet enligt vattenlagen och funnit att hinderinte mötte mot att det genomförs. Vi delar inte denna uppfattning men i detläge som uppkommit anser vi det inte meningsfullt att genom motioner i riksdageni vanlig ordning begära att projektet förändras eller helt utgår urvattenkraftsplanen. 3 Ett ökat samhälleligt inflytande övervattenkraftsproduktionen ToreClaeson (vpk) anför: 1 betänkandet anför utskottsmajoriteten (s), (m) attprojektet i Ljusnan bör föras till planen samt att projektet bör ingå i planen. 1 reservationer (c), (fp) och (vpk)har utföriigt motiverats att båda projekten lämnas utanför planen. Vid en behandling av de båda projekten finner utskottets s-ledamöterdet positivt att vid kommande prövning enligt vattenlagen m. m. det övervägshur projekten skall förverkligas med inriktningen på ett ökatsam-hällsinfiytande över den produktion av vattenkraft som blir följden av enutbyggnad. Jag har ingen anledning att motsätta mig ett ökatsamhälleligt infiytande över vattenkraftsproduktionen, tvärtom, en sådaninriktning ligger helt i linje med vad i vpk-motioner tidigare förordats. 1sammanhanget kan erinras om vad i en vpk-reservation i bostadsutskottet (BoU1983/84:30 s. 44) anfördes i frågan. I reservationen föreslogs bl. a.att regeringen skulle ta upp överläggningar med AB Hälsingekraft isyfte att överföra Edeforsens kraftverk till . 1 motion1983/ 84:1057 (vpk) som behandlades av bostadsutskottet anfördes attett ökat samhälleligt inflytande i Krångede bör innebära att överledningen intekommer till stånd. Vpk:s ställningstagande i det nuaktuella betänkandet beträffande Edänge och Ammeräns överledning innebärsåledes inte att vpk släppt kravet om ett ökat samhälleligt infiytande.Emellertid måste naturligtvis den primära bedömningen om utbyggnad eller ej bliavgörande. Först vid ett ställningstagande för en utbyggnad blir det aktuelltatt hävda kravet om ett ökat samhälleligt infiytande. Vid den bedömning som(vpk) med anledning av motioner (c), (fp) och (vpk) gjort om att projekteninte skall byggas ut saknas anledning att diskutera hur ett ökatsamhällsinfiytande skall förverkligas beträffande dessa projekt. BoU1984/85:25 27 (), KerstinEkman (fp) samt (vpk) anför: Vid beredningen av förslaget tillny vattenlag tog civilutskottet upp frågan om namnformer på deälvar och älvsträckor som då var aktuella att räkna upp i vattenlagen.Civilutskottet hade inhämtat yttrande i frågan från lantmäteriverket, som i sintur hört ortnamnsarkivet i . anförde att de allmännakartorna borde vara vägledande vid återgivningen av ortnamn i officiellasammanhang. Beträffande Ammerån anfördes att formen Ammeriån bordeanvändas då denna form enligt ortnamnsarkivet är den vanligaste. Vi kan ansluta oss till den princip som lantmäteriverketanser bör tillämpas beträffande älvar och älvsträckors namnformer. Emellertidmåste stor hänsyn tas till vilken namnform som faktiskt används i det områdedär den aktuella älven finns. Beträffande Ammerån har utskottet underberedningen av ärendet från lokalbefolkningen fått upplysningar om attnamnformen skall vara Ammerån. Denna namnform finns också på de Hesta kartor.Enligt vår uppfattning bör namnformen fortfarande vara Ammerån. Vi förutsätteratt regeringen innan förslag till naturresurslagen läggs fram låter det lokalanamnskicket i detta fall tillmätas stor vikt. tillstyrkt (mom. 10) Lag om ändring i vattenlagen (1983:291) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 1 § VL (1983:291) skallha nedan angivna lydelse. 1 § Regeringen skall pröva tillåtligheten av följandeslag av vattenföretag, nämligen 1. vattenkraftverksom är avsedda för en installerad generatoreffekt av , 2. vattenregleringarmed en större vattenståndsskillnad mellan däm-nings- och sänkningsgränserna äntvå meter eller.en meter samt regleringar med mindrevattenståndsskillnad än som har angetts . om därigenom skall utnyttjas ettvattenmagasin av eller . 3. vattenöverledningareller andra vattenbortledningar från vattendrag eller sjöar med en normaloreglerad lågvattenföring av minst en kubikmeter ibortledningspunkten respektive utloppet, om den.vat-tenföring som skall tas ianspråk överstiger en femtedel av den normala oreglerade lågvattenföringen ochdet inte är uppenbart att bortledningen kan ske utan olägenhet av betydelse förallmänna intressen, 4. andravattenkraftverk och 4. andra vattenkraftverk och andravattenregleringar eller vat- andra vattenregleringar eller vat- tenöverledningar för vattenkraftändamål, om a) företaget avser någon av följande älvar, nämligen älv, älv, älv och , b) företaget avser någon av de älvar eller älvsträckor som anges i följande uppställning tenöverledningarför vattenkraftändamål, om a) företaget avsernågon av följande älvar, nämligen älv, älv, älv ochVindelälven, b) företaget avser någon av de älvareller älvsträckor som anges i följande uppställning Klår- sträckan mellan Kärr- Klaräl- älven backstrand och Ede- ven bäck upp- ströms Hummelforsen och nedströms Skifsfor- sen. upp ströms Trängslet samt sträckan mellan och darna Ljusnan sträckan mellan Ljusnan och (dalsljusnan) och sträckanmellan Kärr-backstrand och Edebäck Västerdalälvenuppströms Hummelforsen och nedströms Skifsfor-sen. uppströmsTrängslet samt sträckan mellan och sträckanmellan och (dalsljusnan) och sträckanmellan Laforsen och (Mellanljusnan) uppströms , Ammerån ovan Överammer, Storån-Damman samt Hårkanuppströms Hotagen ,Storån uppströms Klumpvattnet, , Saxån, Ransarånuppströms Ransaren samt Vojmån uppströms Tärnaån och Girjesån, Juktån uppströms Fjo-sokken samtTärnaforsen mellan och Gäutan källflödenauppströms Sädvajaure respektive Rebnisjaure uppströms Akkajaure, Lilla Lule älvuppströms Skalka och Tjaktjajaure samt Röran-Livas älv. sträckanmellan Laforsen och Malmyrsirömmen (Mellanljusnan) uppströms , Ammerån ovan Överammer, Storån-Damman samt Hårkanuppströms Hotagen ,Storån uppströms Klumpvattnet, . Saxån, Ransarånuppströms Ransaren samt Vojmån uppströms Tärnaån och Girjesån, Juktån uppströms Fjo-sokken samtTärnaforsen mellan och Gäutan källflödenauppströms Sädvajaure respektive Rebnisjaure uppströms Akkajaure, Lilla Lule älv uppströmsSkalka och Tjaktjajaure samt Röran-Livas älv, 5, grundvattentäkterför tillgodogörande av en större vattenmängd än , 6, andravattenregleringar, vattenöverledningar och vattenbortledningar än som harangetts förut, om företaget avser någon av sjöarna , , ,, i eller Siljan och företaget kan inverka märkbartpå vattenståndet i eller vattenavrinningen ur sjön. Denna lag träder i kraft den .