bet · G801UU6 · 1984-12-31 00:00:00 — Näringsulskottet vill här beröraytterligare en övergripande fråga som tas upp i motion 1984/85:166 (m). Imotionen framförs kritik mot att propositionen inte har remitterats tilllagrådet. I sammanhanget anförs bl.a. att förslagen i vissa delar ärsvårförenliga med de av antagna nya reglerna omextra-territoriell lagstiftning. Detta sägs gälla såväl lagstiftningensmateriella innehåll som procedurreglerna. Enligt OECD-reglerna hade detsålunda, menar motionärerna, funnits skäl för regeringen att informera ochde enskilda innan det nu framlagda förslaget till en lagstiftningmed extra-territoriell tillämpning presenterades. De folkrältsliga aspekterna på lagförslaget i vad avserförhållandet till utvecklas i propositionen på s. 29,kommenterar ' inte dessa aspekter. Däremot finner utskottetskäl att lämna vissa synpunkter på motion 1984/85:166 (m) till den del den däriväckta frågan om extraterritoriell lagstiftning och OECD-reglerna gällereffekter på dotterbolag i tredje land. Problematiken kringtredjelandseffekterna av lagen har ytterligare utvecklats vid de särskildaföredragningar som har ägt rum vid näringsutskottets behandling avpropositionen. a. har från näringslivets sida hävdals alt den svenskalagstiftningen kan få begränsande effekter på den internationellaaffärsverksamheten till den del denna tar sig uttryck i företagsförvärv. Isamband med en del sådana förvärv från svenska företags sida förekommer att ocksårörelser m. m. i indirekt förvärvas. Inga investeringar kan göras ien sålunda indirekt förvärvad rörelse i . Möjligheterna till dispensfrån investeringsförbudet slår nämligen öppna endast för företag som den 1 juli1979 själva eller genom dotterbolag drev rörelse i eller Namibia.Detta förhållande skulle, menar man. UU1984/85:6 51 kunna negativt påverka möjligheterna för svenska företagatt förvärva utländska företag som bedriver verksamhet i . vill först påpeka att de i motionennämnda OECD-reglerna inte innefattar något förbud mot extra-territorielllagstiftning utan utgör en samling procedurregler som medlemsländer böriaktta. Länderna anmodas bl. a, att visa återhållsamhet och att beakta andramedlemsstaters suveränitet och legitima ekonomiska intressen då de övervägerny lagstiftning eller tillämpar existerande lagstiftning på ett sätt som kanleda till att motstridiga krav läggs på företagen. Härvid syftar OECD-reglernainte bara på lagkonflikter ulan även på konflikt med ett lands etableradepolitik (established policies). Medlemsländerna skall också informera berördaländer om ny lagstiftning eller nya bestämmelser av annat slag som i väsentligmån riskerar att leda till att motstridiga krav ställs på företagen. erinrar om vad som sägs i propositionen(s, 29) i frågan om lagstiftningens effekter på tredje land. StatsrådetHellström återger vad handelsminister såsom föredragande uttaladehärom i proposition 1978/79:196 (s, 29), Han anförde att vid eventuellalagkollisioner grundprincipen enligt folkrätten måste vara alt inte tvinga deegna rättssubjekten, när dessa lyder under främmande stats territorialhöghel,till handlingar som är oförenliga med utländska rättssystem, I varje sådansituation får sålunda, konstaterar näringsutskottet, den svenska Sydafrikalagenvika. Vad i övrigt gäller eventuella intressekonflikter av detslag OECD-reglerna åsyftar är enligt näringsuiskotteis mening det materiellainnehållet i den föreslagna kompletteringen av Sydafrikalagen inte sådant attdet hänsynstagande som OECD-reglerna påbjuder behöver föranleda någonnioderering av förslagen. Inte heller ger förslagen anledning till särskildinformation till som kan beröras. Skulle konflikter uppstå medanledning av Sydafrikalagens tillämpning kan konsultationer begäras frånberörda länders sida. Enligt uppgifter som har redovisats för näringsutskoltetutgör sydafrikanska tillgångar normalt en mycket begränsad del av ettföretagsförvärv i de fall då sådana ingår. Mot denna bakgrund finnernäringsutskottet de angivna farhågorna för hämmande effekter av lagen på deninternationella affärsverksamheten överdrivna. Någon öppning för dispens fråninvesteringsförbudet lill följd av indirekta förelagsförvärv anser utskottetinte motiverad. Frågan torde komma att aktualiseras på nytt i samband med dentotala översyn av Sydafrikapoliiiken som regeringen aviserar. I propositionen föreslås tre formerav undantag från eller möjlighet lill undantag frän investeringsförbudet. Denförsta (4 §) avser ett generellt undantag för inköp eller leasing av tillgångartill ett värde av högst . UU1984/85:6 52 Den andra (6 §) är en möjlighet till dispens efterprövning från fall till fall. Denna möjlighet finns också i den nuvarandelagen. Den tredje slutligen är en ny, alternativ dispensordning, enligt vilkentillstånd kan ges tills vidare att göra nödvändiga investeringar ochleasingarrangemang, I de två sistnämnda fallen gäller som förutsättning fördispens att verksamheten i och inte utvidgas genominvesteringen eller leasingen. finner inte anledning att särskiltkommentera det förstnämnda undantaget. Vad gäller dispens enligt 6 § efter prövning från falltill fall har i tre motioner påyrkats en tidsbegränsning, som innebär attdispensmöjligheten skulle upphöra att gälla vid utgången av , Enligtmotionerna 1984/85:164 (fp) och 1984/85:165 (vpk) bör en sådan tidsbegränsningskrivas in i lagen. Ett vägledande uttalande av sagda innebörd skulle varatillräckligt enligt vad som anförs i motion 1984/85:167 (s), (Enligt nämnda motionerbör, 5om framgår närmare av det följande, den alternativa dispensordningen överhuvud taget inte införas eller också begränsas,) Näringsutskoltet har i del föregående ålergett regeringensmotiv för att i lagen skall intas vissa möjligheter till undantag för förelagenfrån det principiella investeringsförbudet, I tilltro till att positivaförändringar kommer att ske i det sydafrikanska samhället anser regeringen atten öppning för överlevnad "på sparlåga" är motiverad. Med hänsyn till detta överlevnadsmotiv och den uttaladeförutsättningen för dess giltighet anser näringsutskottet att någon bestämdtidpunkt för dispensreglernas upphörande inte nu bör sättas. Möjligheterna förföretagen att överleva på det sätt som regeringens förslag avser att ge utrymmeför skulle i så fall nära nog helt bortfalla. Om emellertid inga avgörandeförändringar sker i det sydafrikanska samhället iriktning mot ett avskaffande av apartheid förlorar överlevnadsmotivet, så somdet nu har definierats, sitt berättigande, I ett sådant läge får enlidsbegränsning av dispensmöjligheterna förnyad aktualitet. Näringsutskottetnoterar vad som sägs i propositionen (s, 50) om att utvecklingen i och utanförSydafrika samt det internationella klimatet i Sydafrikafrågan kräver enberedskap och villighet att i varje läge pröva vilka åtgärder som kan vara bästägnade att främja syftet med den svenska Sydafrikapolitiken, Utskottet utgårfrån all regeringen och kommerskollegium noga följer utvecklingen i Sydafrikamot bakgrund av vad som ovan sagts. Utskottet noterar också attöverlevnadsmolivels fortsatta giltighet hör till de frågor som enligt propositionensärskilt skall beaktas vid den totala översyn av den svenska Sydafrikapolitikensom aviseras, Näringsutskoltet föreslår att med anledning avmotionerna 1984/85:164 (fp), 1984/85:165 (vpk) och 1984/85:167 (s) i ettuttalande till regeringen skall ansluta sig till vad utskottet här har anfört.Därigenom skulle önskemålen i dessa motioner till en del bli tillgodosedda. UU1984/85:6 53 Enligt de bedömningsgrunder som nugäller för undantag från investeringsförbudet enligt 6 § och som föreslåsgälla även i fortsättningen skall undantag i princip medges endast för sådanainvesteringar som är nödvändiga för att ersätta försliten eller föråldradanläggningstillgång. Vidare bör sådana investeringar i regel godtas som syftartill att arbetsmiljön och arbetsförhållandena för de svarta skall förbättras.Undantaget får inte göra det möjligt för sökanden att utvidga sin verksamhet. I motion 1984/85:164 (fp) föreslås att viddispensprövningen i förekommande fall skall vägas in också om ett företagsverksamhet genomgår en påtagligt snabb expansion på annat sätt än genominvesteringar eller finansiell leasing eller om företagets personalpolitikförändras i negaliv riktning. Detta anges i propositionen (s. 41) som exempelpå bedömningsgrunder för återkallande av ett medgivande enligt den föreslagnaalternativa dispensordningen (8 §). På samma grund skulle sålunda enligtmotionärerna en dispensansökan enligt 6 § bedömas. De motiverar sitt förslagmed att möjligheterna att kringgå investeringsförbudel måste begränsas. noterar att motionärernas önskemål ärtillgodosett till den del det gäller företagets personalpolitik, Ipropositionen sägs bl, a, (s, 36) att förändringar i negaliv riktning avpersonalpolitiken bör inverka negativt på företagets möjligheter att fådispensansökan beviljad. Enligt naringsutskottets mening finns också i övrigtskäl att tillmötesgå motionärernas önskemål om bedömningsgrunder för dispens.Dels skulle härigenom uppnås en större likformighet i de tvådispensordningarna, dels skulle ges en möjlighet att läcka in företeelser ellerföretagsbeteenden som inte kan närmare förutses innan lagen träder i kraft.Dessa behöver inte nödvändigtvis vara ett led i ett medvetet kringgående avlagen utan kan lika gärna vara ett resultat av den ständiga utveckling avverksamhetsformer ni. m, som är utmärkande för företagandet. Med hänsyn tilllagens syften finner utskottet det naturligt att en sådan precisering görs avbedömningsgrunderna för dispens enligt 6 § som föreslås i motion 1984/85:164(fp). föreslår att i ett uttalande till regeringenskall ansluta sig till vad utskottet här har anfört. Innebörden av den alternativadispensordning som anges i 8 § är att regeringen skall kunna ge ett företagtillstånd tills vidare att utan hinder av investerings- och leasingförbudetgöra de investeringar och leasa den egendom som är oundgängligen nödvändig, påvillkor att företaget åtar sig alt se till att detta inte leder till enutvidgning av verksamheten i och , Medgivandel kan återkallasom verksamheten i eller utvidgas genom investeringarna ellerleasingen eller om det i övrigt föreligger särskilda skäl. Förslaget syftarenligt vad som sägs i propositionen (s. 40) lill en förenkling av lagenstillämpning. Detta sägs kunna öka förutsättningarna för att lagen fårefterföljd i andra länder. Förslagetavvisas i motionerna 1984/85:164 (fp), 1984/85:165 (vpk) och UU1984/85:6 ' 54 1984/85:168 (c). Det godtas med tvekan i motion1984/85:167 (s); enligt vilken villkoren dock bör skärpas. Motiveringen är ihuvudsak densamma i de fyra motionerna. Lagstiftningen försvagas genomregeringens förslag, anser man. Motionärerna pekar också på definitions- ochkontrollproblem. delar motionärernas uppfattning att det frånolika utgångspunkter kan resas invändningar mot den föreslagna dispensregeln.Uppföljnings- och kontrollarbetet kan försvåras. En viss osäkerhet kan uppståför företagen. En generell dispens för dessa att företa ersättningsinvesteringarskiljer sig vidare från den fria prövningsrätt för regeringen somdispensförfarandet enligt 6 § innebär. Syftet med den föreslagna regeln äremellertid förenkling. Kontrollförfarandet kommer enligt vad som sägs ipropositionen att bli minst lika omfattande som när undantag har beviljatsenligt 6 §, Tillståndet skall kunna återkallas. Betraktat utifrån effekterna påföretagens verksamhet innebär förslaget enligt näringsutskottets mening intenågon större förändring jämfört med ett läge då endast dispensmöjlighet enligt6 S föreligger. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet att en generelldispensregel införs i lagen. Med anledning av vad som sägs i motionerna villnäringsutskottet dock framhålla att det finns skäl att förorda att 8 §kompletteras på så sätt att ett medgivande av regeringen får lämnas inte baratills vidare, som den föreslagna lagtexten uttryckligen säger, utan alternativtför . Att en tidsbegränsning skulle kunna tänkas synes vara antyttgenom föredragandens uttalande i propositionen (s. 40) att särskilda utfästelserenligt 8 § "som regel" inte bör vara tidsbegränsade. Med enkomplettering av angivet slag skulle önskemålen i motion 1984/85:167 (s) delvistillgodoses. Den föreslagna ändringen skulle också ligga i linje med vad somsägs i motionerna 1984/85:164 (fp). 1984/85:165 (vpk) och 1984/85:168 (c). I två motioner berörs frågan om handelssanktioner motSydafrika, I motion 1984/85:164 (fp) konstateras att inte har prövatmöjligheten alt begära undantag frän för att vidta handelssanktioner motSydafrika, Det sägs vidare - utan särskilt yrkande - att det finns anledningatt återkomma till frågan om åtgårder pa handelns område mot , Detfaktum att den svenska handeln med har vuxit under de är dåSydafrikalagen har varit i kraft inger oro. Denna frågaborde prövas i samband med den översyn av Sydafrikapolitiken som regeringenaviserar. En effektiv isoleringspolitik förutsätter åtgärder riktadebåde mot ekonomisk verksamhet i och mot försörjningen med varor tilloch leveranser av produkter från detta land. Mot denna bakgrund ansernåringsutskottet det viktigt att regeringen ägnar den fortsatta utvecklingen avhandelsutbytet med särskild uppmärksamhet för att få underlag UU1984/85:6 55 för sitt agerande när det gäller frågan omhandelssanktioner mot . Några förslag till åtgärder på handelns område läggs intefram i den nu aktuella propositionen. Skälet härtill är, enligt vad som därsägs (s, 16), att ett beslut av krävs för att isanktionssyfte skall frångå sina förpliktelser på handelns område i . Ettentydigt stöd för införande i fredstid av utrikespolitiskt motiveradehandelssankfioner finns, anges det, inte annat än för sådana som gällerkärnenergi och krigsmateriel. hade anledning att beröra frågan ombegränsningar i handeln med i anslutning till sinbehandling av proposition 1983/84:158 om vissa kolfrågor. Med anledning av vadsom i propositionen anfördes om kolimport frän erinrade utskottet då(NU 1983/84:44 s. 23) om att tillhörde de länder som kraftigt fördömderasåtskillnadspolitiken och försökte förmå att fatta bindandebeslut om sanktioner mot bl. a, på handelsområdet. Sädana FN-beslutvar förpliktande, anförde utskottet, och tog över internationella åtaganden pådetta område mot vilka ett ensidigt agerande riskerade all strida. Vikten avatt respekterar regler för det internationellahandelsutbytet har vidare understrukits av näringsutskoltet ibetänkandet NU 1984/85:2 om uirikeshandelspolitiska frågor. Den möjlighet till aktion från svensk sida som står lillbuds på handelns område är, som har framgått av det föregående, främst attaktivt verka för att bindande beslut om handelssanktioner mot fattasav . I propositionen sägs på denna punkt (s. 26) att Sverigeäven fortsättningsvis måste kraftigt driva frågan i generalförsamlingen och ide andra fora som kan stå till buds. Med anledning av Vad som sägs i motion1984/85:164 (fp) i nu berörd del hänvisar utskottet lill det just refereradeuttalandet och vill därutöver anföra att utskottet utgår från att frågan omhandelsåtgärder mot kommer att belysas på nytt i samband med denaviserade översynen av Sydafrikapolitiken. I motion 1984/85:165 (vpk)hemställs att beslutar alt licenstvång skall införas i Sydafrikalagenför export av elektronik och teknologi inom kärnenergiområdet samt för importav frukt och livsmedel. Sambandet mellan kärnkraft och kärnvapen är nu äntligenerkänt, anför motionärerna. sägs vara en av de stater som kanskeredan har skaffat sig förmågan att tillverka kärnvapen med hjälp av civilkärnkraftsteknologi. På importsidan gäller förslaget som nämnts frukt ochlivsmedel. Ett system med licenser inom dessa begränsade områden vore en godbörjan till en utvidgad handelsbojkott, anför motionärerna, I denna fråga vill näringsutskottet först erinra om attdet för export av viss utrustning eller material för kärnteknisk verksamhetkrävs tillstånd enligt bestämmelser i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhetoch förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet. Bestämmelserna härom harsin grund i internationella överenskommelser rörande kärnenergiområdet.Förenligheten med regler följer av en bestämmelse i artikel .XXI UU1984/85:6 56 enligt vilken undantag i säkerhetssyfte fiir vidtas dååtgärderna avser kärnenergionirådet. Dock gäller även för sådana und;intag attåtgiirderna skall vara lika för alla, dvs, icke-diskriniinerande. Med ledningav vad som sägs i propositionen (s, 26) drar näringsutskoltet slutsatsen attavsteg från denna likabehandlingsprincip endast kan göras efter beslut i FN:ssäkerhetsråd. Med hänvisning lill det nu sagda avstyrker näringsutskoltetmotion /85:165 (vpk) i här berörd del. Vad gäller importlicenser har inom träffats ensärskild överenskommelse om importlicensprocedurer. Av de inledandebestämmelserna framgår bl, a, att importlicensiering får användas för attadministrera sådana åtgärder som har vidtagits enligt tillämpliga bestämmelseri , Importlicensiering är sålunda inte förbjuden enligt men skall vadavser syftet ha förankring i GATT-reglerna, Också i fråga om importlieensergäller naturligtvis dessutom att de enligt grundregeln skall varaicke-diskrimineran-de. avstyrker med det nu sagda motion1984/85:165 (vpk) även lill den del den avser importlieenser för frukt ochlivsmedel från , Enligt propositionen (s, 50) börSverige inte införa något förbud mot import från , 1 detta fall skulle ioch för sig en handelssanktion inte stöta på något hinder från GATT-synpunkt,sägs det i propositionen, eftersom inte är medlem av organisationen.Ett förbud mot import från skulle emellertid ha mycket begränsadekonomisk betydelse. Handeln har ringa omfattning. Förbudet skulle med lätthetkunna kringgås. Invändningar mot regeringens inställning i denna frågaframförs i tre motioner - 1984/85:165 (vpk), 1984/85:167 (s) och 1984/85:168(c) - som alla utmynnar i ett krav pä förbud mot import från , Genom ettsådant importförbud skulle leva upp till huvudsyftet medNamibiadekretet och göra en viktig politisk manifestation, anser motionärerna. konstaterar att ett förbud mot importfrån inte skulle vara GATT-stridigt inen att det samtidigtuppenbarligen skulle ha ringa ekonomiskt värde och vara mycket lätt attkringgå, I första hand ligger det ett politiskt symbolvärde i ettimportförbud av det slag som föreslås i motionerna, Närvarande: (), (), GunnarNilsson i (s), (). (), (). (), Per (), (), (), (), LarsAhlström (m) och (vpk). UU1984/85:6 57 Effekter för svenskt näringsliv , och (alla m) anser alt den del av yttrandet - underrubriken för svenskt näringsliv - som börjar med "Mot denna"och slutar med "aktuella sammanhanget" bort ha följande lydelse: utgör den viktigaste marknaden för svensk exporttill och tillverkning i , En skärpt lagstiftning som skulle leda till attde direkt eller indirekt svenskägda företagen i måste läggas ned ochexporten till helt upphöra skulle leda till ett bortfall av fleralusen arbetstillfällen i , De mera långsiktiga effekterna försvenskekonomi skulle bli allvarliga. De svenska företag som huvudsakligen levererartill gruvindustrin är för sin teknik- och produktutveckling starkt beroende av närhettill den sydafrikanska marknaden och skulle fä sin konkurrenskraft allvarligtförsvagad om de tvingades lämna , Enligt näringsutskottets meningborde de svenska näringspolitiska intressena tillmätas större betydelse vidutformningen av Sydafrikapolitik än vad som är fallet, Uppförandekod för svenska företag i , m. m. , , och (alla m) anser att den del av yttrandet - underrubriken för svenska företag i , m.m. - som börjar med", som" och slutar med "i propositionen"bort ha följande lydelse: , som för sin del ansluter sig till denförstnämnda synen på företagens roll och påverkansmöjligheter i och sålundaser positivt på fortsatt svenskt företagande i landet utan sådana begränsningarsom föreskrivs genom Sydafrikalagen både i dess nuvarande och dess föreslagnagestaltning, vill särskilt framhålla de positiva effekter för de svartasarbets-oeh anställningsförhållanden som skulle kunna uppnås genom en uppförandekodför de svenska företagens verksamhet i i enlighet med vad somföreslås i motion I984./'85:I66 (m). I propositionen föreslås att iSydafrikiilagen skall int;is en bestämmelse enligt vilken företagen blirredovisningsskyldiga när det gäller bl. a, löne- och anställningsvillkor för deanställda, varvid uppgifterna också skulle få betydelse vid prövning avansökningar om undantag från investeringsförbudet. anser att enuppförandekod av i motionen angivet slag mera effektivt än lagbestämmelser kanleda till förändringar för de anställda i de svenskägda företagen.förändring;ir som i sin tur kan få sådana spridningseffekter i detsydafrikanska samhället som gagnar målet för den svenska Sydafrikapolitiken, UU1984/85:6 58 Effekter i tredje land , , och (all;i m) anser att den del av yttrandet-underrubriken i tredje land-som börjar med "Niiringsutskotteterinr;ir" och skitar med "regeringen aviserar" bort ha följandelydelse: Det är självfallet utomordentligt viktigt att Sverigemycket noggrant följer internationellt triiffade överenskommelser i vad avserbåde ni;iteriella regler och procedurbestämmelser. Detta gäller hl, ;i, niiniiula (iverens-koninielsen inom rörande motstridiga krav på deniultiiiationella föret;igen. Av vad som siigs i motion 1984/85:166 (m) och vadsom \ idare har framkommit viil de särskilda föredragningar som h:ir ingått iiiiiriniisiitskot-tets behandling av ärendet drar utskottet sluts;itsen att dethade funnits sk;il f(>r regeringen dels att infornier:i OECD-l;indern;i omden planerade iiy;i Sydafrikiilagen. dels att utforma bestämmelserna i higen påett sådant siitt ;itt dessa inte riskerar att fä effekter som står i strid medtredje lands intressen. Om Svdafrikalagen trots niiringsutskottetsinväiidiiiiig;ir skulle :mt;is :i\ riksd:igen ;uiser utskottet att 6 S i sistn;imnd;isvfte borde ändr;is pa säd;mt siitt att det blir möjligt att ge undantag fråniiivesteringstorbudet ;iveii i f;ill d;i ett dotterbohig i tredje land medtillgångar i har förv;irv;its efter den , Om niivar:indeordning far fortsatt;i kan dett;i enligt naringsutskottets bediiinning ledatill svårigheter för s\enska företaj; ;itt förvärva bokig i tredje land.Effekten kan bli :itt foret;igsfusioiier som ar positiva frän svensk ekonomisksynpunkt inte kommer till stånd. , , PerWesterberg och L;irs Ahlslroiii (;ill;i m) anser att näringsutskottet underrubriken ;ig frän higeii bort :införa: h;ir genom sina tidig;ire utlakiiideiitagit :i\st:iiKl fr;in Svdafrikiilagen i bäde dess nu\ar;iiKle och desstVireslagiKi ]iv:i form. Med iiiidantiii; för vad som o\an s;igts beträffandekonipletteiiiig ;iv 6 i? ;i\st:ir utskottet frän vidare ställniiigst;ig;indetill de förskig roraiule kigcn som framförs i propositionen s;init i molionerna19(S4/85:I64 (fp), I9S4/,S5: l(i5 (vpk), 1984/85:167 (s) och 19S4/S5:I6.S (c). och L:irs .Ahlström (:ilki m) anser ;itt iiiiringsutskottelunder rubriken bort ;infoi:i: I tvii ;----- (=iiäringsLitskottei)- regeringen ;i\iserai. li:ir inligen i betänkandet NUl9iS4;S.S:2 om iitiikesh:in-delspolitisk;! frågor understrukit helydelseii ;i:itt skir v;ikt om den fria handeln som riktpunkt för det iiiteriiiitioiielki h;mdelssam:iibeiet. UU1984/85:6 59 Ekonomin, sysselsiittniiigen och levnadsstandarden iSverige ar, anför utskottet där, beroende av fortsatt frihandel. Mot bakgrundhär;iv ocli med tanke pä de ökade protektionistiska strömningarna i vår omvärld;ir del enligt näringsutskottets mening viktigt att inte- utan stod ibindande beslut av - vidtar begränsningsatgärder som i sintur k;in leda till motåtgärder från andra länders sida. Sedda i dettaperspektiv kan, :iiiser näringsutskottet, allvarliga invändningar aiiför;isbåde mot Svd:ifrik;ilagen och mot sådana ensidiga handelsåtgärder som antyds imotion I98-I/S5:I64 (fp) och som, enligt vad som n;irm;ire iitveckkis i detföljande, förordas i motionerna 1984/85:165 (vpk). 1984/85:167 (s) ochl9X4/S5:l(i8 (c).