bet · G801NU30 · 1984-12-31 00:00:00 — förordade avvecklingsplanen skulle anges såväl en tidpunkt när utfasningenav reaktorer måste vara påbörjad som en tidpunkt när avvecklingen skall varagenomförd. En avvecklingsplanering skulle vidare utgå ifrån att någrakärnkraftverk måste stängas av före användning med hänsyn till ekonomi,miljö och säkerhet. Planeringen skulle även innefatta en beredskapsplan försnabbavveckling av kärnkraftsreaktorerna i händelse av en katastrofsituation. Avvecklingsplanenborde även, anför motionärerna, omfatta åtgärder i syfte att stimulerasatsningar pä effektivare energianvändning, energisparande och alternativaenergikällor som inhemska bränslen. Detförutsätts att vid sin behandling av föreliggande propositionfullföljer tidigare ställningstaganden och beslutar om en avvecklingsplan samtuppdrar ät regeringen att precisera ett förslag till konkretavvecklingsplanering i enlighet med de riktlinjer som har redovisats imotionen. Energipolitikenborde vidare enligt inriktas mot en långsiktig totalenergianvändning om , varav ca elenergi. Enannan hörnsten i en decentralistisk energipolitik är åtgärder för att minskavårt beroende av importerade energislag som olja och oljeprodukter ochmotverka en ökning av kalanvändningen. Degrundläggande riktlinjerna för en decentralistisk energipolitik är sålunda,sammanfattar motionärerna, att säkerställa kärnkraftens avveckling ochstimulera fortsatt utveckling av ett energisystem, baserat pä inhemskamiljövänliga och varaktiga energikällor, energihushållning och effektivareenergianvändning. NU 1984/85:30 23 I motionen framhålls vidare att hushållning medtillgängliga resurser är grundläggande för energipolitik. Avavgörande betydelse för den framtida utformningen av energisystemen är attproduktionen av elenergi och värme sker på ett sådant sätt att tillförd energiutnyttjas effektivt och för rätt ändamål. Elenergi bör främstutnyttjas för ändamål där den har uppenbara fördelar jämfört med andraenergislag. energipolitik kommer till uUryck imotion 1984/85:2870. Efter att ha gjort en tillbakablick på den av riksdagenfastlagda energipolitiken efter folkomröstningen om kärnkraft drarmotionärerna slutsatsen att det inte finns någon anledning attifrågasätta beslutet att avveckla kärnkraften. Samhället - dvs, såväl denoffentliga som den enskilda sektorn - bör inrikta sina ansträngningar på attförverkliga avvecklingen. Detär, fortsätter motionärerna, i hög grad motiverat att försöka formulera enstrategi för hur kärnkraftens avveckling bör gä till. De ansluter sig till denstrategi som läggs fast i proposifionen. Kärnkraften skall i första handersättas genom en effektivare elanvändning, i andra hand genom övergång tillinhemska bränslen, solvärme, naturgas m,m, och i tredje hand genom nyaelproduktionsanläggningar, dock endast i den utsträckning detta behövs för attkomplettera de andra alternativen. Motionärernaunderstryker särskilt att behovet av att ersätta den bortfallande kärnkraftenmed ny elprodukUonsteknik väsentligt kan minskas om elanvändningen blireffektivare. Vidaresägs att avvisar varje förslag till utbyggnad av någon av de storaoreglerade Norrlandsälvarna. kommunisterna kritiserar i sinpartimofion 1984/85:2865 regeringen för att i propositionen lämna stora,vikfiga frågor obesvarade. Det gäller frågor om när och hur kärnkraften skallavvecklas, om fortsatt bestämt skydd för de fyra outbyggda älvarna och om hurde inhemska, alternativa, helst förnybara energikällorna skall byggas ut.Regeringen förlitar sig enligt motionärerna i alltför stor utsträckning påmarknadskrafterna. De erinrar om att kommunisterna i ettflertal mofioner under allmänna motionstiden har utvecklat sin syn på hurenergipolitiken i bör styras och utformas. Generellt innebär deframförda förslagen en mer långtgående styrning och planlagda, medvetnasatsningar på hur skilda energipolitiska åtgärder skall genomföras. Denviktigaste och mest angelägna åtgärden för att förbättra den svenskaenergiproditktionen och konsumtionen är enligt motionärerna att möjligtminska produktionen av kärnkraftsbaserad elenergi. Imotion 1984/85:2208 utvecklar kommunisterna sin syn på frågorrörande energihushållning. Här föreslås att en hushållningsplan skall upprättasbeträffande användningen av elektrisk kraft. Den skall bygga pä enenergistrategi utgående frän att elkraften i första hand skall användas för atttillgodose ändamål där den svårligen kan ersättas med NU 1984/85:30 24 Bakgrunden anges vara behovet att begränsa elanvändningen i anslutningtill att kärnkraften skall avvecklas. Hushällningsplanenskall omfatta åtgärder för att styra elanvändningen i riktning mot störreeffektivitet. En medveten samhällehg insats på detta område är nödvändig, anförmotionärerna. Vi riskerar annars att hamna i en tvångssituation, där en högtuppdriven elanvändningsnivå blir en kraftig påtryckning i riktning mot attbygga ut återstående älvar och att uppföra kolkondensverk i stor skala.Ingetdera är miljömässigt acceptabelt. En plan för hushållning med elkraft ärnödvändig för att göra kärnkraftsavvecklingen trovärdig. Utskottet har i samband med behandlingen avpropositionen och motionerna genom föredragningar och utfrågningar fått del avupplysningar och synpunkter i vissa av de behandlade frågorna från företrädareför följande organisationer och föi'etag: ochSveriges energiföreningars riksförbund (SERO), Svenska kraftverksföreningen.Svenska bioenergiföreningen. , ochIndustrigruppen för energihushållning i byggnader. Defyra förstnämnda organisationerna har därvid överlämnat skriftligaframställningar. T.f.professor . , , har inför utskottetredogjort för möjligheter till förbättrad energihushållning. Ytterligareupplysningar på detta område har utskottet fått vid besök hos statens råd förbyggnadsforskning. har Ullställt utskottet en promemoria om verkets långsiktigaplanering och en promemoria om speciella industriellautvecklingsmöjligheter - inom områdena vindkraft, vågkraft ochminivattenkraftverk - med anknytning till , Ettstort antal personer i med omnejd har ingett en skrivelse omintroduktion av svensk etanol och om etanoltillverkning i , Länsstyrelseni har inkommit med en skrivelse rörande anslaget till främjandeav landsbygdens elektrifiering. Uppgifteri anslutning till vissa motionsyrkanden Frågor kring kärnkraftsavvecklingen har i flerasammanhang tidigare behandlats av och i olika utredningar. Riksdagenuttalade på förslag av näringsutskottet (prop. 1979/80:170, NU1979/80:70, rskr. 1979/80:410) följande (s. 19): NU 1984/85:30 25 Detär----- nödvändigt att den tidsperiod inom vilken avvecklingen skall ske klart anges.Reaktorernas tekniska livslängd bedöms enligt propositionen vara . Detbör nu slås fast att den sista reaktorn i skall stängas senast år 2010.Bestämmelser om antalet reaktorer och om avvecklingsperiodens längd torde börainföras i lagstiftningen på atomenergiområdet. Närmare överväganden omförutsättningarna och formerna härför kan lämpligen ske inom ramen föratomlagstiftningskommit-téns (I 1979:05) utredningsarbete. Enligt en reservation av moderata samlingspartietsföreträdare i utskottet borde utskottet ha uttalat bl. a. följande: LItskottet instämmer i regeringens förslag, I frågaom avvecklingsperiodens längd föreligger det, enligt utskottets mening, intenågon avgörande skillnad mellan propositionen och motionen 1979/80:2056 [en(s)-motion]. antog lagen (1984:3)om kärnteknisk verksamhet (prop, 1983/84:60, NU 1983/84:17, rskr, 1983/84:135),erinrade då (s. II) om att atomlagstiftningskommittén hadeifrågasatt att en lagreglering av avvecklingsperiodens längd behövdes, eftersomfrågan omfattades av de riktlinjer för kärnkraftens roll i energisystemet somriksdagen hade godkänt. Liksom regeringen godtog utskottet kommitténsställningstagande. Mot vad utskottet anförde reserverade sig ochvänsterpartiet kommunisternas företrädare i utskottet. Våren1984 tog bl, a, ställning till ett yrkande i en motion (m) om enöversiktlig plan för "livsudsdrift" av kärnkraftverk. a, (NU 1983/84: 30 s, 54) att det var en uppgift årsenergikommitté att utreda och föreslå en plan för kärnkraftens avveckling ochett minskat oljeberoende. En reservation förelåg från moderata samlingspartietsföreträdare. följde utskottet och avslog motionen i ifrågavarandedel. 1981års energikommitté (EK 81) analyserade i betänkandet (SOU 1984:61) I ställetför kärnkraft bl. a. frågorna om kärnkraftverkens livscykel och livslängd ochom kostnaderna för avvecklingen. Beträffande kostnaderna anfördes bl. Det är möjligt att det blir en betydande kostnad påflera . Men det kan heller inte uteslutas attkostnaderna av riksdagsbeslutet blir väsentligt mindre eller inga alls omkärnkraftverken fungerar dåligt och några eller alla måste tas ur drifttidigare än eller köras med reducerad effekt. Om avvecklingen föreslog kommittén bl. a. följandeefter att ha konstaterat att den enligt riksdagsbeslut skulle varaavslutad är 2010. NU 1984/85:30 26 Den egentliga avvecklingsperiodens längd skall enligtkommitténs mening styras av säkerhetsförhällanden och därtill knutnastrålskyddsaspekter i samband med underhåll och reparation. Faktorer somdärutöver får betydelse är ekonomisk-tekniska förhållanden, såsomdriftsekonomi, behov av ersättningskraft, personalfrågor och liknande, vartillockså kommer ett antal regionalpolitiska spörsmål rörande bl.a. lokaliseringav eventuella ersättningsanläggningar. Kommittén, som ansåg att det inte minst avekonomiska skäl kunde vara önskvärt att avvecklingen skulle ske , antog att avvecklingen skulle behöva omfatta en tioårsperiod,2000-2010. Frågan om när vaije enskilt kärnkraftsblock skulle tas ur driftföreslogs bli föremål för en särskild utredning. Reservationer avgavs avföreträdarna för samtliga oppositionsparfier. Frågan om upparbetningskontrakt inom det svenskakärnkraftsprogrammet har varit aktuell i flera sammanhang . StatsrådetBirgitta besvarade (RD 1984/85:7 S.41) eninterpellation (1984/85:17) av (vpk), vari ställdes femfrågor om hanteringen av kärnbränsle, bl. a. beträffande gällandeupparbetningskontrakt. I sitt svar erinrade statsrådet om att för de ca 140 tonsvenskt använt bränsle som lagras i gäller den brittisksvenskabilaterala skriftväxlingen av . Denna reglerar bl. a.lAEA-inspektionen av klyvbart material samt hanteringen av eventuellt separeratplutonium. I fråga om ca ett ton bränsle, söm använts i Ågesta-reaktorn, harStudsvik gjort en framställning om medel för att transporteratillbaka bränslet utan upparbetning. För det övriga bränslet reglerasupparbetningen av ett avtal mellan numera , som ägerbränslet, och (), Detta avtal har inte inlämnatstill regeringen. Utförseltillstånd, som sökts med hänvisning tillupparbetningen hos BNFL, har lämnats av regeringen vid skilda tillfällen underåren 1975-1981. Regleringen i avtalen av ekonomiska villkor vid ändradeförhållanden, såsom vid ett eventuellt frånträdande av avtalet, är enangelägenhet för de berörda bolagen. . De svenska relationerna ined ifråga om upparbetning regleras på företagsnivå i två avtal mellan numera () och företaget des MatiéresNucléaires (Cogéma) och pä regeringsnivå främst genom en skriftväxling mellanden svenska och den franska regeringen . Som bekant har man från SKB;s sida bekräftat attkontakter med utländska intressenter förekommer i syfte att överlåtakontraktsrättigheter NU 1984/85:30 27 Mot bakgrund av att förhandlingar således pågår anser jag miginte böra närmare kommentera företagsavtalen eller förhandlingar- I ettpressmeddelande från industridepartementet gjordestatsrådet följande uttalande med anledning av uppgifter somhade förekommit om det svenska kärnbränslet i La Hague: Diskussioner pågår med fleraparter angående såväl 70- som 80-talsavtalen i syfte att inom ramen förgällande avtal finna en helhetslösning som frigör från bindningen tillupparbetning. Dessa diskussioner är inteslutförda. Jagvill erinra om att det bränsle som finns i La Hague är i svensk ägo och attinget får företas med detta utan den godkännande. Vidarekrävs att de överenskommelser som dessa diskussioner kan leda till, godkänns avberörda säkerhetsmyndigheter och regeringar. Medhänsyn till att diskussionerna inte slutförts och att nödvändiga prövningarännu ej aktualiserats, är jag inte beredd att ytterligare kommentera dennafråga. 1 förarbetena vattenlag (1918:523)uppmärksammades att intresset av utbyggnad av vattenkraft ibland kunde råka i konflikt med andra intressen av enskild natur. Man konstaterade sålunda att utbyggna den av vattenkraft "- understundom [kan] leda därhän, att den ort, där kraften tidigarekommit användning, vanligen för förädling av ortens produkter av ena ellerandra slaget såsom för sågverksdrift, kvarnrörelse, hemslöjd ellersmåindustri, går miste om de förmåner, som förut kommit orten till godo tillföljd av kraftkällans belägenhet inom densamma". Mot denna bakgrundföreslogs en inskränkning i dispositionsrätten för innehavaren avvattenkraftsanläggningen. En viss del av den i vattenkraftsanläggningenproducerade kraften skulle erbjudas den omkringlig-gande bygden till regleratpris. Reglerna om bygdekraftinnebar i korthet; Upp till en tiondel av den iett kraftverk producerade kraftmängden skulle på begäran Ullhandahållasomkringliggande bygd för användning i hantverk, småindustri eller lantbruk ellerfill belysning och uppvärmning. Ersättningen tillkraftverksägaren skulle motsvara ägarens självkostnad med tillägg av avanläggningskapitalet. Dessaregler i vattenlagen kvarstod oförändrade till , dåbygdekraften kom att omfatta all industri. ändrades prisregleringssystemet.För den kraft som levererades skulle mottagaren utge skälig ersättning. Vidtvist skulle ersättningen bestämmas av statens prisregleringsnämnd förelektrisk ström. NU1984/85:30 28 I direktiven till denvattenlagsutredning som tillsattes är 1969 konstaterades attbygdekraftinstitutet inte längre hade någon nämnvärd praktisk betydelse: Skälet härtill kan vara attlandsbygdens elektrifiering f, n, är så gott som fullständig och attmöjligheter finns att få varje legitimt kraftbehov tillgodosett till priser,som med hänsyn till förbrukningens art och storlek kan anses vara skäliga.Vidare ställer sig bygdekraften knappast billigare än kraften i den öppnamarknaden. Mot bakgrund av dessa förhållanden och dä sökanden i vattenmäl samtadministrativa myndigheter och domstolar tvingas ägna avsevärd tid åtbygdekraftproblemen bör utredningen överväga om inte tiden är mogen för att avskaffainstitutet. T ett betänkande frånvattenlagutredningen (SOU 1972:14) konstaterades också att de sociala ochekonomiska skäl som låg bakom införandet av bygdekraftinstitutet i alltväsentligt förlorat sin betydelse. Institutet infördes för att tillförsäkralandsbygden elkraft pä skäliga villkor, I betänkandet påpekades emellertidsärskilt att "bygdekraftinstitutet inte avser att beredakraftverksbygderna någon särskild prisförmån i betydelsen av en särskildsubvention på kraftpriset för att detta skulle bli förhållandevis lägre än itrakten i övrigt". föreslog mot denna bakgrund attinstitutet borde utmönstras ur lagstiftningen. Reglerna om bygdekraft togsockså bort ur vattenlagen , De totala leveranserna av flytandebränslen och drivmedel på den svenska marknaden sjönk jämförtmed föregående år. Nedgången blev 1,3 miljoner m' eller , Den totalaleveransvolymen uppgick till 16,4 miljoner m. Oljeleveranserna har inte sedanbörjan av varit lägre än . varoljeförbrukningen som störst i landet. Av följande sammanställning framgårutvecklingen av oljeleveranserna . Oljeleveranser i miljoner m"* (exkl.utrikes bunker) Under loppet av harvolymerna sammanlagt minskat med 12,1 miljoner m-* eller med 42%.Eldningsoljorna uppvisar den största tillbaka- NU 1984/85:30 29 gången.Totalt har leveranserna av eldningsoljor uttryckt i volym gåttner till mindre än hälften. En viss uppgång i bensinförbrukningen kan docknoteras. Nettovärdet av den svenska oljeimporten, den s.k. oljenotan, utgjordeför ca jämfört med året innan. Strukturmässigthar förändrade marknadsförutsättningar medförtföretagsköp och sammanslagningar. AB Svenska har förvärvat bensin- och eldningsoljerörelse, förvärvat , bensin- och eldningsoljerörelserhar förvärvats av Norsk Hydro resp. och Svenska harförvärvat . har aviserats att Norska Statoil planeraratt förvärva . fastställde grundlägganderiktlinjer för energipolitiken fram till omkring är 1990 (prop. 1980/81:90, NU1980/81:60, rskr. 1980/ 81: 381). Tvä centrala syften kom därvid till uttryck.Oljeberoendet skulle minskas kraftigt. Förutsättningar skulle skapas för enavveckling av kärnkraften i enlighet med beslut på grundval av 1980års folkomröstning i kärnkraftsfrågan. Statsmakterna tog sikte pä en successivutveckling mot ett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga, helstförnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Blandämnen som berördes var energisystemets utformning i stort, energihushållning,säkerheten vid kärnkraftverken, energiforskning och den statligaförvaltningsorganisationen pä energiområdet. I nästa avsnitt sammanfattasnågra huvudpunkter i dessa nu gällande riktlinjer. har efter fastställandet av de nämndariktlinjerna fattat en rad beslut inom skilda områden av energipolitiken. Blandbeslut syftande till styrning av energiproduktion och energihushållning märkssådana som avser olika slags stöd investeringar pä energiområdet. Pägrundval av den nuvarande regeringens ekonomiskpolitiska program vid tillträdethösten 1982 beslöt om flera olika stödformer (prop. 1982/83:50, NU1982/83:18, rskr. 1982/83:111). Sä infördes ett tillfälligt statligt stöd tillinvesteringar i fjärrvärmedistributions-anläggningar. Vidare beslöts om bidragför att öka investeringarna i torvel-dade förbränningsanläggningar. En tredjeny stödform hade till syfte att undanröja de hinder som kunde finnas hosindustrin när det gällde att leverera utrustning avsedd för energiområdet. Islutet av fattade beslut om fortsatt stöd för åtgärder föratt ersätta olja m, m. för perioden 30 juni 1987 (prop.1983/84:62, NU 1983/ NU 1984/85:30 30 84:9,rskr. 1983/84:125). Stödet är särskilt inriktat pä anläggningar som använderinhemska energikällor. beslöts om ett konjunkturan-passatinvesteringsprogram inom energiområdet . Detta program harföriängts till att gälla även (prop. 1984/85: 25, NU 1984/ 85:12, rskr.1984/85:87). Beskattningsåtgärderär ett annat styrmedel. beslöt efter förslag avregeringen om grundläggande principer för beskattningen inom energiområdet(prop, 1983/84:28, NU 1983/84:4 y, SkU 1983/ 84:9, rskr. 1983/84:97). En sådanprincip var att skattesystemet skulle främja tillkomsten av deenergiinvesteringar för oljeersättning och energihushållning som enligt 1981års energipolitiska beslut borde genomföras . Hänsyn skulle tastill olika energikällors effekter på miljön, bytesbalansen,försörjningstryggheten, sysselsättningen och den industriella utvecklingen. Enrad förslag från regeringen har gällt olika energikällor. Målet förvattenkraftsproduktion är enligt de tidigare nämnda rikfiinjerna / är. 1syfte att detta mål skall kunna uppnås fastställde enplan för utbyggnad av vattenkraften avsedd att garantera ettproduk-Uonstillskott från vattenkraften om /år (prop. 1983/84:160, NU 1983/84: 10 y, BoU 1983/84: 30). Andrabeslut gällde vissa naturgasfrågor (prop. 1983/84:47, NU 1983/84:10, rskr. 1983/84:125) och vissa oljefrägor (prop. 1983/84:110, NU 1983/84:43,rskr, 1983/84:391). Bl, a, ändrades systemet för finansiering av prospekteringefter olja, naturgas eller kol. Vidare beslöts om en delvis ny inriktning avSvenska verksamhet och om ett ändrat program förberedskapslagring av olja. Riktlinjer för kolanvändningen fastställdes också(prop. 1983/84:158, NU 1983/84:44, JoU 1983/ 84:28, rskr. 1983/84:389/390). Riksdagenhar också godkänt regeringens förslag till ny lagstiftning påkärnenergiområdet (prop. 1983/84:60, NU 1983/84:17, rskr. 1983/84:135). Fr.o.m.den 1 februari 1984gäller sålunda lagen (1984: 3) om kärnteknisk verksamhet. Detenergiforskningsprogram som ingick energipplitiska beslut avlöstesav ett nytt enligt beslut (prop, 1983/84:107 bil. 9, NU 1983/84:45,rskr. 1983/84:407). En total ram på för perioden1984/85-1986/87 fastställdes. Kommunernas roll i energipolitiken har stärktsgenom beslut om utvecklad energiplanering(prop. 1984/85:5, NU 1984/85: I y, BoU 1984/85:6, rskr. 1984/85:82). a. att den plan för oljereduktion som skall finnas i varje kommunskulle vidgas till att omfatta all tillförsel, distribution och användning avenergi i kommunen. Genom en ändring i ellagen (1902:71 s. 1) harelleverantörers rätt att vägra elleverans till värmepump inom naturgas- ellerfjärrvärmeområden begränsats. NU 1984/85:30 31 Vart och ett av har ett avsevärtantal motioner under allmänna motionstiden ägnats åt energifrågor inom ettbrett register. Av dem som fallit inom näringsutskottets beredningsområde harflertalet tagits upp i samband med utskottets behandling av ifrågavarande delarav budgetpropositionen (NU 1981/82:30, NU 1982/83:33, NU 1983/84:30). Önskemålom uttalanden av om energipolitikens inriktning har framförts avsåväl moderata samlingspartiet som . Också ochvänsterpartiet kommunisterna har i partimotioner framställt yrkandenhänförliga till de allmänna riktlinjernas område. har medreservationer av företrädare för resp. partier avstyrkt dessa krav. Riksdagenhar följt utskottet. Tillgrund för regeringens förslag i den nu aktuella propositionen ligger ettbetydande utredningsmaterial, i första hand betänkandet (SOU 1984:61) I ställetför kärnkraft, avgivet av energikommitté (EK 81) (se prop. s. 20), Enrad utredningsrapporter har remissbehandlats. Remissyttrandena finns utförligtoch överskådligt redovisade i proposiuo-nens bilagedel. Utgångspunktenför förslagen i propositionen är, enligt vad föredragande statsrådet anför i ett inledande avsnitt, energipoli-Uska beslut.Framställningen fortsätter med en redovisning av den interna-Uonellautvecklingen på energiområdet. Vidare erinras om tidigare energipolitiskabeslut. Ipropositionen läggs så fram förslag till riktlinjer för den långsiktigaenergipolitiken. De föreslås gälla till mitten av . Nästa preciseringav riktlinjerna för energipolitiken skulle äga rum omkring är 1990. Förslagtill riktlinjer för energianvändningen, elförsörjningen och fortsattvattenkraftsutbyggnad m. m. framläggs likaså. Andra förslag gäller värmeförsörjning,bränsleförsörjning och kärnsäkerhet. Vissa stöd utveckling av ny energiteknikföreslås. Det bör också nämnas att regeringen anmäler sin avsikt att tillkallaett särskilt råd för långsiktiga elanvändnings- och oljeproduktionsfrågor.Utöver de här nämnda förslagen tar utskottet i det följande upp 19 olikaanslagspunkter i propositionen. I anslutning till regeringens förslag behandlarutskottet helt eller delvis - 14 motioner som har väckts med anledning avpropositionen om riktlinjer för energipolitiken och 36 motioner från allmännamotionstiden är 1985. Riktlinjerför den långsiktiga energipolitiken Energipolitiken skall enligt nu gällarideriktlinjer utformas så att den medverkar till uppnåendet av de välfärdsmäl somhar satts upp för samhället. Samhällets och industrins behov av en billig ochsäker energiförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som i störstamöjliga utsträckning är grundat på varaktiga, helst förnybara och inhemska,energikällor. NU1984/85:30 32 En effektiv energianvändning och en intensifieradenergihushållning skall främjas inom ramen för en allmänt god hushållning medbegränsade resurser. Vid användning och utveckling av all energiteknik skallställas stränga krav på säkerhet och omsorg om miljön. Förutsättningar skallskapas för en avveckling av kärnkraften i enlighet med beslut. Densista reaktorn skall tas ur drift . Kärnvärmereaktorer skall intefå förekomma i . Inte heller bridreaktorer skall tillåtas. I propositionen föreslås att de nämnda riktlinjerna skallligga fast. Vidare redovisas en strategi för oljeersättning och föravvecklingen av kärnkraften.