bet · G801UbU18 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:1951 av m.fl. (m, c, fp) vari yrkas att beslutar att statsbidrag skall utgåtill Ekebyholmsskolan i för dess gymnasieskola. 1984/85:2502 av ()och Kersfin () vari - såvitt nu är i' fråga - yrkas 1. att riksdagenbeslutar att uttala att statsbidraget till utbildning pågymnasial nivå bör utgå även för befintliga parallellklasser, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionenom statsbidrag till gymnasial utbildning i waldorfsko-lor i övrigt, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att fristående skolor som erhållerstatsbidrag bör få del av stimulansbidraget för datoranskaffning. 1984/85:2523 av m. fl. (m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om fillämpning-en av riksdagsbeslut om friståendeskolor. Från anslaget bekostas statsbidragtill sådana skolor med enskild huvudman som av regeringen förklaratsberättigade till statsbidrag enligt förordningen (1984:573) om statsbidragtill fristående skolor på gymnasial nivå. UbU1984/85:18 48 Genom beslut har regeringen för varjesådan skola fastställt hur många årselevplatser som får ligga till gmnd förstatsbidrag. Ur anslaget utgår också bidrag till bl. a.riksinternatskolor, skolor som omfattas av privatskolförordningen (1967:270,omtryckt 1971:259, ändrad senast 1984:235), i ,Vackstanässkolan och Apelryds-skolan. Enligt beslut om fristående skolor på gymnasialnivå (prop. 1983/84:118, UbU 1983/84:27, rskr. 1983/84:366) skall det ankommapå regeringen att förklara fristående skolor berätfigade till statsbidragenligt de riktlinjer som angetts av . Enligt beslutet bör statligtstöd främst kunna utgå fill skolor, som genom utbildningsinnehåll, särskildpedagogisk uppläggning av skolarbetet eller på annat sätt utgör ett komplement tilldet allmänna skolväsendet. Föredragande statsrådet föreslår för budgetåret1985/86 en oförändrad ram om 4 600 statsbidragsgrundande årselevplatser förfristående skolor. I motionerna 1984/85:1357 (fp) och 1984/85:2523 (m) anförsatt fyra , vilka har statligt bidrag för sin verksamhet pågrundskolenivå, hos regeringen har ansökt om statligt bidrag för årskurserna10-12. Liknande ansökningar föreligger enligt motionerna även från tvåinternationella skolor, Lycée Frangais och Tyska skolan iStockholm. Regeringen har enligt motionärerna ännu inte reagerat påansökningarna. bör, menar mofionärerna, erinra regeringen omriksdagsbeslutet om fristående skolor och se till att det tillämpas.I mofion 1984/85:2502 (c) framhålls som ett viktigt inslag i waldorfpedagogikenatt man eftersträvar en sammanhållen tolvårig utbildning. iStockholm har länge varit den enda av landets som omfattar allatolv årskurserna, och det är fortfarande den enda som har stathgt bidrag förårskurserna 10-12, dock för endast en klass i varje årskurs, trots att tvåparallellklasser av varje årskurs har anordnats. Enligt motionen är ävenutbildningen vid i tolvårig, och ytterligare trewaldorfskolor i landet planerar en tolvårig studiegång. Med hänvisning till vadsom anförts i motionen föreslår motionärerna att gör ett uttalande avinnebörden att statsbidrag fill utbildning på gymnasial nivåbör utgå för befintliga parallellklasser (yrkande 1). Vidare bör somsin mening ge regeringen till känna att även andra genom stafligtbidrag bör ges möjlighet att bygga ut verksamheten till att omfatta tolvårskurser (yrkande 2). Utskottet vill med anledning av motionerna hänvisa tillatt beslut om fristående skolor på gymnasial nivå bl. a. innebär attregeringens prövning av ansökningar skall ske utifrån de av angivnariktlinjerna för statsbidrag. Utskottet erinrar om att skolor som har ensärskild pedagogisk uppläggning av verksamheten - det kan t. ex. gällawaldorfskolor eller internationella skolor (prop. 1983/84:118 s. 32) - är ensådan grupp av skolor vilken bör komma i fråga för statsbidrag. UbU1984/85:18 49 Mot bakgrund av att det ärregeringen som beslutar i den i förevarande sammanhang aktuella frågan finnerinte utskottet skäl för att göra något uttalande av sådan innebördatt vissa skolor av särskilt anges såsom berättigade till bidrag.Utskottet avstyrker därför motionerna 1984/ 85:1357, 1984/85:2502 yrkandena 1och 2 samt 1984/85:2523. Utskottet vill i sammanhanget upplysa om att regeringenden har medgivit visst statligt bidrag fr. o. m. budgetåret1985/86 för ytterligare 90 årselevplatser vid i utgår från att beslut i övriga ärenden fattas av regeringen i god fidföre läsårsstarten . I motion 1984/85:1951 (m, c, fp) hemställs att riksdagenbeslutar att Ekebyholmsskolan i skall erhålla statsbidrag för singymnasieskola. Av motionen framgår att skolan ägs av och attstatsbidrag utgår till grundskoledelen. Utskottet hänvisar till vad i det föregående har anförtsom att det är regeringen som prövar frågan om statsbidrag fill friståendeskolor utifrån de riktlinjer som angetts av och avstyrker därmedmotionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en ram om 4600 årselevplatser vid fristående skolor på gymnasial nivå. Därest ramenbehöver överskridas för att regeringen skall kunna besluta om statsbidragutifrån de av angivna riktlinjerna får regeringen återkomma tillriksdagen i frågan. i det föregåendeomnämnda beslut innefattade även ett ställningstagande i frågan omfortsatt statligt stöd till högre samskola, i och (). Beträffande de tvågöteborgsskolorna innebar beslutet att en avveckling av statsbidraget tillskolorna borde vara påbörjad senast /89. I vad gäller STI fannriksdagen det angeläget att verksamheten vid skolan fick fortsätta i huvudsakmed oförändrad inriktning och med hjälp av statliga insatser. Emellertid bordeden fortsatta verksamheten bli föremål för överläggningar mellan berördaparter i syfte att föra över verksamheten till . Vid enkommunalisering borde enligt beslut förutsättningar så långt möjligtskapas för att de nuvarande yttre formerna för verksamheten i huvudsak kanbibehållas. Det nuvarande statsbidraget till STI borde tills vidare utgå ioförändrad omfattning, dock längst t. o. m. /87 (UbU 1983/84:27s. 11-13, rskr. 1983/84:366). Enligt motion 1984/85:1941 (m, c, fp) är riksdagsbeslutetutomordentligt olyckligt, varför en omprövning är nödvändig. Med hänvisningfill vad i motionen anförts om värdet av de tre skolornas fortsatta verksamheti nuvarande former hemställer mofionärerna att beslutar att statligtstöd enligt reglerna för bidrag fill fristående skolor på gymnasial nivå skalltillerkännas skolorna. I motion 1984/85:1863 (m, c, fp) framhålls STI:ssärskilda betydelse i då bristen på tekniker är ett allvarligt hot motvårt näringsliv. Med hänvisning till att STI är det enda kvarvarandetekniska 4Riksdagen 1984/85. Rättelse: S. 49, rad 5 Står: yrkandena 2 och 3 Rättattill: yrkandena 1 och 2 UbU1984/85:18 50 institut som drivs med ekonomiskt bidrag från staten ochinstitutets speciella roll när det gäller att erbjuda utbildning på mellannivåför personer med yrkeserfarenhet föreslår mofionärerna att statsbidrag till STIskall utgå i nuvarande omfattning även efter /87. Utskottet som i det föregående har redovisat innebörden avriksdagsbeslutet i nu berört hänseende anser inte att det finns skäl förriksdagen att ändra sitt ställningstagande i frågan. Utskottetavstyrker med detta motionerna. Föredragande statsrådet hänvisartill vad hon under anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor harföreslagit om vissa förändringar i fråga om självstudietimmar, resursen förstudietekniska övningar och resursen för stödundervisning och samordnadspecialundervisning. Motsvarande förändringar bör enligt statsrådet gälla förriksinternatskolorna och skolor som omfattas av privatskolförordningen. Utskottet har inget att erinra mot att ifrågavarandeförändringar även skall avse de angivna fristående skolorna. Mot bakgrund av det beräknade ringaantalet elever (8 st.) under nästa läsår i årskurs 6 i Lundsbergs skola, somomfattas av privatskolförordningen, föreslår föredragande statsrådet att detstatliga bidraget för elever i nämnda årskurs skall upphöra fr. o. m. den 1juli 1985. Med hänsyn fill att fortsatt undervisning i årskurs 6 iskolan har betydelse för rekryteringen av elever till årskurs 7 yrkas i motion1984/85:1857 (m) i denna del att skall besluta att statsbidrag förelever i årskurs 6 i Lundsbergs skola skall utgå som för innevarande budgetår. Med hänvisning till vad föredragande statsrådet haråberopat i fråga om elevunderlaget tillstyrker utskottet regeringens förslag.Riksdagen bör sålunda avslå motionen i denna del. I mofion 1984/85:1928 (m) erinrasom att lärarna vid riksinternatskolorna inte har möjlighet att med hjälp avstatliga medel delta i fortbildning. Motionären tar särskilt sikte påförhållandena vid Humanistiska , som har en enskildstiftelse som huvudman till skillnad från den andra riksinternatskolan ilandet, Grännaskolan, för vilken är huvudman. Kostnader förfortbildning av lärarna vid Humanistiska måste avskolan bestridas med höjda elevavgifter. Detta finner motionären omöjligt motbakgrund av den storlek avgifterna nu har. För att undanröja den orättvisa somi berört hänseende nu drabbar lärarna vid skolan föreslår motionären attkostnader för lärarfortbildning skall ingå i anslaget fill lärarlönerna förSigtunaskolan Humanisfiska (yrkande 1). Utskottet har tidigare under innevarande i sittav godkända betänkande 1984/85:15 avstyrkt yrkande 2 i motionen, variföreslogs medel för /86 för ifrågavarande lärares fortbildning.Utskottet konstaterade att motionärens beskrivning av att det inte är UbU1984/85:18 51 möjligt för lärare vid riksinternatskolorna att med hjälpav särskilda statliga medel delta i fortbildning var korrekt och utgick frånatt regeringen följer utvecklingen i nu berört hänseende vidriksinternatskolorna och vidtar de åtgärder som den bedömer påkallade. Med hänvisning till sitt ställningstagande i nämnda betänkandeoch till vad utskottet då anförde avstyrker utskottet även yrkande 1 i motion1984/ 85:1928. I motion 1984/85:2502 (c, fp)erinras om de ekonomiska satsningar för anskaffning av datorutrustning som skerinom det allmänna skolväsendet. Motionärerna uttrycker sin förvåning över attfördelningen av dessa utvecklingsinsatser inte grundas på pedagogiskabedömningar utan enbart på huruvida huvudmannen är statlig/ellerenskild och pekar härvid på waldorfpedagogernas intresse för att utveckla läroplaneroch undervisning inom dataområdet. Ett sådant utvecklingsarbete försvårasemellertid av att det inte finns tillgång på medel för verksamheten.Motionärerna föreslår därför att skall göra ett uttalande av sådaninnebörd att fristående skolor som har statsbidrag skall få del avstimulansbidraget för datoranskaffning (yrkande 3). Utskottet kan mot bakgrund av det statsfinansiella lägetinte tillstyrka bifall till motionen. Ett uttalande av i enlighet medmotionärernas önskemål skulle medföra en minskning av ifrågavarande resurserför det allmänna skolväsendet. Utskottet utgår emellertid från att regeringenföljer utvecklingen i nu berört hänseende såvitt avser de fristående skolorna. I budgetpropositionen har /86 beräknats ett anslagsbelopp om sammanlagt . Utskottet hänvisar till sina ställningstaganden i detföregående och tillstyrker regeringens förslag om medel under förevarandeanslag. Utskottet avstyrker därjämte motion 1984/85:1857 i motsvarande del. Åberopande vad utskottet har anfört i det föregåendehemställer utskottet 1. beträffandestatsbidrag till vissa nytillkommande fristående skolor att avslårmotionerna 1984/85:1357,1984/85:2502 yrkandena 1 och 2 samt 1984/85:2523, 2. beträffandestatsbidrag till Ekebyholmsskolan att avslår motion 1984/85:1951, 3. beträffanderam för /86 för statsbidragsgrundande årselevplatser vidfristående skolor på gymnasial nivå attriksdagen godkänner vad som har föreslagits i proposition 1984/85:100, 4. beträffande Göteborgshögre samskola och gymnasium attriksdagen avslår motion 1984/85:1941 i denna del, Rättelse: S. 51, i hemställan 1. Står: yrkandena 2 och 3Rättat till: yrkandena 1 och 2 UbU1984/85:18 52 att avslår motionerna 1984/85:1941 i denna deloch 1984/85:1863, 6. beträffandeförändringar i fråga om självstudietimmar och stu dietekniska övningar för riksinternatskolor och skolorsom omfattas av privatskolförordningen attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1984/85:100, 7. beträffandeförändringar i fråga om resursen för stödundervisning och samordnad specialundervisning för riksinternatskolor och skolor som omfattas av privatskolförordningen attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1984/85:100, 8. beträffandeLundsbergs skolas grundskola attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 och med avslag på motion1984/85:1857 i denna del beslutar att statsbidraget för elever i årskurs 6skall upphöra fr. o. m. , 9. beträffande möjlighettdl fortbildning för lärare vid riksinternatsko lorna attriksdagen avslår motion 1984/85:1928 yrkande 1, 10. beträffandestimulansbidrag till fristående skolor för datoranskaff ning attriksdagen avslår motion 1984/85:2502 yrkande 3, attriksdagen till Bidrag till driften av fristående skolor på gyntnasial nivå medbifall till proposition 1984/85:100 och med avslag på motion 1984/85:1857 imotsvarande del för /86 anvisar ett förslagsanslag av 73 911 000kr. Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m.m. Regeringen har under punkt B 19i proposition 1984/ 85:100 bil. 10 (s. 205-209) föreslagit att 1. godkänna vadsom i propositionen förordats om att utbildningsinslag alltid skall erbjudas, 2. godkänna denändring beträffande handledarutbildning som förordats i propositionen, 3. till Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m. m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85:731 av . (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas UbU 1984/85:18 53 24. att som sin mening ger regeringenfill känna vad i mofionen anförts om omfattningen av handledarutbildningen, 27.att beslutar att anslå 9,1 milj. kr. handledarutbildningen inomungdomsuppföljningen'. 1984/85:1045av m. fl. (vpk) vari - såvitt nu är i fråga-yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en samhällsplan för "jobb efter nian". 1984/85:1325av m. fl. (c) vari-såvitt nu är i fråga-yrkas 13. att som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts om anslagen B 17. Bidragtill driften av gymnasieskolor, B 19. åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom 1984/85:1851 av () och LinneaHörlén (fp) vari yrkas att beslutar att hos regeringen begäraanvisningar som medger att statliga medel avsedda för ungdomsplatser genom ettdecentraliserat beslutsfattande kan användas på ett flexibelt sätt i enlighetmed vad som i mofionen anförts. 1984/85:2291 av m.fl. (c) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 2. attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag om yrkesprak tikplatser för alla ungdomar i åldern utan arbete på den ordinarie arbetsmarknaden och som inte önskar plats i gymnasieskolan. Enligt gällande bestämmelser (SFS 1983:583) omstatsbidrag till uppföljningsinsatser för ungdomar skall till enungdomsplats, för vilken arbetsgivaren får bidrag, normalt knytasutbildningsinslag som kommunen svarar för och även får bidrag för. Mot bakgrundav att en enligt föredragande statsrådets mening alltför liten andel av deungdomar som har varit på en ungdomsplats deltar i utbildningsinslagen anserstatsrådet att kommunerna bör vara skyldiga att erbjuda alla ungdomarutbildningsinslag under deras fid på ungdomsplats. Regeringen begär riksdagensgodkännande av vad statsrådet har förordat i frågan. Utskottet fillstyrkerbifall fill budgetpropositionen i nu berörd del. 1vad gäller utbildning av handledare föreskrivs att den skall bedrivas i form av kurserom två eller [2 § förordningen (1983:584) omstatsbidrag fill utbildning av handledare för skolungdomar under praktikpå arbetsplats]. Kritik har riktats mot kravet på utbildningens omfattning.Mot bakgrund härav tillstyrker föredragande 'Yrkandet behandlas även i utskottets betänkande 1984/85:13. Yrkandet behandlasäven under punkt 1 i detta betänkande. UbU 1984/85:18 54 statsrådetett förslag av () att bestämmelserna ändras så att det blirmöjligt att anordna handledarutbildning omfattande endast . Statsrådetmenar att en sådan ändring inte bör innebära en ambifions-sänkning. Den bör istället, heter det i budgetpropositionen, kunna medföra att sammaundervisningsvolym fördelas på flera kurser, varav en del under kommandebudgetår, vilket skulle göra det lättare för flera att delta. Regeringen begäratt godkänner den av föredragande statsrådet förordade ändringenbeträffande handledarutbildning. Imofion 1984/85:731 (fp) yrkande 24 instämmer motionärerna i att den ibudgetpropositionen förordade förändringen i handledamtbildningen inte börinnebära en ambitionssänkning. För att undvika oklarhet på den punkten bör,menar mofionärerna, ett förtydligande av förslaget göras så att det klartframgår att utbildningen skall omfatta , men att den kan meddelas vidtvå skilda tillfällen. Utskottetnoterar med tillfredsställelse att arbetsmarknadens parter och deltagarna ihandledamtbildningen är överens om att kvaliteten på ungdomarnas prakfikplatshöjs genom utbildningen och att handledarnas arbete med ungdomen underlättas. Avskäl som anges i budgetpropositionen anser utskottet i hkhet med föredragandestatsrådet att det bör vara möjligt att anordna handledarutbildning omfattandeendast . För att bibehålla kvaliteten på utbildningen -vilket utskottetutgår från att även de berörda parterna eftersträvar - bör emellertidverksamheten läggas upp så att de som har deltagit i utbildningen finner detnaturligt att vid senare tillfälle återkomma till utbildning omfattandeytterligare . Detta bör kunna innebära vissa fördelar, t. ex. i fråga omrekryteringen fill utbildningen. Utskottet föreslår att medhänvisning till vad utskottet nu har anfört godkänner den i budgetpropositionenförordade förändringen. Enligt utskottets uppfattning är syftet med motion1984/85:731 yrkande 24 i huvudsak fillgodosett med vad föredragande statsrådetoch utskottet har anfört, varför motionen inte ger anledning för tillatt vidta någon särskild åtgärd. Under den särskilda anslagsposten förhandledarutbildning beräknar föredragande statsrådet 8,1 milj. kr. Hon erinrar om att under anslaget harberäknats 1 milj. kr. för bidrag till löntagarorganisationerna för att förbättrarekryteringen till handledarutbildning. Det har skett genom en överföring frånförevarande anslag. Förslagetom en överföring av 1 milj. kr. från anslaget avvisas i motion 1984/85:731(fp). Medlen bör finnas kvar under anslaget och anslagsposten för handledarutbildningbör därför föras upp med 9,1 milj. kr. (yrkande 27). Utskottethar tidigare under innevarande (UbU 1984/85:13) inte haft något atterinra mot ifrågavarande överföring och avstyrkte därvid motion 1984/85:731 iden delen. har sedermera beslutat i enlighet UbU1984/85:18 55 med utskottets förslag (rskr. 1984/85:173). Mot bakgrundhärav bör avslå även motionens yrkande 27 i förevarande del. Totalt beräknas under anslaget ettmedelsbehov för /86 om . I mofion 1984/85:1325 (c) yrkande 13 i denna del föreslåsatt den av mofionärerna förordade totala dimensioneringen av gymnasieskolan -som är större än den som regeringen har föreslagit - skall finansieras genom enmotsvarande reducering av förevarande anslag. I syfte att utnyttja fillgängligaresurser mer effektivt bör enligt motion 1984/85:1851 (m, fp) medel som äravsedda för ungdomsplatser kunna omdisponeras så att de kan användas förrekryteringsstöd eller enskilda beredskapsarbeten. Utskottet har i det föregående (s. 13) tagit ställning ifrågan om gymnasieskolans dimensionering och därvid tillstyrkt vad regeringenföreslagit om den totala intagningskapaciteten. Utskottet avstyrker därför ävenden i förevarande sammanhang aktuella delen av yrkande 13 i motion 1984/85:1325. När det gäller användningen av medel under anslaget påsätt som föreslås i motion 1984/85:1851 vill utskottet peka på att möjlighetenför 16- och 17-åringar att tas emot i beredskapsarbeten i princip slopadesvåren 1980 (prop. 1979/80:145, AU 1979/80:25, rskr. 1979/80:364, jfr även UbU1979/80:34, rskr. 1979/80:363). Som utskottet ser det skulle en åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motionen innebära ett avsteg från den nugällande ordningen att i första hand erbjuda 16- och 17-åringarna en plats igymnasieskolan och att i de fall ungdomar befinner sig på en ungdomsplats genombl. a. utbildningsinslag göra ungdomarna mera intresserade för fortsattutbildning. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1984/ 85:1851. Med hänvisning fill ställningstagandena i det föregåendeoch då utskottet ej heller i övrigt har något att erinra mot den ibudgetproposifionen redovisade medelsberäkningen föreslår utskottet attriksdagen till Bidrag fill åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar förungdom m. m. för /86 skall anvisa ett förslagsanslagav . bör därjämte avslå mofion 1984/85:731 yrkande 27 imotsvarande del. Utskottet tar nu upp tillbehandling ett par motionsyrkanden av mer övergripande karaktär. Enligt mofion 1984/85:2291 (c) yrkande 2 bör avregeringen begära förslag om yrkespraktikplatser för alla ungdomar i åldern16-20 år som är utan arbete på den reguljära arbetsmarknaden och som inteönskar plats i gymnasieskolan. Yrkandet ställs ufifrån en i mofionen uttaladprincip att samhällets insatser måste utgå från ett samlat ansvar för allaungdomar i åldern . Detta innebär dels att gymnasieskolan bör "totaldimensio-neras",dels att skolan kompletteras med yrkesprakfikplatser, vilka ersätter UbU 1984/85:18 56 såvälungdomsplatser som ungdomslag. Härigenom möjliggörs en önskvärd möjlighet tillvärvning mellan utbildning och arbete. Utskottet vill medanledning av motionen anföra följande. Utskottetdelar mofionärernas uppfattning om samhällets ansvar för alla ungdomar itonåren. Detta har bl. a. tagit sig uttryck i dels en rad åtgärder på skolansområde och på områden som ligger nära skolan (ungdomsuppföljningen) för iförsta hand den yngre delen av ifrågavarande ungdomsgrupper, delsarbetsmarknadspolifiska åtgärder förde äldre grupperna. I medvetande om att endel yngre tonåringar (16-åringar) av skilda skäl ej önskar fortsatt utbildningdirekt efter eller - om de trots föga intresse fortsätter -riskerar att få uppenbara problem under skolgången har åtgärder vidtagits föratt förbättra deras situation, innebärande bl. a. möjligheter till värvning avstudier och yrkesverksamhet under ett inledningsskede av gymnasieskolan (prop.1983/84:116, UbU 1983/84:29, rskr. 1983/84:412). När det gäller den äldregruppen av ungdomar ges möjligheter dels att påbörja reguljära studier i gymnasieskolani mån av plats, dels att genomgå vuxenutbildning i skilda former. Utskottetvill i detta sammanhang peka på att beslut under det förra riksmötetom utvecklingsarbete i gymnasieskolan bl. a. tar sikte på att bereda störremöjligheter till återkommande utbildning. Statsmakternas åtgärder har vidtagitsi insikt om att fortsatt utbildning efter är av värde för allaungdomar och underlättar deras inträde på arbetsmarknaden. Utskottet ser idetta synsätt inget som skiljer sig från tankegångarna i den nu behandladedelen av motion 1984/85:2291. Utskottet,som i det föregående har tagit ställning i frågan om gymnasieskolansdimensionering (s. 13) och föreslagit ett uttalande av omplaneringssystemet för gymnasieskolan i syfte att öka möjligheterna att ta inäldre sökande i gymnasieskolan (s. 19 f.), anser inte att det för närvarandefinns anledning för att ompröva ordningen med ungdomsplatser förungdomar som är upp till . Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1984/85:2291 yrkande 2. I mofion 1984/85:1045 (vpk) slutligen hävdas attskolplikten reellt omfattar , av vilka fullgörs igymnasieskolan. Motionärerna tillbakavisar en ordning där ungdomar som ärskoltrötta efter och inget hellre önskar än att få "jobb efternian" tvingas in i gymnasieskolan.