bet · G801NU30 · 1984-12-31 00:00:00 — Fleraorter har sålunda förts på tal i fråga om lokalisering av fabriker förframställning av etanol. Det gäller både de i motionerna nämnda orterna och ytterligareplatser som har aktualiserats i andra sammanhang. Det är enligt utskottetsuppfattning inte en uppgift för att uttala sig för lokalisering av enetanolfabrik till någon viss ort. Därför avstyrker utskottet de här aktuellamotionsyrkandena. Utvecklingav ny energiteknik m. m. Drygt 42000 personer sysselsätts för närvarandeinom den industri i som tillverkar energiutrustning. Produktionsvärdetår 1982 var . Av produktionen exporterades . Ipropositionen anges (s. några olika bedömningar omenergiinvesteringarnas storlek i och på världsmarknaden under1980-talet, Den energitekniska industrins möjlighetei" har pä regeringensuppdrag studerats av statens energiverk och statens industriverk. Någrahuvuddrag i den utredningsrapport som uppdraget har resulterat i anges ipropositionen liksom de förslag som lämnas i rapporten. Ytterligare ägnas idenna del av propositionen uppmärksamhet åt möjligheterna till export avenergiteknik (s. 228 f.) och åt vissa av de stöd som har utgått för upphandlingoch investeringar inom energiområdet (s. 229f,). överväganden i de här berörda frågorna konstaterar föredraganden (s, 235f.) att de ofta mycket kapitalkrävande investeringarna inom energiområdet iSverige liksom i mänga andra länder i betydande utsträckning genomförs inom denoffentliga sektorn. Huvuddelenav investeringarna kommer till stånd på marknadsmässiga villkor med normalakrav på avkastning av investerat kapital. Vissa möjligheter till stöd fränsamhällets sida finns, t. ex, inom ramen för det särskilda stödet för attersätta olja, m, m. Deenergipolitiska stöd som har lämnats har givit goda energipolitiska effekter,anför föredragande statsrådet. Den framgångsrika omställningen av vårtenergisystem har också medfört industripolitiska fördelar. Det är, fortsätterföredraganden, av stor vikt att har en konkurrenskraftigenergiutrustningsindustri. Närdet gäller statens roll i utvecklingen av ny energiteknik är utgångspunktenatt den teknik som utvecklas skall kunna klara sig på marknadens villkor närden har passerat prototyp- och demonstrationsstadiet ellerreferensanläggningsstadiet. NU 1984/85:30 121 Enligt föredraganden finns det anledning att i denfortsatta stödgivning-en på energiområdet göra något vidare bedömningar ochbeakta även industripolitiska aspekter och möjligheter till export. Stödbör dock inte endast eller främst bygga på exportförväntningar. Det framgår avpropositionen att regeringen avser att senare besluta om ändrade regler förstöd. Föratt främja export inom energi- och byggnadssektorn inrättades förta året Svenskbygg- och energiexport (Swebex) inom exportråd (prop. 1983/84:168, NU1983/84:40, rskr. 1983/84:382). Särskilda medel anvisades för detta ändamålunder anslag till Exportfrämjande verksamhet, genom attmedel ställdes till förfogande via energiupphandlingsdelegationen och genom attdet gjordes omprioriteringar inom ansvarsområde. Föratt Swebex och möjligheter att bidra till att svenska företagkommer ut på exportmarknaden ytterligare skall kunna stärkas föreslås Swebexerhålla ytterligare 10 milj. kr, för budgetåren 1985/86-1986/87, Regeringenbehandlar ett sådant medelsfillskott under anslaget E22, Vissa åtgärder föromställning av energisystemet. Riksdagenföreslås godkänna de grunder för stöd som i propositionen har förordats förutveckling av ny energiteknik och som här har ätergetts. Avmotion 1984/85:2876 (m) framgår att motionärerna delar regeringens uppfattningatt en ökad export av energiteknik vore värdefull. De hävdar dock attregeringens negativa inställning har ryckt undan grundenför en möjlig svensk exportprodukt. Vidare betonas att de viktigaste åtgärdernaför att främja svensk export varken är energisymposier eller stafliga bidragtill speciella exportorgan utan främst ett närings-livsvänligt klimat och enekonomisk politik som ger svenska företag förutsättningar att varakonkurrenskraftiga. Något yrkande är inte knutet till denna del av motionen.Motionärerna hänvisar emellertid till kravet i motion 1984/85:2875 (m) pä ettuttalande om stödet för omställning av energisystemet. Där sägs att några ytterligaremedel inte bör utgå till Swebex och att den detaljstyrningregeringen ägnar sig ät genom att öronmärka medel till bygg- och energiexportinte främjar svensk export. Utskottetvill understryka det viktiga samband som finns mellan de energipolitiska ochindustripolitiska målen. Som anförs i propositionen har omställningen avenergisystemet medfört industripolitiska fördelar. Nya produkter har utvecklatsoch nya företag har etablerats, Energiutrust-ningsindustrin ger betydandeexportintäkter och sysselsätter ett stort antal personer. Behovet av importminskar relativt sett i takt med att den inhemska industrin växer sig starkare.De bedömningar om framtida investeringar i energiproduktion i världen somrefereras i propositionen (s, 224) indikerar betydande möjligheter framövertill en ökad svensk export inom energiområdet. Utskottet vill i dettasammanhang som ett exempel bland NU 1984/85:30 122 månganämna att stora investeringar pä energiområdet kommer att genomföras på deasiatiska marknaderna. Utskottet har under en studieresa tillMalaysia, och Republiken () bl, a, kunnat notera attdet i de nämnda länderna finns flera intressanta affärsområden för svenskindustri inom energisektorn. Utskottetfinner mot här angiven bakgrund den inriktning av stöd för utveckling av nyenergiteknik som regeringen förordar vara väl motiverad. Det är likasåvärdefullt med en förstärkning av Swebex och möjligheter att bidratill att svenska företag kommer ut på exportmarknaderna. Utskottet fillstyrkersålunda regeringens ifrågavarande förslag. Medelsberäkningen för Swebexåterkommer utskottet fill vid sin behandling av anslaget E22. Motion1984/85:2875 (m) avstyrks i nu behandlad del. Verksamhetenvid Swebex berörs också i motion 1984/85:2871 (c). Motionärerna vill attriksdagen skall begära att Swebex fär i uppdrag att intensifiera utveckling ochexport av de effekfivaste systemen för återvinning av ventilations värme. Hittillshar verksamheten vid Swebex främst inriktats på att identifiera lämpligasamverkanskanaler på ett urval av prioriterade marknader. Vidare sker aktivtarbete för att t, ex, bearbeta internationella biståndsorgan och tidigt skaffainformation om stora internationella investeringsprojekt. De produktområden somför närvarande bedöms vara av störst intresse för export är system förfjärrvärme och för fastbränsle-förbränning, värmesystem och värmeätervinning. Motionärensönskemål om en intensifiering av exportansträngningarna genom Swebex i vadgäller värmeåtervinning är enligt utskottets uppfattning väsentligentillgodosett. Motionen avstyrks i ifrågavarande del. är den centralaförvaltningsmyndigheten för frågor rörande energiförsörjning. förvaltningskostnader beräknar regeringen under anslaget E 1 (s.249f.) för nästa är medel med utgångspunkt i verkets huvudförslag. Det innebäratt en rationalisering och effektivisering av verksamheten motsvarande 2,avverkets reala resurser bör ske. Utgifternaför förvaltningskostnader beräknas för nästa budgetär till ca38,9 milj, kr. beräknas verkets inkomster till ca 18,9 milj, kr.varav ca 14,4 milj. kr. utgör överföringar från andra anslag (E4, E 12 och E17). Den medelstilldelning som regeringen föreslär under ifrågavarande anslaguppgår sålunda för /86 till . Imotion 1984/85:2875 (m) föresläs göra ett uttalande om verksamhetenvid statens energiverk. Motionärerna krifiserar regeringens aviserade avsiktatt inrätta ett särskilt råd för långsiktiga elanvändnings-ochelproduktionsfrågor. borde i stället, anför de, kun- NU 1984/85:30 123 naupprätthålla kontakten med de intressen som regeringen avser skola blirepresenterade i rådet. föreslås behålla sin uppgift att informeraom och framlägga förslag på elproduktions- och elanvändningsområdena. Sedanhar regeringen att handlägga frågorna efter att den har tagit del av olikaintressenters äsikter. Förutomväsentliga och nödvändiga myndighetsuppgifter handlägger statens energiverkockså, fortsätter motionärerna, större delen av de subventioner som harskapats i syfte att minska energianvändningen. Efter hand som dessasubventioner avvecklas minskar handläggningsbehovet och personalborde därmed kunna reduceras. myndighetsutövande uppgifter föreslåsbli föremål för en översyn i syfte att sådan reglering på energiområdet sominte behövs skall bli undanröjd. Också detta borde, säger motionärerna, på siktkunna medverka till minskade förvaltningskostnader. Utskottetkonstaterar att den medelstilldelning som regeringen föreslär ligger helt ilinje med tidigare beslut om en rationalisering av verksamheten motsvarande enminskning av verkets reala resurser med sammanlagt under perioden1983/84-1985/86 (prop, 1982/83; 100 bil, 14 s, 140f,, NU 1982/83:26, rskr.1982/83:193). Regeringens förslag om ett förslagsanslag av . förnästa budgetår tillstyrks sålunda. Utskotteträknar vidare med att löpande prövar möjligheterna att bedrivaverksamheten enligt gällande rikflinjer så effektivt som möjligt. Någon avriksdagen initierad översyn av verkets myndighetsutövning finner utskottetinte vara motiverad. Regeringens avsikt att inrätta ett råd för vissalångsiktiga energipolitiska frågor har utskottet tidigare berört (s, 37). Motion1984/85:2875 (m) avstyrks i här behandlad del. Underanslaget E 2 föreslär regeringen (s, 252 f,) att : Utredningar m, m, och information för /86 skallanvisa ett reservationsanslag av ,, som fördelas på i huvudsakföljande sätt. För utredningar beräknas ca 9,2 milj, kr. och för energiinriktadinformation ca 12,2 milj, kr., dvs. totalt ca 21,4 milj. kr. Som inkomsterberäknas medel från anslagen E 12 och E 17 om ca 4,1 milj. kr. resp. ca 6,3 milj.kr. Imotion 1984/85:2875 (m) anförs att den inriktning av energipolitiken sommotionären förordar innebär ett väsentligt mindre behov av offentligautredningar och utvärderingar. Det sammanlagda behovet av medel för utredningaroch informaUon beräknas av motionärerna till ca 11 milj. kr. Därför borde ingaytterligare medel överföras frän anslagen E 12 och E 17, Inför kommandebudgetår föreslås att regeringen skall beakta möjligheterna att nedbringakostnaderna ytterligare. Fråganom medel till anslagen E 12 och E 17 och hur de skall disponeras återkommerutskottet till. Vad gäller den nu föreslagna medelstilldelningen vill utskottetanföra följande. Som påpekas ipropositionen innebär den föreslagna medelstilldelningen NU 1984/85:30 124 ettoförändrat anslag jämfört med innevarande budgetår. Med hänsyn tillerforderliga insatser inom informations- och utredningsomrädena finnerutskottet förslaget vara väl avvägt. Till : Utredningar m. m,och information bör således för /86 anvisa ettreservationsanslag av . beslöt om ett Qärdetreärsprogram för forskning och utveckling pä energiområdet (prop. 1983/84:107bil. 9, NU 1983/84:45, rskr. 1983/84:407). Beslutet innebar att rikflinjer föromfattning, inriktning och genomförande av verksamheten inom programmet underbudgetåren 1984/85-1986/87 lades fast. Vidare medgavs aU 1 191,5 milj. kr,, utövertidigare anvisade medel som kvarstod odisponerade, skulle få användas förprogrammet . Störremedelsram för energiforskning föreslogs i reservationer av ochvänsterpartiet kommunisternas företrädare i utskottet. Frän moderatasamlingspartiet framfördes bl. a. önskemål om att en tredjedel av medelsramenpå skulle överföras till det tekniska forskningsråd som partietföreslagit. Idet följande behandlas regeringens förslag under anslaget E12; Energiforskning,Alternativa förslag till medelstilldelning föreligger även nu frän de justnämnda partierna. Ytterligare tre mofionsyrkanden med anknytning till olikadelar av energiforskningsprogrammet behandlas därefter. Ipropositionen föresläs (s. 296) att verksamheten med stöd till forskning ochutveckling skall fortsätta under nästa budgetår i enlighet med de fastslagdariktlinjerna. Det erinras vidare om att beslut innebaratt energiforskningens framtida inriktning, omfattning och inplacering i dettotala statliga forskningsprogrammet under innevarande treåriga programperiodskulle utredas, I samband därmed skulle också organisationsfrågor övervägas. Regeringenhar beslutat att tillkalla en särskild utredare, riksdagsman , med uppgift att utreda formerna för den framtida energiforskningeni enlighet med det nämnda riksdagsbeslutet (dir, 1985:6), Ipropositionen anförs (s, 298) att de programansvariga organen för sin planeringoch organisation av insatserna inom huvudprogrammet har behov av att kunnagöra fleråriga åtaganden. Något särskilt bemyndigande frän behövsinte när det gäller åtaganden avseende budgetaret 1986/87, dvs, det sista åretför den av statsmakterna beslutade treårsra-men. För åtaganden avseende tidendärefter fordras dock sådant bemyndigande. Regeringen beräknar behovet häravtill högst 75 milj. kr. för åtaganden avseende /88, högst 35milj. NU 1984/85:30 125 1988/89och högst 15 milj. kr, för åtaganden avseende /90,1propositionen föreslås bemyndiga regeringen att ikläda statenekonomiska förpliktelser i samband med stöd till forskning och utveckling inomenergiområdet som inberäknat redan fattade beslut innebär åtaganden av nyssnämnd innebörd. Lämnas bemyndigande ankommer det på regeringen att meddela denärmare föreskrifter som erfordras. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. /86 beräknar regeringen under reservationsanslaget E 12,Energiforskning, ett medelsbehov av 405 milj. kr. utöver tidigare anvisade ejdisponerade medel. Fråndetta anslag bestrids bl, a, en del av förvaltningskostnaderna och en del avkostnaderna för utredningar m, m, och information vid statens energiverk.Regeringen föreslär att för dessa ändamål under nästa budgetår skall överförasca 6,7 milj, kr, till anslaget E 1, ; Förvaltningskostnader,och ca 4,1 milj, kr, till anslaget E 2, : Utredningar m. m,och information. För kanslikostnader vid styrelsen för teknisk utveckling harvidare beräknats ca 8 milj. kr. Imotion 1984/85:2875 (m) anförs att energiforskningsprojekt skall bedömasenligt samma grunder som andra tekniska forskningsprojekt och att det avmofionärerna föreslagna tekniska forskningsrådet skall ha detövergripande ansvaret för huvuddelen av energiforskningen. Som ett första stegpä vägen mot detta föresläs att 27 milj. kr. överförs till det av moderatasamlingspartiet under huvudtitel föreslagna anslagettill ett tekniskt forskningsråd. Med hänsyn fill energiforskningsanslagetsstorlek anser motionärerna det motiverat att även göra en nettobesparing på 25milj. Det bör, anför de, ankomma på regeringen att göra de nödvändigaomdispositionerna av anslaget. bör de medel förenergiforskning som fördelas via ytterligare minska. Tillanslaget E12, Energiforskning föreslår mofionärerna att för nästabudgetär skall anvisa ett reservationsanslag av 353 milj. kr. Etthögre anslag förordas av , I motion 1984/85:2878 (c) efteriysesförslag av regeringen om ytteriigare resurser till energiforskning i enlighetmed vad som anförs i motionen. Motionärerna hänvisar till vad centerpartietföreslog i samband med att antog det nuvarandeenergiforskningsprogrammet. Frän håll förelåg då ett yrkande omatt 1600 milj. kr, skulle satsas på energiforskningsprogrammet . Ocksåvänsterpartiet kommunisterna åberopar sitt tidigare ställningstagande ochföreslär i motion 1984/85: 2865 att för nästa budgetår skall anvisaett reservationsanslag av 550 milj, kr, till energiforskning. Försttar utskottet upp yrkandet i motion 1984/85:2878 (m) om att medel skall anvisastill ett av moderata samlingspartiet i annat sammanhang föreslaget friståendetekniskt forskningsråd. NU 1984/85:30 126 har två gånger avslagit moderatasamlingspartiets förslag om ett sådant organ. Senast skedde detta i april 1985.Näringsutskottet (NU 1984/85:22 s, 36) hade avstyrkt förslaget efter yttrandefrån utbildningsutskottet. Moderata samlingspartiets företrädare i de bådautskotten stödde förslaget. Motsvarande ställningstaganden förekom ,då frågan prövades i samband med regeringens proposifion om forskning (NU 1983/84:45s, 12), Efterriksdagens fattade beslut i frågan finns det inte förutsättningar att pägrundval av det här aktuella motionsyrkandet på nytt pröva frågan om ettfristående tekniskt forskningsråd, I det rådande läget har från förespråkarnaför motionen i utskottet anförts att de angivna medlen tills vidare bör fädisponeras av den tekniska forskningsrådsfunktion inom styrelsen för tekniskutveckling (STU) som beslöt om . Utskottethänvisar till det beslut har fattat. Formerna för beslut omstöd till den tekniska grundforskningen fär sålunda övervägas inför nästaprogramperiod på grundval av de erfarenheter som dä föreligger om den tekniskaforskningsrådsfunktionen inom STU, Vidare vill utskottet erinra om att enviktig uppgift för den nämnda utredningen om energiforskningens framtidainriktning och omfattning är att klargöra därmed sammanhängandeorganisationsfrågor. Att ytterligare medel på det sätt som föreslås av moderatasamlingspartiet avsätts för grundforskning pä energiområdet anser utskottetinte vara motiverat under den nuvarande programperioden. Utskottet avstyrkerföljaktligen den nu behandlade delen av motion 1984/85:2875 (m). Vad så gäller anslagettill energiforskning vill utskottet anföra följande. Utskottetanser inte att mitt bör göra sådananedskärningar i det förta året beslutade treärsprogrammet för energiforskningsom förordas i motion 1984/85: 2875 (m). I stället bör programmet fullföljas.Beslutet innebar att såväl omfattningen och inriktningen som deformer i vilka verksamheten skulle genomföras lades fast. Av samma skäl börinte heller energiforskningsprogrammet utökas på det säU som föresläs imotionerna 1984/85:2878 (c) och 1984/85:2865 (vpk). Ifråga om båda de sistnämnda motionerna vill utskottet tillägga att betydandestatliga insatser för teknisk utveckling inom energiområdet också görs utanförenergiforskningsprogrammet. I den byggnadstekniska forskning sombyggforskningsrådet svarar för har integrerats den energiforskning som rörenergihushållning i byggnader. bedriver en omfattandeforsknings- och utvecklingsverksamhet. Vidare har flera av de stödformer somhar förekommit inom ramen för oljeersättningsprogrammet medverkat tillutveckling av ny teknik. Härtill kommer alla de insatser som görs avindustriföretag och det övriga näringslivet. Vidare görs forsknings- ochutvecklingsinsatser inom kärnsäkerhetsområ- NU 1984/85:30 127 det.Dessa insatser finansieras genom avgifter som betalas av kärnkraftsföretagen.Utskottet avstyrker med hänvisning till vad här har anförts de nu behandladedelarna av motionerna 1984/85:2875 (m), 1984/85:2878 (c) och 1984/85:2865(vpk). Regeringens förslag om medelsanvisning tillstyrks. Vissforskning om alternativa drivmedel utförs inom ramen för energiforskningsprogrammet,närmare bestämt inom delprogrammet Bränsleförädling. I motion 1984/85:2870(fp) erinras om att vid förta årets behandling ienergiforskningsfrågorna var krifiskt inställt till regeringens förslag tillsatsning pä forskning och utveckling av alternativa drivmedel. villmofionärerna att skall göra ett uttalande i detta ämne, innebärandeatt ifrågavarande forskning är omotiverad. De räknar rried att bensin ochdieselolja kommer att vara de dominerande och billigaste fordonsbränslena äveni början av nästa århundrade, UtskoUetanser liksom (NU 1983/84:45 s, 32) aU regeringen och berördafackorgan bör ha betydande frihet att utveckla delprogrammet Bränsleförädlinginom de ramar - i finansiellt och sakligt hänseende -som harangivit. Utskottet avstyrker därför den nu berörda delen av motion 1984/85:2870(fp). Motion1984/85:893 (vpk) går ut på att hos regeringen skall hemställa om ettprogram avseende energiskogsodling i enlighet med vad som föreslås i mofionen.Inriktningen av programmet anges i tio punkter. Forsknings-och utvecklingsinsatser inom detta område bedrivs bl. a. inomramen för energiforskningsprogrammet. har under hösten 1984gjort en utvärdering av energiskogsanvändning i , Verket har kommitfram att ett fortsatt utvecklingspro-; gram bör bedrivas. Detta skulleinriktas på en vidareutveckling av energiskogsodling på framför alltjordbruksmark. Ett kommersiellt genombrott skulle kunna ske på 1990-talet.Odling på torvmark bedöms utgöra en reservmöjlighet för framtiden. Ipropositionen anförs (s. 204) att energiodling sannolikt kan få relativt storbetydelse i det svenska energisystemet på något . Med hänvisningtill den pågående verksamheten och vad utskottet här har anfört avstyrks mofion1984/85:893 (vpk). Idetta sammanhang hör också motion 1984/85:2080 (vpk) hemma. Regeringenföreslås vidta åtgärder för att fä till stånd ett industriellt utvecklingsprojektdär torv används som råvara. Forskning rörande nyttjandemöjligheter ochmiljöeffekter skulle ingå i projektet. Imotionen anförs att torv utgör en stor resurs för framtida biotekniska ochkemisk-tekniska utvecklingsprojekt. En rad olika produkter som kan utvinnas urtorv anges. I det förordade utvecklingsarbetet borde man först inrikta sig påett gemensamt forsknings- och utvecklingsarbete som omfattade även skogsavfalloch energiskog. Utvecklingen kunde sedan drivas vidare i syfte att olikakemikalier skulle kunna utvinnas, I delprogrammetTorvbränslen ingår insatser för att utveckla produk- NU 1984/85:30 128 tionenav bränslen som är baserade på torv, behandlings- och förädlingssystem samtlagring och transporter. Delprogrammet Bränsleförädling inrymmer bl. a,syntetgasframställning av biomassa och torv samt direkt förvätskning av bl. a.biomassa och torv. Utskottetär medvetet om att torv förutom i form av bränsle kan utgöra en resurs förframtida utvecklingsprojekt inom områdena bioteknik och kemisk teknik. Detfinns emellertid enligt utskottets uppfattning inte i nuvarande läge skäl förriksdagen att ta initiativ till ett sådant industriellt utvecklingsprojekt somföresläs i motionen. Denna avstyrks sålunda. Stödför oljeersättande åtgärder, m. m. I propositionen (punkt E 17) beräknas /86 ett reservationsanslag av 169,6 milj. kr. till stöd föroljeersättande åtgärder, m. m. Häravföreslås följande belopp föras över till vissa andra anslag underindustridepartementets huvudtitel, nämligen fill anslaget E I, ;Förvaltningskostnader , till anslaget E2, Statens energiverk:Utredningar m.m. och information , och till anslaget E4, Utbildningoch rådgivning m.m, för att spara energi . Vidare skall totalt , föras över till två anslag under jordbruksdepartementetshuvudtitel, nämligen anslaget B 1, Lantbruksstyrelsen och anslaget B 2,Lantbruksnämnderna, Imotion 1984/85; 2875 (m) erinras om att moderata samlingspartiet förta åretbegärde en halvering av anslaget till stöd för oljeersättande åtgärder (NU1983/84:30 s,73). Motsvarande krav framförs . Den beräknade medelstilldelningenuppgår sålunda till 84,8 milj. kr. I motionen föreslås att de överföringar tillandra anslag som förekommer skall antingen helt upphöra (E2) eller begränsas(E 1 och E4), Stödtill oljeersättande åtgärder har lämnats (prop, 1980/ 81:49, NU1980/81; 19, rskr, 1980/81:100). Beslut om fortsau stöd fattades av islutet av (prop, 1983/84:62, NU 1983/84:9, rskr. 1983/84:124). Detgällde perioden 30 juni 1987. Beslutet innebär bl. a.att medel för ändamålet fr. o, m. anvisas under ettreservationsanslag pä statsbudgeten. Det totala stödet för oljeersättandeåtgärder för den nämnda perioden har beräknats till 1650 milj, kr., varav 660milj. i form av bidrag eller villkorliga bidrag och 915 milj. kr. i form avlänegarantier. Därtill kommer anslag om sammanlagt 75 milj. kr. för att täckaförväntade förluster i garantigivningen. Utskottetfinner regeringens förslag ligga väl i linje med vad harbeslutat om beträffande stöd för oljeersättande åtgärder. En neddragning avanslaget såsom motionärerna föreslår skulle begränsa möjligheterna att nåväsentliga energipolifiska mål. Utskottet avstyrker motionen i nu behandladdel och tillstyrker att 169,6 milj. kr.