bet · G801NU30 · 1984-12-31 00:00:00 — Sist i detta avsnitt tar utskottetupp ytterligare ett krav i motion 1984/ 85:2638 (vpk). Motionärerna påyrkar attriksdagen hos regeringen skall begära en fullständig redovisning av hur månganya arbetstillfällen som har skapats i genom den nu avslutadekärnkraftsutbyggnaden. Utskottet anser, mot bakgrund av att energipolitiken nu ärinriktad pä avveckling av kärnkraften, att en sådan redovisning inte motiverasav energi- eller industripolitiska skäl. Frågan torde nu främst havetenskapligt intresse. synes således inte ha anledning att begära enredovisning av detta slag. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen av utskottet. NU 1984/85:30 68 I propositionen erinras (s. 129) om attvattenkraftsproduktionen motsvarar närmare två tredjedelar avden totala elproduktionen i . Den tekniskt utbyggbara vattenkraften,inkl. den som har tagits i anspråk, har uppskattats motsvara enenergiproduktion av ca /år, varav ca /år har bedömts varaekonomiskt möjlig att bygga ut. Av de ekonomiskt utbyggnadsvärda vattenkraftsresursersom nu återstår faller hälften- eller ca /år - på de fyra outbyggdahuvudälvarna i , nämligen , , ochVindelälven. Fråganom utbyggnad av vattenkraften och avvägningen gentemot bevarandeintressena harbehandlats av vid åtskilliga tillfällen sedan början av 1970-talet.Det kan erinras om att energipolitiska beslut åren 1975 och 1981innebar att vattenkraften skulle byggas ut så att en nivå om /åruppnåddes (prop. 1975:30, CU 1975:28, NU 1975:30, rskr. 1975:202, 203;prop. 1980/81:90; NU 1980/81:60, rskr, 1980/ 81:384). behandlade år1981 också (CU 1980/81:31 och 5y) möjligheterna att uppnå målet för vattenkraftsproduktionen.Civilutskottet, som beredde ärendet, fann det tveksamt om man utan ändraderiktlinjer i den fysiska riksplaneringen, ändrade tillätlighetsregler ivattenlagen eller avsiktligt ändrade dispensregler skulle kunna nå upp till entotal vattenkraftsproduktion om /år . År1977 beslutade statsmakterna om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen förvattendrag i norra och (prop. 1977/78:57, CU 1977/78:9, rskr.1977/78:100). Beslutet innebär att de fyra huvudälvarna samt vissa andra älvaroch älvsträckor med en sammanlagd utbyggnadsvärd energiproduktion om mer än 20TWh/år tills vidare har tagits undan från utbyggnad. Beslutet har senarekompletterats med undantag för vissa ytterligare älvar och älvsträckor. År1984 förelades en proposition (prop. 1983/84:40, BoU 1983/84:30,rskr. 1983/84: 388) om fortsatt vattenkraftsutbyggnad. I propositionen ladesfram en plan för hur det av fastställda målet för vattenkraftens rolltill skulle tillgodoses. godtog vad som anförts i planen ochvidhöll sin tidigare uppfattning att nivån för vattenkraftens andel ienergibalansen skulle vara /år, I den nu aktuella propositionen anför föredragandestatsrådet att frågan om vattenkraftsutbyggnad kan ses i två perspektiv, ettkortare och ett längre. På kort sikt gäller det att komplettera den avriksdagen antagna vattenkraftsplanen så att produktionsnivån /år uppnås.På gäller det att klarlägga vattenkraftens roll i samband medkärnkraftens avveckling. Frågan om vattenkraftensroll på kort sikt behandlar bostadsutskottet i NU 1984/85:30 69 ettbetänkande (BoU 1984/85:25) om komplettering av vattenkraftsplanen somföreläggs med detta betänkande. Vadsom i propositionen och i motioner har föreslagits om vattenkraftensenergipolitiska roll pä lång sikt behandlas i det följande. Bostadsutskottethar yttrat sig i ärendet (BoU 1984/85:5 y). Andra frågor som tas upp här rörsmå vattenkraftverk, anslag m. m. till , vissaregionalpolitiska frågor m.m. Näringsutskottethar vidare i yttrande till skatteutskottet (NU 1984/ 85:7 y) yttrat sig överbl. a. ett förslag i proposifionen (mom. 6) om förbättrade villkor vidutnyttjande av vissa små vattenkraftverk. behandlar frågan ibetänkandet SkU 1984/85:50. Vattenkraftensroll i energipolitiken på lång sikt m. m. Beträffande vattenkraftens roll på lång sikt anförsi propositionen (s, 132) att beslut om vattenkraftens energipolitiska roll setti ett längre perspektiv inte behöver fattas förrän i början av 1990-talet.Föredragande statsrådet anför under åberopande av energikommitté (EK81) att studier bör genomföras för att närmare utreda vattenkraftens roll i detframtida energisystemet i samband med avvecklingen av kärnkraften. Ett syftemed sädana studier anges vara att genom sammanställning av befintligtunderlagsmaterial och vissa kompletterande inventeringar av tänkbarautbyggnadsprojekt fä fram ett underlag för ställningstaganden till hur vårlångsiktiga elproduktionskapacitet bör utformas. Det är föredragandens avsiktatt man inom det av henne föreslagna rådet för långsiktiga elanvändnings- ochelproduktionsfrägor skall diskutera bl, a, vattenkraftens roll ienergisystemet, I anslutning till redovisningen beträffande en strategi förkärnkraftsavvecklingen anför föredraganden att, även om en stor del avelbehovet kan ersättas med inhemska bränslen och med utnyttjande av ny teknik,återstående elbehov endast kan fyllas med känd teknik, dvs. med energifrån vattenkraftverk eller fastbränsleeldade kraftverk. Isex mofionsyrkanden behandlas vattenkraftens roll i energipolitiken på längresikt samt frågan om förstudier. Yrkanden med denna innebörd förs fram ipartimotioner från moderata samlingspartiet, , ochvänsterpartiet kommunisterna. Vidare behandlas frågan i ytterligare en motionmed folkpartistiskt ursprung. Ipartimotion 1983/84:374 (fp), som väcktes under allmänna motionstiden,föreslås att som sin mening skall ge regeringen till känna att någonytteriigare vattenkraftsutbyggnad utöver den produktionsnivå som riksdagentidigare har uttalat sig för inte skall ske. Motionärerna anser att riksdagenbör uttala att utbyggnadsnivän /år skall utgöra det slutliga riktvärdetför vattenkraftsproduktionen. Elbehovet efter kärnkraftsavvecklingen fårenligt motionärernas uppfattning tillgodoses med hjälp av annan produktion ochgenom effektivare elanvändning. I centerpartietspartimotion 1984/85: 2878 föreslås ansluta sig NU 1984/85:30 70 tillde riktlinjer för vattenkraftens utbyggnad som anges i denna motion. Där hänvisasUll en väckt centerpartimotion (motion 1983/84:2825) i vilken hävdadesatt den fortsatta utbyggnaden av vattenkraften måste vara avsedd att leda tillmålet av en produktionskapacitet om i medeltal /är. Imotion 1984/85:2870 (fp) föreslås uttala att det inte bör göras någraförstudier för utbyggnad av någon av de fyra oreglerade norrländskahuvudälvarna. Imoderata samlingspartiets partimotion 1984/85:2876 framförs i huvudsakföljande synpunkter pä frågan om en fortsatt vattenkraftsutbyggnad.Kärnkraftsavvecklingen kommer enligt motionärernas uppfattning att få mycketomfattande konsekvenser för de återstående vattendragen. Motionärerna bedömeratt kärnkraftverken kan drivas . Denna bedömning innebär attförprojektering av en omfattande vattenkraftsutbyggnad måste ses med oro.Avslutningsvis anför motionärerna att de orörda huvudälvarna inte bör byggasut. De vill att skall avslå de av regeringen förordade riktlinjerna ifråga om fortsatt vattenkraftsutbyggnad. Liknande förslag framförs i motion1984/85: 559 (m). Centerpartietföreslär i sin nyssnämnda partimotion att skall som sin mening geregeringen till känna att några förstudier av utbyggnad av orörda älvar ejskall ske. Ävenvänsterpartiet kommunisterna har - i partimotionen 1984/85:2866 - tagit uppfrågan om förprojektering. Där föresläs ett tillkännagivande av tillregeringen om att projekteringsarbeten som berör älvar eller älvsträckor som ärskyddade enligt den fysiska riksplaneringen ej skall utföras. Utskottetbehandlar inledningsvis den genom motionerna 1984/85:374 (fp) och 1984/85:2878(c) aktualiserade frågan om det av fastställda målet förvattenkraftsproduktionen om /år skall anses utgöra vattenkraftensslutliga andel av energiproduktionen. I sammanhanget tar utskottet också upp deberöringspunkter denna fråga har med vad som anförs i propositionen liksommotsvarande delar av motionerna 1984/ 85:559 (m) och 1984/85:2876 (m). Bostadsutskottetunderstryker vad som i propositionen anförts om att frågan om fortsattvattenkraftsutbyggnad kan och bör ses såväl i ett kortsiktigt som i ettlångsiktigt perspektiv. Frågan om vattenkraftens roll pä lång sikt i detframtida energisystemet finns det enligt bostadsutskottet anledning attytteriigare överväga utifrån skilda utgångspunkter. bör, anserbostadsutskottet, inte ge sin anslutning till motionerna 1984/ 85: 374 (fp) och1984/85:2878 (c) i här berörd del. Vad som förordas i dessa motioner är enligtbostadsutskottets uppfattning alltför kategoriskt. Även om det naturligtvismåste hävdas att energipolitiken skall föras med fasthet och konsekvens är det,anför bostadsutskottet, inte lämpligt eller erforderligt att nu görett sådant tillkännagivande till regeringen om NU 1984/85:30 71 vattenkraftensproduktionsnivå på lång sikt som motionärerna föreslår. Frågan måste ses i ettstörre energipolitiskt sammanhang och får då närmast anses ligga inom näringsutskottetsberedningsomräde. Med hänvisning till vad nu anförts förordar bostadsutskottetatt näringsutskottet avstyrker ifrågavarande delar av motionerna 1984/85:374(fp) och 1984/ 85:2878 (c) såvitt de faller inom bostadsutskottetsberedningsområde. avvikande mening från och kommunisternasföreträdare i bostadsutskoUet föreslås göra ett uttalande tillregeringen med anledning av motion 1984/85:2878 (c) vilket även skulletillgodose önskemål i motion 1984/85:374 (fp). företrädare ibostadsutskottet föreslår i en annan avvikande mening ett alternativt uttalandeav vilket skulle tillgodose motion 1984/85:374 (fp) helt och motion1984/85:2878 (c) delvis. Näringsutskottetdelar bostadsutskottets här angivna uppfattning rörande vattenkraftens roll pålång sikt i det framtida energisystemet. Det finns anledning att ytterligareöverväga denna fråga, vilken då, såsom bostadsutskottet påpekar, bör ses i ettstörre energipolitiskt sammanhang. Vad här har anförts är väl förenligt med engrundläggande tanke i propositionen, nämligen att de energipolifiska målenskall förverkligas steg för steg. Utskottet avstyrker därför ifrågavarandedelar av motionerna 1984/85:374 (fp) och 1984/85: 2878 (c) liksom härbehandlade delar av motionerna 1984/ 85:559 (m) och 1984/85:2876 (m). Utskottetövergår så till frågan omförstudier beträffande de fyra huvudälvarna. Förslageni motionerna 1984/85:2870 (fp) och 1984/85:2876 (m) innebär som framgåtttidigare att skulle uttala att några förstudier beträffande de fyraoutbyggda huvudälvarna inte bör komma till stånd och att dessa älvar inte börbyggas ut. Även i motionerna 1984/85:2866 (vpk) och 1984/85:2878 (c) lämnaslikartade förslag om de oulbyggda huvudälvarna, liksom också i motion1984/85:559 (m) frän allmänna motionstiden. Ivänsterpartiet kommunisternas motion föreslås att någon förprojektering avälvar och älvsträckor som är skyddade enligt den fysiska riksplaneringen intebör komma till utförande, medan i centerpartimotionen föreslås att förstudierbeträffande orörda älvar ej skall ske. Såvitt dessa båda motioner berör de fyraoutbyggda huvudälvarna behandlas de i följande avsnitt. Bostadsutskottetdelar motionärernas uppfattning att de fyra outbyggda huvudälvarna inte skallbyggas ut. Denna bostadsutskottets uppfattning innebär, anförs det i yttrandet,att skäl saknas att genomföra sådana förstudier som rekommenderas ipropositionen. förordar att näringsutskottet skall föreslå attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad nu anförts om atlhuvudälvarna inte skall byggas ut och att några ytterligare övervägandenbeträffande dem inte bör göras. Socialdemokraternai bostadsutskottet föreslår att näringsutskottet skall avstyrka ifrågavarandedelar av motionerna. NU 1984/85:30 72 instämmer i vad bostadsutskottethar.föreslagit om de fyra outbyggda huvudälvarna. bör sålunda enligtutskottets uppfattning göra ett uttalande till regeringen av den innebörd sombostadsutskottet har föreslagit och som här har ätergivits. Vad nu har anförtsinnebär att utskottet tillstyrker ifrågavarande delar av motionerna 1984/85:559 (m), 1984/85:2876 (m), 1984/85:2878 (c), 1984/85:2870 (fp) och1984/85:2866 (vpk) och avstyrker propositionen i motsvarande del. Slutligen tar utskottet i detta avsnitt upp vad imotionerna 1984/85:2866 (vpk) och 1984/85:2878 (c) förordats om att heller ingaförstudier skall göras beträffande övriga enligt den fysiska riksplaneringenskyddade älvsträckor och outbyggda älvar. Bostadsutskottetanför att det, pä skäl som anförts i propositionen, beträffande dessa älvar ochälvsträckor finns anledning att utföra förstudier av den omfattning och medden inriktning som där förordas. Det finns goda motiv för uppfattningen att enberedskap för att utnyttja känd teknik måste vidmakthållas och attkompetensen härför vidareutvecklas. Det är därför viktigt, menarbostadsutskottet, att förberedande studier görs sä att kommande energipolitiskabeslut grundas pä ett så aktuellt och genomarbetat underlag som möjligt. Utanatt nu ta ställning till om några av de i detta avsnitt behandladeälvsträckorna - och i så fall vilka - eventuellt bör ingå i energiproduktionssystemetansluter sig bostadsutskottet till regeringens uppfattning att förstudier börgöras. Sådana studier borde verksamt kunna bidra till att ytterligare klarhetskapas om vattenkraftens roll i energipolitiken. avstyrkerifrågavarande delar av motionerna. , ochvänsterpartiet kommunisternas företrädare i bostadsutskottet har i enavvikande mening föreslagit ett uttalande av om att det inte börgenomföras några förstudier av ifrågavarande älvsträckor. Näringsutskottetkommer till samma slutsats som bostadsutskottet i denna fråga.Bostadsutskottets motivering för att ifrågavarande delar av nu behandlademotion bör avslås av överensstämmer helt med näringsutskottetsuppfattning. Utskottet avstyrker därför de nu behandlade delarna av motionerna1984/85:2866 (vpk) och 1984/85:2878 (c) och tillstyrker den här aktuella delenav propositionen. I konsekvens härmed avstyrker utskottet även ifrågavarandedelar av motionerna 1984/85:559 (m)och 1984/85:2876 (m). I propositionen föreslås godkänna degrunder för stöd för små vattenkraftsanläggningar som anges där. Föredragandenerinrar (s. 143) om att statens energiverk i rapporten (1984:4) Små vattenkraftverkhar föreslagit vissa åtgärder för att stimulera tillkomsten av småvattenkraftverk. a. skulle, om statligt stöd till ener- NU1984/85:30 73 giinvesteringar skall utgå för , småvattenkraftverk komma i åtnjutande av sådant stöd. Stödet skulle ges med 15%av investeringskostnaden. För att antalet projekterade anläggningar skall ökahar verket också föreslagit att statligt bidrag skall utgå med avförprojekteringskostnaderna för små vattenkraftverk. Stöd av detta slag skalllämnas , förslagsvis . Med hänvisning till att ekonomin i regel är sämre i smävattenkraftverk än i större, föreslår regeringen att ett tidsbegränsatinvesteringsstöd skall utgå i enlighet med vad har förordat i sittförslag, och atl, likaså enligt verkets förslag, ett särskilt bidrag avkostnaderna för förprojekteringen skall införas. Dessa stödformer skallförekomma till utgången av . Frågan om medel för stödåtgärdernabehandlas under anslaget E 22. I propositionen framhölls (s. 145) att vissaremissinstanser som har yttrat sig över nyssnämnda rapport harpekat på att kapital-belastningen är mycket hög för specielltprivatpersoner vid byggande av små vattenkraftverk. Detta skulle enligtremissinstanserna kunna innebära hinder för fortsatt utbyggnad av sädana kraftverk.Föredragande statsrådet instämmer i uppfattningen att tillkomsten av småvattenkraftverk i vissa fall kan försvåras av den betydande kapitalbelastningen.Hon erinrar om att statens energiverk överväger möjligheterna att inom ramenför vad som är möjligt att uppnå på kreditmarknaden utforma enfinansiering som är så långsiktig och i övrigt så fördelaktig som möjligt.Verket har redovisat resultatet av sina överväganden för regeringen. Enligtvad utskottet har erfarit innebär den av verket angivna finansieringsmodellenen förbättring i jämförelse med de finansieringsvillkor som eljest gäller påkreditmarknaden för denna typ av projekt. En mer långsiktig lösning päproblemet skulle kunna åstadkommas genom ändrade regler för beskattning avenskild näringsverksamhet. Enligt vad utskottet erfarit bereds frågan härom förnärvarande inom . Utöver vad här har angetts föreslär regeringenskattefrihet för den som producerar elkraft i anläggningar med en installeradgeneratoreffekt under 100 kW och som icke yrkesmässigt distribuerar elektriskkraft. ges motsvarande skattefrihet under 50 kW. Den nu nämndafrågan behandlas av skatteutskottet. Näringsuiskottet har yttrat sig i ämnet(NU' 1984/85:7 y). Tre motionsyrkanden som skall behandlas här gäller småvattenkraftverk. I motion 1984/85:2875 (m) hemställs om ett uttalande avriksdagen till regeringen angående stödåtgärder för omställning avenergisystemet. Motionärerna kräver en avveckling av stödet tillenergiinvesteringar, dvs. även till investeringar i små vattenkraftverk. yrkar i sin partimolion 1984/85:2878 attriksdagen skall göra ett uttalande om att problemen med den högakapitalbelastningen NU1984/85:30 74 vid byggande av smä vattenkraftverkbör lösas. 1 linje med vad som sålunda begärs i parlimotionen ligger ocksåönskemål i motion 1984/85:1146 (c), såvitt de behandlas här. Små vattenkraftverk kan lämna ett beaktansvärt bidrag tillenergiförsörjningen. Utskottet vill dessutom betona att tillverkning av sådanakraftverk är av intresse för industrin och därmed för sysselsättningen.Kunskaper och referensanläggningar på detta område kan också bli till nytta päexportmarknaden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till stöd försmå vattenkraftsanläggningar och avstyrker följaktligen motion 1984/85:2875(m) i här aktuell del. I fråga om kapitalbelastningen för smä vattenkraftverkunder deras första verksamhetsår har utskottet med intresse noterat att den avstatens energiverk angivna finansieringsmodellen nu övervägs inom regeringskansliet.I avvaktan på resultatet av dessa överväganden ser utskottet inte skäl förriksdagen att göra något uttalande i ämnet. Motionerna 1984/ 85:2878 (c) och1984/85: 1146 (c) avstyrks därför i här behandlad del. Statens verk fick sinnuvarande organisation (prop. 1981/82:125, NU 1981/82:53, rskr.1981/82:405). Tillgångarna inom kraftverksrörelsen uppgick tilldrygt . Dä uppgick del disponerade statskapitalet till drygt18,. Statens förräntningskrav är pä det imedeltal disponerade förräntningspliktiga statskapitalet. Antalet anställdainom verkets kraftverksrörelse var ca 11 400. verketsvarade /84 för av landets elproduktion. - Vissa frågor omvattenfallsverkets organisation behandlar utskottet i sitt betänkande NU1984/85: 32 om statliga företag. Här tar utskottet först upp regeringens förslag om anslagtill . Under punkt E 11 föreslås att för nästabudgetår skall anvisa 2453 milj. kr. under reservationsanslaget : Kraftstationer m. m. De största posterna i den beräknademedelsförbrukningen på sammanlagt 2793 milj. kr. är distributionsanläggningar(1503 milj. ), vattenkraftsanläggningar (825,3 milj. och kärnkraftsanläggningar(333,2 milj. Skillnaden mellan den beräknade medelsförbrukningen och detföreslagna anslaget förklaras av att den beräknade ingående behållningen ärbetydligt större än den erforderliga medelsreserven. Ett par delposter i denförordade medelstilldelningen tas upp i motionsyrkanden. Det gäller dels 95milj, kr, för förberedelser för byte av ånggeneratorer i kärnkraftverketRinghals 2, dels 51,5 milj. kr. /85 uppgår ifrågavarande anslag till 3 323milj. Att det för nästa budgetår föreslås en anslagsminskning beror dels påden nämnda skillnaden mellan ingående behållning och erforderlig medelsreserv,dels NU 1984/85:30 75 påtvå andra faktorer. Kärnkraftsblocket blir färdigbyggt underinnevarande budgetär. Likaså blir investeringarna i storkraftnätet för attansluta och 3 slutförda. Utskottet återkommer strax tillfrågan om anslagets belopp. Underifrågavarande anslag föreslås vidare (s. 293) att skall bemyndigaregeringen att teckna borgen intill sammanlagt 13 888 milj. kr. för lån tillbolag i vilka förvaltar statens aktier. Därav beräknashögst 545 milj. kr. för lån till eldistribulionsföretag. Förslaget innebär bl.a. att ramen för borgensåtaganden gentemot eldistributionsföretag höjs med 150milj. för att möjliggöra återbetalning av vissa delägarlån frän verket.Utskottet tillstyrker delta förslag. Ytterligare föreslås att skall bemyndigaregeringen att sätta ned statens vattenfallsverks statskapital i enlighet medvad föredragande statsrådet har förordat. Vattenfallsverkethar, som framgår av propositionen (s. 294), i sin anslagsframställning begärtatt verkets statskapital skall sättas ned med 11,7 milj, kr. som kompensationför kostnader som har nedlagts pä Fatsjöpro-jektet, dvs. ett utbyggnadsprojektavseende Fatsjö kraftstation i Åsele-grenen av har i remissyttrande över anslagsframställningen anfört atlen normalt förekommande undersökning och projektering som inte fullföljs börslutligt belasta ett affärsverks resultat. Det förräntningspliktigastatskapitalet borde däremot sättas ned om ett verk ålagts att genomförainvesteringar som inte fullföljs eller kan ge full förräntning. Med hänsyn tillde särskilda omständigheterna i del aktuella fallet föreslår regeringen attvattenfallsverkets hemställan skall bifallas. Verkets statskapital föreslåsockså sättas ned med 103 milj. kr. för de kostnader som verket har lagt ned päProjekt . Utskottet tillstyrker regeringens förslag omnedsättning av vattenfallsverkets statskapital. Vadgäller storleken av anslaget till vattenfallsverket föreligger yrkanden dels imotion 1984/85: 2875 (m), dels i motion 1984/85:2878 (c). Motionärernaberäknar lägre anslag än regeringen, dock med olika utgångspunkter. I motion1984/85:2875 (m) anförs att vattenfallsverkets engagemang ifjärrvärmeanläggningar successivt bör avvecklas. borde därför intebevilja de av regeringen föreslagna medlen för investeringar i värmeproduktionsanläggningar.Centerpartiet föreslår i motion 1984/85:2878 i konsekvens med vad motionärernahar anfört i fråga om byte av ånggeneratorer i att anslaget skallminskas med 95 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Utskottetkonstaterar att regeringens medelsberäkning avseende värmeproduktionsanläggningarstår i överensstämmelse med beslut om ny organisation förvattenfallsverket och om uppgifter för verket. bör därför beräknamedel för denna verksamhet i enlighet med regeringens förslag. NU 1984/85:30 76 Frågan om byte av ånggeneratorer i harutskottet behandlat i det föregående. I konsekvens med vad utskottet i detsammanhanget har anfört tillstyrker utskottet regeringens förslag såvitt gällermedel till förberedelser för byte av ånggeneratorer i . Utskottetvill även i detta sammanhang understryka att en förutsättning för bytet är attdet.godkänns av säkerhetsgranskande myndigheter. Avvad utskottet här har anfört framgår att utskottet tillstyrker regeringensförslag. Reservationsanslaget : Kraftstationer m. m. börsålunda för /86 beräknas till 2453 milj. kr. Idetta sammanhang tar utskottet också upp regeringens förslag i proposition1984/85:150 att skall besluta att den av statens vattenfallsverkdisponerade rörliga krediten i skall höjas till 1 175 milj.kr. Utskottet tillstyrker detta förslag. I tre motioner ställs krav pä åtgärder för att de resursersom vattenkraften skapar i större utsträckning än skall, kommasådana områden till godo som har berörts av vattenkraftsutbyggnad. Motion1984/85:1169 (m) går ut på att skall besluta om återinförande avbygdekraftsinstitutet. Motionärerna erinrar om att enligt vattenlagbygden kring ett kraftverk tillförsäkrades bygdekraft, som bl. a. skulle gesmåindustrin konkurrensfördelar i form av billig energi. Bygdekraftsinstitutetutvidgades är 1962 men avvecklades . Bygder som drabbas avvattenkraftsutbyggnad bör, anför motionären, kunna kompenseras avkraftbolagen. Återinförande av bygdekraftsinstitutet sägs därför vara enlämplig åtgärd.