bet · G801KrU21 · 1984-12-31 00:00:00 — omlitteratur och folkbibliotek (prop. 1984/85:141) 1 betänkandet behandlas proposition1984/85:141 om litteratur och folkbibliotek samt nio motioner, varav någraväckts under den allmänna motionstiden . I propositionen föreslås inte några grundläggandeförändringar i statens förhållande till bokbranschen eller de kommunalafolkbiblioteken. Förslagen innebär en förstärkning av statens ekonomiskainsatser. I första hand den mindre bokhandeln bör få ett ökat stöd. Bidraglämnas till åtgärder som syftar till en bred spridning av kvalitetslitteratur.Särskilda medel bör utgå av för utgivning av klassisklitteratur för skolans behov. Vidare bör staten åta sig ett visst ekonomisktansvar för utgivningen av ett stort uppslagsverk. Pä folkbiblioteksområdet avser förändringarna en starkaresatsning på biblioteksverksamheten i resurssvaga kommuner, arbetsplatsbibliotekoch inköp av talböcker. I syfte att utjämna biblioteksstandarden mellan kommunernabör den regionala verksamheten få ett ökat stöd. Utskottet tillstyrker i allt väsentligt regeringensförslag. I betänkandet tar utskottet ställning för ett bibehållande av de friabokpriserna. Krav på en bibliotekslag avvisas. förutsätts att boklånfrån de kommunala folkbiblioteken även i fortsättningen skall vara avgiftsfriaför låntagarna. Utskottet föreslår också att skall godkänna vadutskottet anfört om rätt till avgiftsfri tillgång till s.k. grundläggandemedborgarinformation på folkbiblioteken. Vid betänkandet fogas ett stort antal reservationer ochett särskilt yttrande. Av innehållsförteckningen till betänkandet framgår vaddessa avser och vilka partier som avgett dem. Regeringenhar i proposition 1984/85:141 () 1. anta ipropositionen framlagt förslag om ändring i lagen (1976:1046) 1 1984/85. KrU1984/85:21 2 om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde (bilaga till betänkandet), 2. godkänna denändring som förordats i propositionen i fråga om handhavandet avutgivningsslödet, 3. godkänna deprinciper för statligt stöd till utgivning av klassisk litteratur som förordatsi propositionen, 4. bemyndigaregeringen att besluta om statligt stöd med medel ur anslag under littera G.Massmedier m. m. till utgivning av ell stort svenskt uppslagsverk i enlighetmed de principer som förordats i propositionen, 5. bemyndigaregeringen att i ett avtal med Stiftelsen om utgivningenav En bok för alla ikläda siaten ekonomiska förpliktelser i enlighet med vadsom anförts i propositionen, 6. godkänna att.statsgaranti för lån till nyetablering av förlag m. m. får beviljas inorn encngagemangsram av ,. 7. godkänna denändring som förordats i propositionen i fråga om handhavandet avkreditgaraniier till förlag, 8. godkänna vadsom i propositionen förordats om ändrade grunder för statligt distributionsstödtill fackbokhandel, 9. godkänna deprinciper för etl statligt sortimentsstöd till servicebokhandel, som inte ärfackbokhandel, som förordats i propositionen, 10. godkänna vadsom i propositionen förordats om grunderna för ett permanent statligtkreditstöd till bokhandel, 11. godkänna vadsom i propositionen förordats om statligt stöd till bokinformation, 12. godkänna deprinciper för statligt stöd till bokhandeln för utbildning och rådgivning somförordats i propositionen, 13. godkänna vadsom i propositionen förordats om utökat statligt stöd till regionalbiblioteksverksamhet, 14. godkänna vadsom i propositionen förordats om ändring i grunderna för statligt stöd tilllokal biblioteksverksamhet, 15. godkänna deprinciper för statligt stöd till etablering av arbetsplatsbibliotek somförordats i propositionen, 16. godkänna deprinciper för statligt stöd till länsbiblioteks inköp av talböcker somförordats i propositionen, 17. godkänna deprinciper för statligt stöd till verksamhetsutveckling vid folkbibliotek somförordats i propositionen, delsberett tillfälle attta del av vad som i propositionen anförts om 18. dennäringsrättsliga lagstiftningen för bokbranschens del, 19. lagstiftning påfolkbiblioteksområdet, 20. lånecentraleroch depåbibliotek, dels under punkterna G 14G 21 föreslagit att till Talboks- och : Produktionskostnader för KrU 1984/85:21 3 budgetåret1985/86, utöver vad regeringen har föreslagit i proposition 1984/85:100 bilaga10, anvisa yttedigare . (G 14), tillLitteraturstöd för /86 anvisa ett reservationsanslag av . (G 15), tillKreditgarantier till bokförlag för /86 anvisa ett förslagsanslagav I . (G 16), tillStöd till fackbokhandel m. m. för /86 anvisa ett förslagsanslagav . (G 17), tillStöd till bokhandel för /86 anvisa ett reservationsanslag av . (G 18), tillLån för investeringar i bokhandel för /86 anvisa ettreservationsanslag av . (G 19), tillBidrag till folkbibliotek för /86 anvisa ett reservationsanslagav . (G 20), tillBidrag till regional biblioteksverksamhet för /86 anvisa ettförslagsanslag av . (G 21). Motionerväckta under allmänna motionstiden Imotion 1984/85:721 av m. fl. (vpk) yrkas 1. att hos regeringen hemställer om förslagtill en bibliotekslag i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att hos regeringen hemställer om att ettbelopp om 100 milj. kr. upptas /86 för igångsättandet avgenomförande av en bibliotekslag. I motion 1984/85:1794 av () ochElisabeth () yrkas att hos regeringen begär åtgärderrörande marknadsföringen av i enlighet med vad som imotionen angivits. I motion 1984/85:1817 av (vpk) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om en sångbok för folket. I motion 1984/85:1828 av (vpk)yrkas att hos regeringen hemställer om förslag till främjande avberättartradition på mål. I motion 1984/85:2474 av m. fl. (s)yrkas, såvitt nu är i fråga, I.att beslutar att genom omfördelning av medel från anslagetLitteraturstöd samt övriga ändamål inom litteratur- och folkbiblioteksområdetunder anslaget Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras KrU1984/85:21 4 verk genom bibliotek m. m. höja biblioteksersältningentill författare med 1 öreutöver vad som föreslagits i budgetpropositionen. Yrkandet har behandlats av i vad avser höjningenav biblioteksersättningen (KrU 1984/85:16 p. 9, rskr. 1984/85:253). Motioner väckta med anledning av proposition 1984/85:141 I motion 1984/85:2995 av Jan-ErikWikström (fp) och () yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samarbetet mellan staten och bokbranschen, 2. att riksdagenuttalar sig för att någon lagstiftning på folkbiblioteksområdet inte bör kommatill stånd och därvid ansluter sig till vad som anförts i propositionen omkostnadsfria boklån för låntagaren (prop. s. 23), 3. att riksdagenbeträffande klassikerstöd beslutar godkänna vad som förordats \ motionen om attstödet skall utgå som konsument- och distri-butionsstöd, 4. att till Litteraturstöd för /86 anvisar 2 017 000kr. utöver vad som föreslagits i propositionen, varav . till anslagsposten LJtgivningsstöd och . till anslagsposten fundet De nio, 5. att riksdagenavslår regeringens hemställan om bemyndigande rörande utgivning av ett stortsvenskt uppslagsverk, 6. att riksdagenberäknar anslagsposten Inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråktill ett belopp som överstiger del i propositionen beräknade med 1 000 000 kr.och inte beräknar medel till anslagsposten Arbetsplatsbibliotek samt till följddärav till Bidrag till folkbibliotek för /86 anvisar ett beloppsom understiger det av regeringen föreslagna med . I motion 1984/85:2996 av m. fl. (vpk) yrkas 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till bibliotekslag i enlighet med vad imotionen anförts, 2. att riksdagenmed ändring av anslaget Bidrag till folkbibliotek upptar ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt belopp, varav 3 000 000 kr.avseende Inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk, 3. att riksdagenmed ändring av anslaget Bidrag till regional biblioteksverksamhet upptar ett iförhållande till regeringens förslag med . 4. att riksdagenbeslutar uttala sig för en försöksverksamhet med fasta bokpriser, 5. att riksdagenbeslutar anslå ytterligare . för försöksverksamhet med tidskrifterpå bibliotek m. m. att administreras av . KrU1984/85:21 5 6. att uttalar sig för enbreddning av verksamheten vad gäller videogram för döva. I motion 1984/85:2997 av m. fl. (c) yrkas 1. att riksdagensom sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförsrörande statens roll i litteratur- och biblioteksfrågor, 2. att riksdagensom sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförsrörande kommunernas roll i litteratur- och biblioteksfrågor, 3. att riksdagensom sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförsrörande inriktningen av länsbibliotekens verksamhet, 4. att riksdagenbeslutar att anslagsposterna 1. Lokal biblioteksverksamhet, 3.Arbetsplatsverksamhet och 4. Verksamhetsutveckling under anslaget Bidrag tillfolkbibliotek förs samman till ett delanslag att fördelas enligt de riktlinjersom anges i motionen, 5. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära nytt förslag i fråga om stödet till inköp avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande ensärskild tjänst för rådgivning kring samisk litteratur, 7. att riksdagensom sin mening beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförs rörandeLitteraturfrämjandets medverkan i klassikerutgivningen, 8. att riksdagenbeslutar avslå regeringens begäran om bemyndigande att sluta avtal om En bokför alla (hemställan punkt 5, s. 112). I motion 1984/85:2998 av m. fl. (m) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om hemmetsoch skolans roll för litteraturintrésset, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statenskulturråd, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeadministrativa kostnader för utgivning av en klassikerserie, 4. att riksdagenbeslutar att inte bemyndiga regeringen att besluta om statligt stöd beträffandeutgivning av ett stort svenskt uppslagsverk, 5. att riksdagenavslår regeringens förslag om lokalt utvecklingsbidrag, 6. att riksdagenavslår regeringens förslag om bidrag till verksamhetsutveckling, 7. att riksdagentill biblioteksverksamhet vid svenska skolor i utlandet för /86anvisar ett anslag av , 8. att riksdagentillLitteraturstöd för /86 anvisar ett reservationsanslag av , 9. att riksdagentill Bidrag till folkbibliotek för /86 KrU1984/85:21 6 anvisar ett reservationsanslag av , 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående lagerhållning av viktigare litteratur. Förslag om statliga insatser pålitteratur- och folkbiblioteksområdet läggs fram i propositionen. Dessa grundarsig i huvudsak pä de förslag som redovisats av bokutredning ibetänkandet (SOU 1984:30) LÄS MERA! och av folkbiblioteksutredningen ibetänkandet (SOU 1984:23) Folkbibliotek i . En förutsättning föråtgärder på bokdistributionsområdet är tillkomsten av det i februari 1985träffade nya fackbokhandelsavtalet. I propositionen föreslås inte några grundläggandeförändringar i statens förhållande till bokbranschen eller de kommunalafolkbiblioteken. Den näringsrättsliga regleringen för bokbranschens del börsålunda inte ändras. Likaså avvisas en lagstiftning på folkbiblioteksområdet. Ökade ekonomiska insatser föresläs från statens sida bådepå litteratur-och bibliotekssidan. För nästa budgetår innebär förslagen ipropositionen att de statliga insatserna ökar med 12,7 milj. kr. Med anledning av propositionen har väckts fyra motioner,nämligen en från företrädarna för vart och ett av de partier som inte ingår iregeringen. I samband med propositionen behandlar utskottet även några motionersom väckts under den allmänna motionstiden i är. Inledningsvis vill utskottet erinra om att i 1974 årskulturpolitiska beslut fastslogs att staten skall inrikta sina insatser på attstimulera kulturverksamheten i landet och inte på att reglera den. Deriktlinjer som antogs för de statliga kulturpolitiska åtgärderna skulle ses somett instrument för att skapa ett samhälle som präglas av jämlikhet och som germänniskorna möjlighet till ett rikare liv. Utifrån dessa riktlinjer behandladeslitteratur-och folkbiblioteksområdena utförligt i den andra kulturpropositionen(prop. Efter förslag i denna infördes det statliga litteraturstödetoch statsbidragen till folkbiblioteken gavs den utformning de i allt väsentligtnu har. Som framhålls i den här behandlade propositionen är de statligabidragen till bokbranschen och folkbiblioteksverksamheten marginella om mangör en jämförelse med de totala kostnaderna för verksamheten. Utskottet delaruppfattningen att de statliga stödinsatserna likväl är betydelsefulla förförverkligandet av de kulturpolitiska ambitionerna. I propositionen belyserföredragande statsrådet de olika statliga KrU1984/85:21 7 insatserna och deras betydelse för dem som verkar på bok-och folkbiblioteksområdena. Utskottet hänvisar till redogörelsen (prop. I särskilda avsnitt av betänkandet kommer utskottet att taupp till behandling de olika förslag som regeringen lägger fram på litteratur-och biblioteksområdet. I de med anledning av propositionen väckta motionerna -2995 (fp), 2996 (vpk), 2997 (c) och 2998 (m) - läggs fram såväl förslag som ärav övergripande natur som yrkanden som avser avgränsade frågor. Några avyrkandena rör mycket centrala delar av litteratur- och folkbibliotekspolitiken,bl. a. sådana som särskilt varit föremål för den offentliga debatten undersenare tid. Utskottet behandlar dessa yrkanden i detta huvudavsnitt. Statens och kommunernas roll I motion 2997 (c) anförs attstatens uppgift pä litteratur- och biblioteksområdet bör vara att skapalikvärdiga förutsättningar över hela landet. Enligt mening skerdetta bäst genom att statsmakterna ger visst utgivningsstöd och genom attkommunerna ges rimliga ekonomiska förutsättningar att ta sitt lokala ansvar fören allsidig bokförsörjning. 1 sistnämnda hänseende bör stödet vara så utformatatt det i första hand kommer de ekonomiskt svaga kommunerna till del. Medhänsyn till grundinställningen att statens roll i första hand skall varaekonomiskt stödjande avvisas tanken på en bibliotekslag. Som i det föregåendeangetts behandlas denna fråga i senare avsnitt. Då det gäller kommunernas rolli här aktuellt avseende framhålls att det är angeläget att folkbiblioteken bådevidareutvecklar och breddar sitt samarbete inom kommunen. Samverkan med andrakommunala verksamheter är viktig och är särskilt angelägen i fråga om skolan.Folkbiblioteken bör också fortsätta att utvecklas i samverkan medfolkbildningens organisationer. Det är härutöver angeläget att de kommunalafolkbiblioteken inte tvekar att söka nya ibland kanske okonventionellasamarbetspartners för att god litteratur skall nä ut lill allt fler människor.Exempelvis kan i ytmässigt stora kommuner en samverkan med lanthandeln ellerposten för förmedling av boklån utvecklas. Utskottet anser att de synpunkter på statens roll pålitteratur- och folkbiblioteksområdena i här behandlad del som kommer tilluttryck i motion står i god överensstämmelse med målen förkulturpolitiken och med de förslag som läggs fram i propositionen. Att göranågot särskilt uttalande i detta avseende är enligt utskottets mening intepåkallat. Utskottet, som i det följande prövar propositionens förslag,avstyrker därför motion 2997 i motsvarande del (yrkande I delvis). Även kommunernas uppgifter då det gäller litteratur- ochfolkbiblioteksfrågor kommer ingående att behandlas i det följande. Beträffandede samarbetsfrågor på folkbiblioteksområdet som motionärerna tar upp och somsyftar till att vara läsfrämjande kan utskottet helt ansluta sig till KrU1984/85:21 8 Utskottet vill i detta sammanhangsärskilt hänvisa till den treåriga litteraturkampanj som statens kulturrådunder namnet startade . Projektet har omfattat ca 200läspro-jekt där folkbibliotek, skolor och studieförbund arbetat tillsammans. framlagd rapport har redovisats (Kulturpolitiskdebatt 11. Ge fantasin vingar.) Utskottet, som under en studieresa har skaffatsig ytterligare information om , vill framhålla att de olikaläsprojekten visar bl. a. att okonventionella metoder på detta område kan gegoda resultat och att statsbidrag inte är av avgörande betydelse härför.Metoder av det slag som kommit till användning i projektet bör kunna stimuleraandra kommuner att ta initiativ till egna läsfrämjande insatser. Utskottet, somockså hänvisar till ett särskilt avsnitt i propositionen om samverkan (s. 77),anser att motionen inte påkallar någon åtgärd i denna del (yrkande2 delvis). Utskottet vill här också närmare beröra frågan omkommunernas inköp av skolböcker. Det kan enligt utskottets mening ifrågasättasom vid jämförelse med inköp från den lokala bokhandeln centrala kommunalasamköp ger någon vinst av betydelse för den enskilda kommunen. Den lokalabokhandeln är erfarenhetsmässigt ofta villig att ge en långtgående service tillskolförvaltningen och det måste därför tas hänsyn till de administrativavinster denna kan göra om inköpen görs lokalt. Å andra sidan finns det skälframhålla att om inköpen görs genom kommunalt samköp de lokala administrativakostnaderna inte får underskattas. Enligt utskottets mening måste vidställningstagandet till vilket system som skall väljas i den enskilda kommunenstor hänsyn tas till den kulturpolitiska betydelsen av att det i kommunenfinns fack- eller serviceboklådor. I det följande redovisas förslag ipropositionen om statliga insatser som syftar till att stärka bokhandelnslönsamhet och säkra mindre boklådors fortlevnad. Även förläggare ochbokhandlare gör åtaganden på bokområdet som är av kulturpolitisk betydelse. Motdenna bakgrund framstår det som rimligt att även kommunerna tar kulturpolitiskhänsyn vid sina bedömningar i fråga om skolbokinköpen. Med hänsyn till denkommunala självbestämmanderätten och till vad som gäller för kommunalupphandling anser utskottet dock att inte bör ta något initiativ idenna del eller att motionen eljest bör föranleda någon åtgärd(yrkande 2 delvis). Hemmets och skolans roll I motion 2998 av företrädare förmoderata samlingspartiet framhålls att hemmet och skolan har det störstaansvaret för frågan om en människa skall få en positiv inställning tilllitteratur. Det är av central betydelse att föräldrar och lärare stimulerarbarnen och ger dem ett intresse för böcker. Kunniga lärare och en undervisningsom syftar till att utveckla språkkänsla och vårda vårt litterära arv ärfaktorer av betydelse för att eleverna skall KrU1984/85:21 9 efterfråga god litteratur. Dessa grundläggandeförutsättningar, anför motionärerna, får inte glömmas,bort då statligastödåtgärder på området diskuteras. I propositionen framhålls att staten har tagit på sig ettansvar för en mångsidig läsfrämjande verksamhet. Det viktigaste fältet förstatliga insatser är skolan. Staten kan påverka skolans arbete genomläroplaner och lärarutbildning. I årets budgetproposition har ingåendebehandlats vilka krav som kan ställas på skolan vad gäller ett systematisktarbete med litteratur och läsning i undervisningen (bilaga 10 s. ,1719).Skolan har förutsättningar att uppfylla dessa krav. För att ytterligarestimulera intresset och ansträngningarna att levandegöra litteraturen ochandra kulturyttringar i skolans arbete har föreslagits särskilda medel för ettmångsidigt utvecklingsarbete pä lokal nivå. har beviljat medlen (UbU1984/85:16, rskr. 1984/85:234). Den särskilda kampanjverksamheten kring kulturi skolan kommer att följas och samordnas av en särskild ledningsgrupp somregeringen nu har tillsatt. Självfallet är även hemmet av betydelse då det gäller attväcka intresse för god litteratur och att skapa läsvanor. Det samarbete mellanhem och skola som bedrivs i olika former kan vara av betydelse för att stödjahemmen i nämnda avseende. Utskottet anser under hänvisning till det anförda attmotionen i denna del inte behöver föranleda någon åtgärd (yrkande1). Fasta eller fria bokpriser Fria bokpriser på böcker infördesår genom att bokbranschen inte längre beviljades dispens frånbruttoprisförbudet. Relativt snart därefter började en debatt om det finns skälåterinföra fasta bokpriser. Av den utförliga redovisning som lämnas ipropositionen (s. 15 18) framgår bl. a. att bokutredning somanlitat statens pris- och klarlägga de strukturellaförändringarna i bokdistributionen anser att fasta priserskulle medföra en allmänt högre prisnivå för böcker, vilket skulle leda till entotal försäljningsminskning. Det är enligt utredningen vidare inte givet attökade bokhandelsmarginaler på mer efterfrågad litteratur skulle förbättra densmala litteraturens ställning, avsevärt ändra lagerhållningen eller garanteraen bättre lönsamhet för de mindre enheterna. Utvecklingen mot en ökadlageromsättningshastighet samt större och färre försäljningsställen år ocksåungefär densamma i länder med fasta bokpriser. Till detta kommer att enreglering mot branschens önskemål enligt utredningen skulle skapa svåratillämpningsproblem och bli lätt att kringgå. Utredningen är mot den redovisade bakgrunden inte bereddatt föreslå någon ändring i den näririgsrättsligå regleringen av bokbranschen.De syften som en kulturpolitiskt motiverad återgång till fasta bokpriser skulle KrU1984/85:21 10 främja, tillgodoses enligt utredningens uppfattning iväsentlig utsträckning av ett utvecklat fackbokhandelsavtal och genom statligtengagemang i ett program för stöd till bokhandeln. En majoritet av remissinstanserna ansluter sig tillutredningens uppfattning att fasta bokpriser inte bör återinföras. Utskottethänvisar till sammanställningen i propositionen av remissopinionen (s. 164166). Föredragande statsrådet ansluter sig till uppfattningenatt den näringsrättsliga lagstiftningen inte bör ändras för bokbranschens del.Han konstaterar att de båda dominerande branschorganisationerna. och Bok-, , avvisarolika former av konkurrensbegränsning. Ställningstagandet i propositionengrundas på den bedömningen att i och för sig eftersträvade kulturpolitiskasyften svårligen kan uppnås genom ett system med fasta bokpriser.Återinförandet av fasta bokpriser skulle i vart fall inte kunna återställa denbranschstruktur som rådde . Snarare skulle bruttopriser för böckerkunna medföra oönskade effekter som står i strid med litteraturpolitiska ochkonsumentpolitiska strävanden. I det följande konstateras att det likväl finns brister.Dessa hänför sig i första hand till dels bokhandelns bristande lönsamhet i desmå enheterna, framför allt på små och medelstora orter, dels den smalakvalitetslitteraturens, särskilt något äldre verks, svaga ställning påmarknaden. Föredragande statsrådet uttalar mot bl. a. den redovisadebakgrunden att det är fråga om en politisk bedömning om branschen kan anses taett tillräckligt kulturpolitiskt ansvar vid tillämpningen av ett system medfria priser. Skulle de nämnda bristerna vad gäller kvalitetslitteraturens spridningöver landet bli väsentligt allvarligare, bör statsmakterna enligt hans meningkunna ta upp de litteraturpolitiska styrmedlen, inkl. frågan om fasta priser,till ny prövning. Han anser att bristerna i bokdistributionen kanavhjälpas mer verkningsfullt genom ett kulturpolitiskt ansvar från branschenssida samt genom statliga stödinsatser till den del av bokhandeln som harproblem. I anslutning till det sist anförda redovisas attföreträdare för förläggare och bokhandlare förklarat sig beredda tillekonomiska åtaganden i syfte att bidra till en mer kulturpolitiskt inriktadbokdistribution. Därvid har dock förutsatts ett visst ökat ekonomiskt åtagandefrån statens sida, något som också ansetts nödvändigt för att bibehålla nuvarandestruktur i branschen. Slutligen framhålls i propositionen i denna del att de idenna föreslagna insatserna på bokdistributionens område är ägnade attförbättra förutsättningarna för främst den mindre bokhandeln samt att ökaefterfrågan och tillgängligheten av kvalitetslitteratur.