bet · G801KrU21 · 1984-12-31 00:00:00 — Inte heller bör bokbranschen få överta en uppgift somrymmer betydande kulturpolitiska uppgifter av myndighetsnatur. Utskottetbehandlar i det följande förslag om att (BFl) bl. a. skall fä i uppgift att särskilt följa utvecklingen inom denkommersiella bokdistributionen som helhet och med särskilt avseende påbokhandeln. Detta innebär en viss begränsning av direktaansvarsområde. Utskottet, som också vill erinra om att regeringen har föravsikt att låta en särskild utredningsman precisera framtida rolloch uppgifter, avstyrker under hänvisning till det anförda motionen i dennadel (2998 yrkande 2) och tillstyrker propositionen. Staten bör enligt propositionen tainitiativ till att en utgivning av en klassikerserie kommer till stånd.Utgivningen bör genom urval av titlar, upplaga och pris vara anpassad tillskolans behov. Det föresläs härför ett särskilt statligt stöd av 4 milj. kr.per år . I motion 2998 (m) välkomnas tanken att klassiker skallutges för skolans behov. Det saknas dock skäl för att staten skulle ekonomisktengagera sig i verksamheten. I stället bör få i uppgift attsammanställa förteckningar över litterära verk som skall läsas på olika stadieri skolan. Härigenom uppstår en efterfrågesituation, anför motionärerna, ochutgivningen av klassiker blir kommersiellt intressant för bokförlagen. Det kandärför förutses, menar motionärerna, att förlag kommer att ta initiativ i frågaom produktionen. Statens administrativa kostnader för att stärka intresset förklassiker bör beräknas inom ramen för stöd till bokinformation (se nedan s.26). Utskottetkan konstatera att det råder en långtgående enighet om att det KrU1984/85:21 20 är av vikt att skolan kan erbjuda eleverna ettrepresentativt urval av klassisk litteratur. Av redovisningen i propositionenframgår att olika meningar råder om hur skolan bäst skall få möjlighet atttillgodose detta önskemål (prop. s. 3640). I propositionen uttalasförhoppningen alt förbättrade kontakter mellan förlag och skola på ettpåtagligt sätt skall kunna förbättra möjligheterna till bokförsörjning inomskolan. Utskottet delar denna uppfattning. I likhet med vad som också uttalas i propositionen anserutskottet det också nödvändigt att förbättra situationen med direkta statligainsatser och då i första hand för att främja tillgången på prisbilligaklassiker. De senaste årens läroplansarbete och timplanebeslut i fråga omsvenskämnet och inriktningen av den statliga skol- och kulturpolitiken på ettförstärkt kulturansvar i skolans arbele motiverar att staten trots attansvaret för läromedel i första hand vilar på den enskilda kommunen också tarett särskilt initiativ till en bättre klassikerförsörjning i skolan. Utskotteitillstyrker pä grund av det anförda regeringens förslag i denna del ochavstyrker motionsyrkandet (yrkande 8 delvis). Enligt propositionen bör utgångspunkten för utgivningenför skolan .ir !!? hela det tillgängligautbudet av klassisk litteratur skall ligga till gtiind för urvalet. Dettaunderlättas, framhålls det, om samtliga intresserade förlag kan medverka iserien. Det framhålls vidare att olika organi-SiJtc rljka lösningar förutgivningen är tänkbara och att ytterligare överväganden krävs i fråga om dennärmare utformningen av verksamheten. Det bör även finnas rådrum föröverläggningar med de olika intresserade parterna i syfte att nå en effektivsamverkan både vad gäller produktion, marknadsföring och distribution. Kulturrådetskall få i uppdrag att pröva olika alternativ. Klassikerstödet bör enligt motion 2995 (fp) utgå somkonsument- och distributionsstöd. Det är skolan som behöver pengar all köpaklassiker för, anför motionärerna; förlagen torde inom sin vanliga verksamhetoch utan särskilt produktionsstöd komma att framställa billiga och braklassiker i de stora upplagor skolorna anses behöva. Utskottet vill Under hänvisning till den ovan lämnaderedovisningen framhålla att stödformen då det gäller klassikerutgivningen intefastsläs i propositionen utan att skall lämna förslag tillregeringen, som därefter får ta ställning i frågan. Det förutsätts dock att detsker en viss anpassning av den befintliga klassikerutgivningen till skolansbehov, nämligen då det gäller urvalet, upplagorna och priset. bedömning skulle direkta bidrag till skolorna för anskaffning avklassisk litteratur från den befintliga utgivningen inte ge de ekonomiskaförutsättningarna för en så låg prissättning, som är önskvärd, dvs. ett pris avhögst ca . Utskottet avstyrker under hänvisning till det anfördamotionsyrkandet (yrkande 3). I motion 2997 (c) framhålls att skolan självfallet är enav huvudintressenterna i klassikerprojektet men att för spridningen till envuxenpublik KrU1984/85:21 21 något som också har förutsatts i propositionen studieförbunden och det övriga organisationslivet kan spela en betydelsefullroll vid sidan av bokhandeln. Det är angeläget att utgivning, distribution ochmarknadsföring av de olika utgåvorna är väl koordinerade. StiftelsenLitteraturfrämjandet kan enligt motionärernas mening få en betydelsefullfunktion i fiera av dessa avseenden. Utskottet delar motionärernas uppfattning att Litteraturfrämjandetsmöjligheter att göra klassikerutgivningen till en framgång bör utnyttjas. Ipropositionen har framhållits att marknadsföring och distribution av klassikerserientill skolan av praktiska och kostnadsmässiga skäl bör ske sammanhållet och attLitteraturfrämjandet har goda förutsättningar för denna uppgift men att ävenandra modeller bör kunna prövas (se ytterligare härom prop. s. 39). Då detgäller utgivningen bör Litteraturfrämjandet självfallet få delta på sammavillkor som övriga förlag. Utskottet kan emellertid inte ställa sig bakommotionen i vad den syftar till ensamrätt beträffande utgivningen förLitteraturfrämjandet. Ett skäl härför är att dét statliga stödet skall utgåunder en begränsad tid, , och att det därför är önskvärt att utgivningenkan engagera förlagsbranschen sä att denna liksom Litteraturfrämjandet fårett intresse av att i fortsättningen erbjuda stora upplagor avkvalitetslitteratur till ett lågt pris. Utskottet anser under hänvisning tilldet anförda att motionen i denna del inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd (yrkande 7). Slutligen vill utskottet starkt understryka vikten av attklassikerutgivningen också kommer vuxenpubliken till del. Utgivning av ett stort uppslagsverk har frågan omutgivningen av ett nytt stort svenskt uppslagsverk diskuterats. Frågan harockså utretts i olika sammanhang. 1 propositionen förordas att staten skallkunna ta på sig ett visst ekonomiskt ansvar för utgivningen av ett stortsvenskt uppslagsverk. Regeringen föreslås få ett bemyndigande att efteranbudsförhandlingar besluta om ett ekonomiskt bidrag av engångskaraktär. I två motioner 2995 (fp) och 2998 (m) yrkas att riksdageninte skall lämna det begärda bemyndigandet. Som skäl härför anförs i motion 2995i huvudsak att det statliga åtagandet uppenbarligen är avsett att motsvaraendast en mindre del av den beräknade utgivningskostnaden och att verketsutgivning därför knappast kan äventyras genom att stödet uteblir, attstatsmakterna ställs inför ett svårt dilemma om projektet råkar i svårigheterunder utgivningstiden samt att ett statligt stöd hellre bör inriktas på inköpav det färdiga verket, t. ex. till skolorna. 1 motion 2998 uttalar motionärernaatt det visserligen finns skäl för staten att medverka till att en utgivning avett stort svenskt uppslagsverk blir möjlig men att det är svårt att utannärmare uppgifter om utgivningen uttala sig för en bestämd lösning. KrU1984/85:21 22 Utskottet vill erinra om attregeringen och vid ett flertal tillfällen uttalat att det ärangeläget alt, ett stort svenskt uppslagsverk kan ges ut. Därvid har anförtsutbildningspolitiska, informationspolitiska och kulturpolitiska skäl. Som ocksåuttalas i propositionen är utgivningen av en en angelägenhet förförlagsbranschen. Av vad som anförs i"propositionen och genom vadutskottet därutöver inhämtat framgår bl. a. följande. Utgivningen beräknastotalt omsätta mellan 350 och 400 milj. kr. Förlagskostnaderna för produktion,distribution, marknadsföring och räntor beräknas till 160 180 milj. kr.,varav 50 milj. kr. utgör kostnader för den redaktionella framställningen. Visststöd till utgivningen bedöms kunna erhållas från annan bidragsgivare än staten.Tiden för anbud avseende utgivningen har gått ut och statens kulturrådväntas gå in till regeringen med förslag om upphandlingsbeslut. Utskottet anser att planerna pä utgivning av ett nyttstort uppslagsverk nu erhållit sådan precisering att det är möjligt att i dettasammanhang ta ställning till det av regeringen begärda bemyndigandet. Utskottetansluter sig till den bedömning som ligger bakom propositionsförslaget,nämligen att det kan finnas behov av ett visst ekonomiskt stöd till utgivningeni initialskedet. Då det gäller farhågorna för att det förlag som åtar sig attge ut verket inte utan ytterligare medelstillskott från staten kan slutförautgivningen, vill utskottet framhålla att förlagets risktagande och andravillkor för utgivningen måste preciseras i det upphandlingsbeslut som kommeratt fattas av regeringen. Utskottet, som vill framhålla att kostnaderna för denhär aktuella engångsinsatsen från statens sida är avsedda att finansieras genomomprioriteringar av redan anvisade medel pä medieområdet, avstyrker medhänvisning till det anförda motionsyrkandena (2995 yrkande 5 och 2998 yrkande4) och tillstyrker att regeringen får del begärda bemyndigandet. Verksamheten med En bok för alladrivs av en särskild förlagsenhet inom Stiftelsen ochregleras genom avtal mellan staten och stiftelsen. gällande tvåårsavtal,som går ut , avser både utgivningen av vuxenböcker ochav barn- och ungdomsböcker. I propositionen föreslås att regeringen skall bemyndigasatt för tiden efter det nuvarande avtalets utgång i avtal medLitteraturfrämjandet ikläda staten ekonomiska förpliktelser rörande utgivningenav En bok för alla. Då det gäller inriktningen av utgivningen anförföredragande statsrådet följande (prop. s. 50). Bokmarknaden har förändrats underden tid En bok för alfa har getts ut. Det finns numera ett rikt och varieratutbud av högklassig litteratur till KrU1984/85:21 23 förhållandevis låga priser. Att ge ut En bok för alla somlågprisalternativ till den dyrare originalutgivningen på den allmännabokmarknaden är därför f. n. inte lika angeläget som var fallet närverksamheten startade. Däremot har det avsevärt lägre priset på En bok för allaalltjämt en avgörande betydelse för möjligheten att effektivt sprida böcker idet läsfrämjande arbetet bland barn och ungdom. Vad gäller vuxenböcker avspeglar sig förändringarna påmarknaden i försäljningsprofilen. Allt fier böcker säljs i samband medläsfrämjande aktiviteter, medan bokhandelsförsäljningen stagnerar. Jag finner detta nära samband mellan bokdistribution ochlässtimule-rande insatser vara utmärkande för verksamheten. Behovet av böckermed lågt pris för ett brett läsfrämjande arbete i folkrörelserna, päarbetsplatser och i skolan motiverar enligt min mening att en statligtfinansierad utgivning av barn/ungdoms- och vuxenlitteratur vidmakthålls sälänge inte bokbranschen kan erbjuda dessa målgrupper en till kvalitet och prisjämförbar utgivning. Motion 2998 (m) innehåller krav påatt för nästa budgetår medel inte skall anvisas till Litteraturfrämjandetsutgivning av vuxenböcker, och av motionsmotiveringen framgår att syftet medmotionen i denna del också är att något bemyndigande inte skall lämnas då detgäller denna utgivningskategori. Motionärerna hänvisar till att det numerafinns ett rikt utbud av prisbillig, icke statssubventioneradkvalitetslitteratur. Motionärerna är däremot positiva till en fortsattutgivning av En bok för allas barn-och ungdomsböcker. Som framgår av redovisningen i propositionen harregeringen vid ställningstagandet till frågan om stöd till fortsatt utgivningav vuxenlitteratur beslutat beakta den utgivning av kvalitetspocketböcker förvuxna som andra förlag svarar för. Det har emellertid likväl ansetts angelägetatt fortsätta Litteraturfrämjandets utgivning av sådana böcker med hänsyn tilldet nära sambandet mellan bokdistribution och lässtimulerande insatser som ärutmärkande för En bok för alla-verksamheten och till att det i detta sammanhangbehövs kvalitetsböcker med lågt pris. Utskottet ansluter sig till bedömningen i propositionenoch anser således att avtal bör träffas med Litteraturfrämjandet om fortsattutgivning av såväl vuxenböcker som barn- och ungdomsböcker. Motionärerna bakom motion 2997 (c) anser att verksamhetenmed En bok för alla är av så stor kulturpolitisk betydelse att bör fåta ställning till innehållet i det nya avtalet med . Motionärerna framhåller värdet av den hittillsvarandeverksamheten med En bok för alla, och det är därför angeläget att verksamhetenlångsiktigt kan tryggas. Motionärernas inställning leder till yrkandet att detbegärda bemyndigandet inte bör lämnas av (yrkande 8). Utskottet har i skilda sammanhang framhållit värdet avLitteraturfrämjandets verksamhet såväl då det gäller utgivningen av En bok föralla som dess läsfrämjande verksamhet i övrigt. Utskottet har inte heller någotatt erinra mot vad som anförs i propositionen (s. 49 51) i här aktuelltavseen- KrU1984/85:21 24 Med anledning av vad motionärerna anför vill dockutskottet uttala den meningen att det kan finnas skäl överväga en ännu längreavtalsperiod än , förslagsvis . Dä det gäller motionsyrkandet villutskottet påpeka att om förslag till ett nytt avtal med Litteraturfrämjandetskulle underställas , skulle möjligheterna för Litteraturfrämjandettill en mera långsiktig planering i viss mån försämras, eftersom intekan ta ställning till ett sådant förslag förrän tidigast i slutet avinnevarande år. Utskottet vill också i överensstämmelse med synsättet ipropositionen framhålla att ändringar i principerna för den aktuellautgivningen måste underställas . 1 sammanhanget finns skäl påpeka attmotionärerna inte framställt något önskemål om ändring av gällande principer.Utskottet anser under hänvisning till det anförda att regeringen bör få detbegärda bemyndigandet. Motion 2997 avstyrks således i motsvarande del (yrkande8). Statliga kreditgarantier till bokförlag Utskottet tillstyrker förslag ipropositionen (s. 5153) om att statliga garantier till bokförlag som infördesår även i fortsättningen skall kunna utgå. En s. k. engagemangsram bör,som också föreslås i propositionen, fastställas. Den bör vara 6 milj. kr. Ombeviljade garantier infrias bör ramen minskas med motsvarande belopp. Utskottet tillstyrker också att industriverket får fattabeslut även i fråga om garantiåtaganden som överstiger 0,5 milj. kr. Sädanabeslut fattas nu av regeringen. Frågan om garantiåtaganden för avlånebehovet bör även fortsättningsvis underställas regeringen. Det statliga stödet till bokdistribution och bokhandel Förslaget i propositionen då detgäller statliga stödinsatser i distributionsledet har i huvudsak två syften,nämligen att dels öka tillgängligheten av kvalitetslitteratur i bokhandeln,dels vidmakthålla och om möjligt förstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät (seäven sammanfattning i prop. s. 54). Utskottet redovisar i det följande de olikadelförslagen och tar ställning till dessa samt till de motionsyrkanden somväckts i denna del. Utskottet har i det föregåendeuttalat sin tillfredsställelse över att ett nytt fackbokhandelsavtal kommittill stånd. Med hänsyn till den stora kulturpolitiska betydelsen av attkvalitetslitteratur finns i fackbokhandeln även på mindre orter finns skål atthär relativt utförligt redovisa innehållet i dels det nu gällandefackbokhandelsavtalet, dels det träffade avtalet för tiden . Detnuvarande fackbokhandelsavtalet mellan Svenska bokförläggare- KrU1984/85:21 25 föreningen (SBF) och Bok-, pappers- ochkontorsvaruförbundet (Bopako) innebär bl. a. att rabatt utgår avförlagsnettopriset på det första exemplaret av de titlar som enligt förlagensbeslut ingår i abonnemanget till faekbokhandeln. Minst hälften av ett förlagsutgivning av allmänlitteratur måste ingå i abonnemanget, men det står förlagetfritt att utöka abonnemanget till av utgivningen. Fackbokhandeln åtar sigatt dels ta emot abonnemangsexemplaren, dels hålla en sortimentsbredd av minstca 4 000 aktuella titlar allmänlitteratur och dels bedriva en aktiv försäljningäv de titlar som ges ut av samtliga till fackbokhandelsavtalet anslutna förlag. Ett statligt distributionsstöd utgår, vilket motsvarar 23procentenheter av förlagens abonnemangsrabatt för titlar som erhållit statligtutgivningsstöd. Det träffade nya fackbokhandelsavtalet innebär attabonnemangsrabatten för de titlar som erhåller utgivningsstöd höjs frånnuvarande till av förlagsnettopriset samt att abonnemangsexemplar aVdessa titlar får returneras tidigast andra året efter utgivningsåret. En förutsättningför avtalets genomförande i denna del är att staten höjer distributionsstödet.Branschen förutsätter att staten ger en ersättning som motsvarar minst 30procentenheter av förlagens rabatt dvs. av förlagsnettopriset på deabonnemangsböcker som erhåller statligt utgivningsstöd. Utskottet delar den uppfattning som redovisas ipropositionen om att det är ett angeläget syfte att öka lagerhållningstider fören stor del av kvalitetslitteraturen. Med hänsyn härtill och till bokbranschensåtaganden i övrigt om en bred spridning av kvalitetslitteratur tillstyrkerutskottet att den statliga ersättningen för förlagsrabatten för titlar med utgivningsstödhöjs från nuvarande . Utskottet anser att motion 2998 (m) i här aktuell del(yrkande 10) får anses tillgodosedd genom detta ställningstagande. Motionärernavill att regeringen skall få i uppdrag att pröva förutsättningar för attförbättra lagerhållningen av viktig litteratur. I propositionen föreslås att ävenboklådor utanför fackbokhandelsgrup-pen, i första hand serviceboklådor, skallkunna få statligt stöd för inköp av ett brett urval av aktuellallmånlitteratur, ett s. k. sortimentsstöd. Stödet föreslås bli konstruerat somett graderat årligt schablonbidrag vid inköp av minst det nyhetssortiment varsomfattning bestäms utifrån värdet av resp. bokhandels årsinköp avallmänlitteratur. Stödet bör handhas av (BFl). Utskottet tillstyrker regeringsförslaget. Som medelsramföreslås I milj. kr. Denna fråga behandlas i det följande. KrU1984/85:21 26 Utskottet tillstyrker attförsöksverksamheten med kreditstöd till bokhandeln permanentas med i huvudsakoförändrade villkor, dock att lånemöjligheten utvidgas till att avse ocksåövertagande av hyresrätt till affärslokal, samt att statliga kreditgarantiertill bokhandel avvecklas som stödform. Det föreslås i propositionen attstatsbidrag under vissa villkor skall kunna användas för att tillfälligtförstärka bokbranschens gemensamma information om och marknadsföring av ettbrett urval av förlagens samlade utgivning av god allmänlitteratur. I dettasyfte föreslås att staten medverkar vid finansieringen av enbred spridning av årliga bokkataloger riktade till barn och ungdom. Förslagetinnebär att statsbidrag skall utgå med I milj. kr. Det bygger påförutsättningarna att branschen som varit fallet ger ut och sprider isina reguljära försäljningskanaler lättillgängliga kataloger, skilda för barn-och ungdomsböcker å ena och vuxenböcker ä andra sidan. Statsbidraget är ihuvudsak avsett att användas för att bekosta en ytterligare spridning avkatalogerna till exempelvis hushåll med barn, skolor, bibliotek och barn-ochungdomsorganisationer. Motionärerna bakom motion 2998 (m) tillstyrker med visstvekan att statsbidrag får utgå till information av här aktuellt slag. De anseremellertid under hänvisning till sin inställning då det gäller klassisklitteratur för skolans behov (s. 19 ovan) att medel som anvisas för informationsändamålbör täcka såväl de administrationskostnader som föranleds av en förstärktinsats i fråga om klassiker i skolan som kostnader för en av skolöverstyrelsendriven informationskampanj om klassikerutgivningen. Med hänvisning till att utskottet i det föregående tagitprincipiell ställning för regeringens förslag om ett särskilt stöd under treår till utgivning av klassiker avstyrks motionsyrkandet (yrkande 3 delvis).Utskottet tillstyrker propositionsförslaget. Stöd till utbildning och rådgivning i bokhandeln Utskottet tillstyrker att statligtstöd får ges till bokhandeln för utbildning och ekonomisk rådgivning. Mottagareav stödet skall vara den enskilda bokhandeln. Stödet bör, som föreslås ipropositionen, vara behovsprövat och i första hand riktas till små ochmedelstora företag (prop. s. 70 72). Myndighetsuppgifter m. m. inom bokhandelsstödet Det föreslås i propositionen attBokbranschens finansieringsinstitut (BFl) skall svara för fördelning m. m.av merparten av det statliga stödet KrU1984/85:21 27 Denna rätt för BFl innebärmyndighetsutövning och kräver som sådan stöd i lag. BFl skall även följautvecklingen i bokhandelsbranschen liksom effekterna av de statliga stödinsatserna.Statens kulturråd skall även fortsättningsvis svara för fördelningen avdistributionsstödet, föreslås det. Utskottet tillstyrker det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande avförvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde. Det kan i detta sammanhang noteras att BFI;s åtaganden isamband med stödet kommer att preciseras i ett avtal mellan staten och bolaget. Gemensamma frågor för folkbiblioteksverksamheten I propositionen framhålls attsamarbetet över biblioteksgränserna är en viktig förutsättning för att allamänniskor skall ha tillgång till det samlade biblioteksväsendets resurser. Föratt åstadkomma detta krävs en samordning av statliga och kommunala insatser.Föredragande statsrådet lar upp några frågor av gemensamt intresse för stat ochkommun i arbetet med att bredda och förbättra biblioteksservicen. Utskottet hari det föregående, nämligen i det avsnitt som rör frågan om en bibliotekslag m.m., delvis berört några av frågorna. Det gäller mål för folkbibliotekensverksamhet (s. 75) samt informationsteknologin och folkbiblioteken (s. 79). Idetta huvudavsnitt av propositionen lämnas även synpunkter i fråga om folkbibliotekenssamverkan med myndigheter, förvaltningar, organisationer och föreningsliv iövrigt (s. 77) samt i fråga om (s. 80). Mål för folkbibliotekens verksamhet I propositionen framhålls bl. a.att många nya krav och förväntningar ställs på folkbiblioteken och att, utöverrollen i det lokala kulturlivet och folkbildningen, har en uppgiftför informationsförsörjning, utbildning och forskning. Prioriteringar måstegöras både i det dagliga arbetet och när långsikliga planer görs upp. Dessaunderlättas om det finns en väl förankrad målsättning att utgå från. Ipropositionen framhålls vidare bl. a. följande (s. 76). Folkbibliotekens verksamhetutformas av de förtroendevalda i varje enskild kommun. Det är ikommunen som den konkreta bibliotekspolitiken förverkligas, anpassad tilllokala behov och ambitioner. Gemensamma målsättningar behöver inte tas tillintäkt för en schematisk likriktning. Som angetts tidigare (s. 16) harfolkbiblioteksutredningen sökt åstadkomma en helhetssyn på folkbibliotekensverksamhet. Utredningens uppfattning har sammanfattats i följande allmännamål. Folkbiblioteket är vår viktigastelokala kulturinstitution och det skall spela en aktiv roll som initiativtagareoch samarbetspart i det lokala KrU1984/85:21 28 Det skall ha ett allsidigt mediebestånd, ståöppet för alla och erbjuda sina tjänster utan kostnad för den enskilde. Folkbiblioteket skall stimulera människor att söka kunskapoch kulturupplevelser och arbeta målmedvetet för att nå ut med verksamhetentill allt fier. Det skall bidra till en ökad medvetenhet och till ettengagemang i den demokratiska processen. Folkbiblioteket skall visa respekt förden enskildes önskemål och behov men alltid främja god kvalitet vid val av medieroch aktiviteter. Det anges i propositionen att kringdessa förslag till mål för folkbibliotekens verksamhet finns det en breduppslutning i remissopinionen.