bet · G801JoU32 · 1984-12-31 00:00:00 — Motionärerna anser att de förslag som på sin tidlades fram av fiskevattensutredning i betänkandet Fiska på fritid (SOU1978:75) bör genomföras. Utskottet får erinra om att fiskekommittén, utöver denreglering av trålfisket som nämnts i det föregående, icke har framlagt någraförslag i den riktning som motionärerna anvisar. Jordbruksministern bedömer attde begränsningar av fisket som må vara nödvändiga huvudsakligen görs generella,såsom har varit fallet . Utskottet finner icke skäl att inta en annanståndpunkt. Motionen avstyrks således såvitt nu är i fråga (yrkande 1). I motion 636 av och (båda m) begärs åtgärder för att inrätta fiskskyddsområden inom ostkustensskärgårdar. Utskottet får härvidlag erinra om att möjlighet finns att lägga uts. k. fredningsområden i särskilt känsliga vatten genom de föreskrifter förfiskets vård och bedrivande som resp. meddelarmed stöd av 5 och 6 §§ fiskeriförordningen (1982:126). Någon ytterligareriksdagens åtgärd med anledning av motionen synes mot den bakgrunden ickepåkallad. Enligt regeringens bedömning skalllicens för yrkesfiske även i fortsättningen vara en förutsättning för attstatligt ekonomiskt stöd skall erhållas. Jordbruksministern anser attlicenssystemet bör förenklas. Endast en typ av licens bör eftersträvas,nämligen licens för fiske med visst fartyg. En sådan licens skulle kunnautfärdas för skepparen som dä skall uppfylla kravet att vara yrkesfiskare ellerha fisket som en väsentlig del av sin försörjning. Regeringensförslag kommenteras i två motioner. I kommittémotion3014framhäller i m.H. (m)att licens för fartyg liksom hitfills bör följa fartyget. Förslaget attbinda licensen till skepparens person avvisas (yrkande 1). Samma uppfattningges till känna i kommittémotion 3026 av och (bådafp). Om licensen utfärdas för skepparen kan fiske inte ske med ett visst fartygom skepparen av en eller annan anledning är frånvarande, anser motionärerna(yrkande 1). Utskottet finner icke att de invändningar som framförs imotionerna mot regeringens förslag är bärkraftiga. Om skepparen av någonanledning icke är närvarande måste en annan person ha rätt att fungera som skeppare.Licensbestämmelserna får självfallet utfärdas så att fartygets drift ickehindras av att den ordinarie skepparen tillfälligtvis är borta. Utskottetavstyrker således motionerna i hithörande delar. JoU1984/85:32 13 Enligt propositionen bör detstatliga ekonomiska stödet till näringen anpassas sä att det bättre främjar ettrationellt fiske. Vissa stödformer mönstras ut. Utskottet har ingen erinran motregeringens förslag. Det tillstyrks således. I motion 3025 hemställer () attjordbruksnämnden skall disponera viss del av regleringsmedlen för att täckakostnaderna för fraktstöd åt foderfisk (bifångster) från tillfiskmjölsfabrik på . Mofionen bygger enligt utskottets mening på ettmissförstånd. Fraktstöd av det slag som avses i mofionen lämnas enligtförordningen (1984:63) om prisreglering på fiskets område. Medel till stödethar för nästa budgetår anvisats av budgetmedel, från anslaget E 6. Bidrag tillfiskets rationalisering m.m. (prop. 1984/85:100 bil. 11, JoU 1984/85:25).Motionen avstyrks. Stödet till fiskerinäringen aktualiseras i fyra motionerfrån den allmänna motionstiden. Utskottet har funnit lämpligt att ta upp dem iförevarande sammanhang. Enligt mofion 1390 av och (båda m) bör yrkesfiskets framtid på ostkusten utredas. En förstudie bör görasom möjligheterna att etablera en fiskberedningsindustri i . 1 motion2043 begär i (m) att möjligheterna utreds för omlastningav fisk till fabriksfartyg från . borde göras till ettcentrum för en beredningsindustri uppbyggd på råvaror från . EricHägelmark (fp) yrkar i motion 2280, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), pååtgärder för att stödja och utveckla fiskerinäringen i län genomen lokalisering av beredningsindustri och uppbyggnad av en bättredistributionskedja av färsk fisk. I motion 2695 begär m.fl. (s) en översyn av stödet till fiskerinäringen i mellersta och norraBohuslän. Fiskelagen där är i huvudsak inriktade på fiske efterkonsumtionsfisk, havskräfta och räkor. De har nästan utan undantag äldrefiskefartyg och är därmed utestängda från fiskerilån, rationaliseringsstöd ochliknande, anför mofionärerna. Utskottet får med anledning av motionerna erinra om attdet enligt regeringens bedömning bör finnas möjlighet att öka beredningen inomlandet av svenskfångad fisk och att öka avsättningen av denna. Somjordbruksministern framhåller är en ökad inhemsk beredning av fisk ett viktigtled i strävan att stärka fisknäringen. Det finns olika typer av statligt stödför att stimulera till ökad företagsamhet, t. ex. stöd via länens utvecklingsfonder.Det stöd i form av lånegarantier och lån som kan lämnas inom ramen förfiskeripolitiken bör koncentreras till utveckling av nya produkter eller tillandra åtgärder som främjar avsättningen av svenskfångad fisk. Därutöver bör deti fortsättningen vara möjligt att ge motsvarande stöd om fisken är odlad isvenska vatten. JoU1984/85:32 14 Enligt utskottels bedömningföreligger även möjligheter att öka fiskets volym. Detta gäller främst torsk ochvissa andra fiskslag, men i viss mån även sill/strömming. Utskottet instämmer ijordbruksministerns yttrande, att möjligheterna att lämna stöd till förvärv avbegagnade fartyg med hög standard bör utnyttjas bättre. Vid prövningen av enfråga om stöd bör alltid göras en bedömning av om kraven på arbetsmiljö blirtillräckligt tillgodosedda i samband med den tänkta investeringen. Vidare måerinras om att de fiskeripolitiska målen innehåller ett hänsynstagande tillkravet på sysselsättning i kust- och skärgårdsområden där fiskerinäringen harstor regionalpolitisk betydelse. Utskottet är icke berett att tillstyrka de förslag somframställs i motionerna om utredningar i olika avseenden. Av den lämnaderedogörelsen framgår att olika möjligheter står till buds för att främja desyften som åberopas i motionerna. Dessa möjligheter torde ytterligare haförbättrats genom den anpassning av stödvillkoren som föreslås i propositionenoch som utskottet anslutit sig till. Med det anförda avstyrks motionerna 139,0,2043, 2280 yrkande 3 och 2695. Distribution och marknadsföring av fisk Regeringen föreslår att prisstödetpå fisk i fortsättningen skall lämnas endast till de licensierade fiskeföretagsom levererar sin fisk till uppköpare som deltar i en organiserad samordning avdistributionen av fisk. Jordbruksministern erinrar om att statsmakterna iåtskilliga år efterlyst ett vidgat samarbete mellan fiskerinäringens utövareoch en effektivisering av fiskdistributionen genom en bättre samordning avförstahandsmottag-ningen och den därpå följande vidareförsäljningen. Det bör nuvara möjligt att organisera en samordning på fiskförsäljningens områden i regiav fiskarnas egna organisationer. Samordningen skall kunna ske utan direktmedverkan av statsmakterna. Förslaget kritiseras i två motioner. Enligt motion 3026(fp) skulle det kunna få den effekten att konkurrensen minskar med därpåföljande konsekvenser i form av minskad effektivitet. Motionärerna hävdar medåberopande av och statens pris- och kartellnämndsremissvar att det finns betydande risk att konsumenternas tillgång till färskfisk minskar om förslaget genomförs (yrkande 2). () hävdar imotion 3027 att förslaget kommer att medföra att konsumentpriserna blir högreän vad som eljest blivit fallet. Utskottet finner i likhet med jordbruksministern attnäringens karaktär och dess beroende av förhållanden i andra länder samt denstarka konkurrensen på den internationella marknaden för fiskprodukter krävereffektivitet och en begränsning av kostnaderna. Ett område inom näringen soni fortfarande drar alltförhöga kostnader är leden mellan själva fisket och försäljningen idetaljistledet. Om kostnaderna för denna del av kedjan mellan fiskaren ochkonsumenten kan JoU1984/85:32 15 minskas skapas utrymme för dels rimliga konsumentpriser,dels tillräckliga inkomster för fiskaren. En rationell marknadsföring ochdistribution av fiskprodukter är dessutom en garanti för en hög kvalitet påvarorna. Enligt utskottets mening kan betydande fördelar vinnas om förslagetgenomförs. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag och avstyrkermotionerna i berörd del. Laxfiskets problematik är speciellberoende dels på laxens livsmönster, dels på fiskens höga matvärde. Totalt setthar laxfisket jämförelsevis liten betydelse för yrkesfisket. Av det svenskahavsfiskets sammanlagda fångst om utgjordes blott avlax. Värdemässigt är den större och uppgick fill av denyrkesmässiga fångsten. Lokalt har laxfisket väsentligt större betydelse. och svarade laxfisket för cahälften av yrkesfiskets inkomster och på Gofiand för av det totala fångstvärdet.Även i regionen kring , där förekomsten av lax är riklig, är yrkesfisketav stor betydelse som näring. Laxens egenskap av vandringsfisk får till följd attfiskare i olika regioner konkurrerar om samma laxar. Tack vare att en omfattande utsättning sker av odladlaxsmolt (ungar) i de reglerade vattendragens mynningar är tillgången på laxgod i . 1 de outbyggda älvarna har emellertid lekbestånden reduceratskraftigt. Minskningen är störst i fråga om Östersjölaxen. I vissa älvar finnsnu bara smårester av de tidigare bestånden. Enligt propositionen är skälen föratt bevara en naturlig laxproduktion som bas för odlingsverksamhet starka. Jordbruksministern framhåller att det är nödvändigt attåtgärder vidtas som innebär att bestånden av naturreproducerande laxkan byggas upp igen. Endast härigenom kan ett bra fiske efter lax säkras förframtiden. Enligt regeringens bedömning behöver fisket efter lax iöppna havet begränsas. Begränsningen bör omfatta alla länder. förslag om begränsning av havsfiskettillgodoses endast delvis i propositionen. Utredningen har föreslagitredskapsbegräns-' ning och begränsning av antalet fiskande som nyametoder för utsättning av lax utvecklas och internationella överenskommelser ombegränsning nås. Utredningen föreslår även att allt fiske efter lax utanför 12nautiska mil från kusten förbjuds. Jordbruksministern framhåller i anslutninghärtill att även om han är enig med utredningen om behovet av begränsningar ihavsfisket efter lax vill han inte förorda en svensk, ensidig begränsning. Hanframhåller i detta sammanhang att han tagit initiativet till särskildaöverläggningar med övriga berörda länder om gemensamma begränsningar avlaxfisket. Jämsides härmed bör pågående försök med fördröjd utsättning av laxfortsätta. Denna typ av laxutsättning kan sålun- JoU 1984/85:32 16 dadirekt komma att gynna det svenska laxfisket och därmed utgöra en godkompensation för de begränsningar som internationella överenskommelser kanresultera i. Insatser från svensk sida på detta område borde i det sammanhangetockså kunna intressera de övriga strandstaterna i för motsvarandeåtgärder. Han finner även rimligt att yrkesfisket medverkar i finansieringen. Närdet gäller laxfisket vid kusten ansluter sig regeringen till utredningensförslag som för övrigt i stor utsträckning tillämpas . Förslageninnebär att laxfisket minskas genom olika begränsningar i tillståndsgivningenbeträffande redskap resp. genom säsongsvisa fiskeförbud. Fiskådran hävdas.Även älvfisket efter lax begränsas så att lekvandringen inte äventyras. Sominledningsvis antytts ger laxens vandringsmönster upphov till intressekonfliktermellan havs-, kust- och älvfiskare. Intressekonfiikterna återspeglas i demotioner som framlagts. Itre mofioner yrkas att laxutrcdnirigens förslag om inskränkning av havsfisketantas av . () framhåller i motion 3012 att laxfisketvid kusten utanför de ej utbyggda älvarna utgör ett värdefullt underlag för detyrkesmässiga fisket. yrkesfiske är enligt motionen tillstörsta delen ett kombinationsfiske efter flera fiskarter. Där utgör laxen enviktig del för att full försörjning via fisket skall vara möjlig. Enmotsvarande argumentation förs av m. fl. (s) i motion 3015.Riksdagen bör kunna ge sitt stöd åt utredningens förslag om avveckling avlaxfisket utanför . Motsvarande förslag återfinns även i motion3021 av m. fl. (vpk, m, c). Enligt motionen har kommunerna vidde ej utbyggda älvarna nu alltmera insett sportfiskets roll i den expanderandeturismen. Intresset är därför starkt att de naturligt reproducerandelaxbestånden räddas och kan återuppbyggas. Itre motioner framställs yrkanden till förmån för havsfisket. iLjung m. fl. (m) vänder sig i motion 3014 mot förslaget att finansieraförsöksverksamheten med fördröjd utsättning från prisregleringskassan (yrkande3). Enligt motion 3023 av () har laxen ökat så att det enafångstrekordet efter det andra slås. Sysselsättningsmäs-siga ochregionalpolitiska skäl motiverar att licenser för yrkesfiskare beviljas förbyte av båt eller skepp även om fisket är helt eller delvisinriktat på laxfiske. Enligt motion 3026 (fp) bör den restriktivitet medbeviljande av laxfiskelicenser som anbefallts av föredraganden inte bli total.Innehavare av yrkesfiskelicenser måste få möjlighet att byta sina gamla båtarmot nya. Likaså bör det vara möjligt att utdela ett visst antal nyafiskelicenser till ungdomar (yrkande 3). Utskottetfår för sin del anföra följande. Riksdagenbegärde en snar utredning av frågan om hur vårt JoU1984/85:32 17 land bäst skall utnyttja den naturtillgäng vi har i dennaturligt reproducerande laxen (JoU 1982/83:7). Regeringens förslag är grundatpå den utredning som företagits med anledning av begäran. Som jordbruksministernframhåller är det nu angeläget att havsfisket efter lax begränsas. Vid fisketill havs kan nämligen åtskillnad inte göras mellan naturligt reproducerad laxoch den lax som satts ut efter odling. Laxfisket är intensivt från de fiestaländers sida. Utskottet finner det angeläget att de internationellaöverläggningar som inletts om en begränsning av laxfisket i drivstill ett framgångsrikt slut. bör de omedelbara ätgärder somförordats av utredningen inte komma till stånd. Utskottet ansluter sig vidaretill bedömningen att restrikfivitet iakttas vid prövning av fråga omyrkesfiskelicens då den sökande har för avsikt att fiska lax. Utskottet serpositivt på de ansträngningar som görs att genom införande av ny teknik förutsättning av laxungar pröva nya vägar för laxfisket. Utskottet tillstyrkerdärför förslaget att stödja vidareutvecklingen av pågående försök med fördröjdutsättning på andra platser än de traditionella. Som jordbruksministern påpekarmåste alla berörda parter medverka i åtgärder för att rädda laxen. Utskottetkan med hänsyn härtill och till att några redskapsbegränsningar m. m. inteföreslås icke finna fog för uppfattningen att prisregleringsmedel icke böranvändas för finansieringen av försöksverksamheten. Utskottet återkommer tillfinansieringsfrågan i samband med behandlingen av regeringens förslag omprisregleringen. Utskottet tillstyrker även regeringens övriga förslag omregleringen av laxfisket. Det anförda innebär att utskottet avstyrkermotionerna 3012, 3014, 3015, 3021, 3023 och 3026 i nu berörda delar. Konsumtionsodling av fisk. skaldjur m. m. En stor del av vattenbruket bestårav konsumtionsodling av fisk och musslor. Enligt propositionen bör utvecklingenav fisk- och skaldjursodlingen ske i planerade former där hänsyn tas tillmarknaden för produkterna och till det traditionella yrkesfisket samt tillmiljön. Som underlag för val av platser för denna verksamhet behövs planering,lämpligen inom ramen för kommunernas fysiska planering. Nya former förfiskeripolitiskt stöd till.fisk- och skaldjursodling behövs inte. I två motioner yrkas på ändringar av regeringens program.Enligt motion 3014 (m) bör lokaliseringen av fiskodling m. m. prövas eftermiljöskyddslagen och vattenlagen och inte efter en fysisk planeringsom kan riskera att bli godtycklig (yrkande 2). I motion 3024 av () yrkas att bofasta skärgårdsbor som avser att bedriva verksamheten sombinäring till jordbruk, fiske och andra skärgårdsnäringar skall ges förtursrättvid tillståndsgivningen (yrkande 1). Utskottet fär för sin del anföra följande. JoU1984/85:32 18 har totalansvarför den traditionella fiskerinäringen och för vattenbruket. Den har även attgöra den fiskbiologiska prövningen i samband med tillståndsansökan forvattenbruksanläggningar. Det är mot den bakgrunden naturligt att, somjordbruksministern påpekar, styrelsen får ansvaret för den övergripandeplaneringen pä området. Därvid bör samråd ske med berörda myndigheter ochorganisationer. När det gäller motionärernas krav om attvattenbruksanläggningar skall prövas efter miljöskyddslagen och vattenlagen fårutskottet erinra om att för att förenkla handläggningen avprövningen beslutat undanta anläggningar för odling av fisk, musslor ellerkräftdjur från tillståndsprövning enligt vattenlagen (1983:291; VL). Sammaanläggningar omfattas däremot av anmälnings- resp; tillståndsplikt enligtmiljöskyddslagen (1969:387; ML) beroende på storlekeri av det aktuellaföretaget m. m. 1984/85:10, JoU 1984/85:10). Utskottet finner även, liksom jordbruksministern, attinventeringen av vattnen bör påskyndas inom ramen för den fysiska planeringenför att man bättre än skall kunna avgöra frågor om lämpliglokalisering av odlingar och om de ätgärder som blir nödvändiga frånmiljöskyddssynpunkt. Vissa kommuner har redan utrett vattenanvändningsfrågor isin fysiska planering. Av det anförda framgår enligt utskottets mening attnågon risk för godtycklig planering icke torde föreligga enligt regeringsförslaget.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 3014 i berörd del. När det gäller det förslag som framförs i motion 3024 fårutskottet erinra om att vattenbruket prioriteras enligt årets regionalpolitiskaproposition (prop. 1984/85:115). Jordbruksministern framhåller i förevarandeproposition att behovet av fasta normer för prövning av stödärenden är stortoch att det ankommer på regeringen att besluta om handläggriingsformerna. Hanredovisar även ett förslag från statens industriverk om att formellt samråd börinföras med i länsstyrelsernas, utvecklingsfondernas ochindustriverkets beredning av stödärenden på detta område. Vattenbruketsbetydelse i sysselsättnings- och regionalpolitiska sammanhang får såsomframgår av den lämnade redogörelsen anses beaktad. Någon ytterligare riksdagensåtgärd med anledning av motionen i nu berörd del är enligt utskottets meningicke påkallad. Utskottet har icke heller i övrigt någon erinran mot vad ipropositionen anförts under detta avsnitt. Utskottet har funnit lämpligt att i detta sammanhangbehandla ett antal motioner frän allmänna motionstiden . I ett par motioner begärs införande av en ny stödform,vattenbrukslån, som skulle ges till samma förmånliga villkor som fiskerilånen.Yrkanden härom framställs i motion 750 (yrkande 1) av ochKjell (båda c) samt i motion 881 (yrkande 1) av m. H.(c). I samma motioner yrkas att verksamheter inom vattenbruket generellt JoU1984/85:32 19 skall undantas från avgifter för prövning och tillsynenligt miljöskyddslagen (motion 750 yrkande 2, motion 881 yrkande 3). I mofion881 yrkas vidare, att vattenbruket utvecklas vid sydostkusten och på (yrkande I).Förenklade regler förprövningsförfarandet vid vattenbruk efterlyses i mofionerna 1391 (yrkande 1) avChrister Eirefelt (fp) och 2039 av (). Enligt förstnämndamotion är riskerna för negativa miljöeffekter betydligt överdrivna (yrkande 2).Enligt motion 1398 (s) bör en riksplan upprättas för fiskodling i . Utskottetfår anföra följande med anledning av de nämnda motionerna. Jordbruksministern anför i propositionen, med hänvisningtill en kartläggning som utförts av , att det inte behövs fierformer för statligt stöd fill konsumfionsodling än de nuvarande. Utskottet haringen annan bedömning. När det gäller förslagen om befrielse från avgift vidprövning och tillstånd enligt miljöskyddslagen får utskottet erinra om attsärskilda, lägre taxor gäller för mindre fisk- och musselodlingar enligtförordningen (1984:380) om avgifter för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen.Vad beträffar yrkandena om förenkling av prövningsförfarandet har, somutskottet nämnt i det föregående, vissa förenklingar redan genomförts.Ytterligare försök till förenklingar aviseras i propositionen, bl. a. när detgäller anknytningen till prövning av fiskbiologiska frågorsamt fill strandskyddsreglerna i naturvårdslagen (1964:822). Förslaget i motion1524 om en riksplan för fiskodlirig, slutligen, får anses tillgodsett genom deåtgärder som aviseras i propositionen om en övergripande planering och somutskottet redovisat i det föregående. Som framgår av det anförda får motionernas olika syften iviss utsträckning anses tillgodosedda genom åtgärder som redan vidtagits resp.planeras. Utskottet är icke berett att därutöver föreslå någon ytterligareriksdagens åtgärd med anledning av motionerna såvitt nu är i fråga. Jordbruksministern anför ipropositionen att det behövs ett samlat program för forskning ochutvecklingsverksamhet på fiskets ornråde. Forskning kring laxfisk måste därvidägnas särskild uppmärksamhet. Arbetet med att bevara naturliga fiskbes;tånd ochdess gener skall fortsätta. Skogs-och jordbrukets forskningsråd har i uppgiftatt utarbeta ett samlat program för FoU på konsumfionsodlingens område. Dettagörs i samarbete med bl. a. , SLU och naturvårdsverket.Motsvarande program för FoU i övrigt på fiskets område bör utarbetas i närasamarbete mellan och efter samråd med övriga berördaorgan. har på regeringens uppdrag utrett fråganom säkerställande av de svenska fiskbeståndens genetiska resurser och framlagtvissa förslag. Förslagen är av olika karaktär och innebär bl. a. administrativaregleringar, forskning och fortsatt utredning. JoU 1984/85:32 20 Enligt motion 3019 av Per m. fi. (vpk)är de frågor som tas upp i av stor vikt. Motionärernaanser dock att den inriktning som frågorna fått i rapporten är för snäv ochbehöver omfatta ett vidare fält. Därför bör regeringen vid fastläggande av ettforsknings-och utvecklingsprogram på det aktuella området ta vederbörlig hänsyntill de synpunkter som angivits i en skrivelse som upprättats mot bakgrund aven diskussion av rapporten i Svenska kommitté förbevarande av genetiska resurser. Utskottethar ingen erinran mot vad som anförs i propositionen om utarbetandet av ettsamlat och övergripande FoU-program på fiskets område. Inom ramen för ettsådant program har de av föreslagna åtgärderna för bevarandeav resurserna hos det svenska fiskbeståndet sin givna plats. Utskottet utgårfrån att därvid även de synpunkter beaktas som lämnats i den av motionärernaciterade skrivelsen. Någon ytterligare åtgärd med anledning avmotionen torde icke böra påkallas. Iflera motioner från allmänna mofionsfiden yrkas på ökade forskningsresurser pävattenbrukets område. Enligt motion 750 bör en prioritering ske avforskningsresurser till vattenbruksområdet. Det gäller framför allt elementärgrundforskning men också forskning inom speciella områden som t. ex.förekomsten av algblomningar och dessas inverkan på bl. a. musslor (yrkande 4).Ett likartat yrkande återfinns i mofion 881 (yrkande 5). I båda motionernayrkas att referensanläggningar byggs för att utröna om vattenbruk med nu kändteknik har någon påverkan på miljön och hur en sådan påverkan kan undanröjas(motion 750 yrkande 3 och motion 881 yrkande 4). I motion 881 yrkas vidare attett planerat fiskodlingslaboratorium vid i äventillgodoser vattenbrukets behov (yrkande 6). I motion 1524 yrkar slutligen JanHyttring och (båda c) att ett planerat centrum för vattenbruk iMunkfors, , fär största möjliga statliga stöd. Utskottetfår med anledning av de nu behandlade motionerna erinra om att somtidigare framhållits har i uppdrag att utarbeta ett program för FoU påvattenbrukets område. Programmet kommer att ligga till grund för lämpligaprioriteringar av resurser på området inom staten och näringslivet. Frågan ombehovet av en referensanläggning kan enligt vad utskottet erfarit komma attaktualiseras i programarbetet. I övrigt torde outnyttjad kapacitet på områdetkunna utnyttjas. De frågor som väckts i de olika yrkandena är således iväsentlig utsträckning föremål för det ansvariga forskningsorganetsuppmärksamhet.