bet · G801FiU30 · 1984-12-31 00:00:00 — Med lönesummanavses underlaget för för arbetsgivaravgift till folkpensioneringenenligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Om det belopp som skall betalas ininte uppgår till skall inbetalning inte göras. För inbetalning av medel på likviditetskonto enligt 2 §gäller följande. Andra arbetsgivare än landstingskommuner och kommiinerskall , i avräkning på det slutliga beloppet, betalain ett belopp motsvarande av den del av avgiftsunderlaget för preliminärarbetsgivaravgift till folkpensioneringen för som överstiger 20miljoner kronor (preliminär inbetalning). Om delta belopp inte uppgår tillminst skall någon preliminär inbetalning på Iikviditetskonto integöras. Återstoden av beloppet enligt 2§ skall betalas in senast den 31 januari1986 (slutlig inbetalning). För inbetalning av medel på likviditetskon to enligt 2 §gäller följande. Arbetsgivare skall , i avräkningpå det slutiiga beloppet, betala in ett belopp motsvarande av dendel av avgiftsunderlaget för preliminär arbetsgivaravgift till folkpensioneringenför som överstiger (preliminär inbetalning). Omdetta belopp inte upp-, går till skall någon preliminärinbetalning på likviditetskonto inte göras. Återstoden av beloppet enligt 2 §skall betalas in (slutlig inbetalning). FiU1984/85:30 91 Regeringens förslag Reservantens förslag muner skall betala in det i 2 §angivna beloppet. Om den preliminära inbetalning- Om den preliminära inbetalning en överstiger vad arbetsgivaren en- enöverstiger vad arbetsgivaren en ligt 2§ skall betala in på likviditets- ligt2§ skall betala in på likviditets konto skall betala lillba- kontoskall betala tillba ka överskjutande belopp jämte 7 kaöverskjutande belopp jämte årlig ränta på det beloppet procentårlig ränta på det beloppet från inbetalningsdagen. Öretal som fråninbetalningsdagen. Öretal som uppkommer vid ränteberäkningen uppkommervid ränieberäkningen bortfaller. b) attriksdagen,med anledning av motion 1984/85:3207 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, c) att riksdagenmed bifall till motion 1984/85:3203 yrkande 4 b som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om överförande av de inbetalade medlen tillfjärde AP-fonden och löntagarfonderna. (), (), (), (), (), (c)och () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 52 börjar med "Om " och på s. 53 slutar med"motion 3239" bort ha följande lydelse: Beslutet att sättabilkreditförordningen i kraft liksom förslaget all skärpa reglerna vidavbetalnings-och kontokortsköp får långtgående konsekvenser för företag somsäljer varaktiga konsumtionsvaror. Bil-, båt-och husvagnsbranschen får bära enorimligt stor del av bördan för att komma till rätta medbytesbalansunderskottel. Åtstramningen får negativa återverkningar påsysselsättning och produktion i dessa branscher. Genom de föreslagnaskärpningarna av kredilreglerna blir det nästan omöjligt för privatpersoner attköpa dyrare konsumentkapitalvaror. I enlighet med vad som framhålls imotionerna 3238, 3239 och 3242 anser utskottet i stället att finanspolitiskaåtgärder, som t. ex. all slopa skalleraballen, borde vidtas för att motverkaförsämringen av bytesbalansen. Därigenom minskar budgelunderskotlet, pressenuppåt på räntan lättar, likviditetslillväxten dämpas och inflationstakt lenreduceras. Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion 3239att regeringen bör avstå från att genomföra de skärpningar iavbetalningsvillkoren som anges i proposition 217. Några särskilda åtgärder föratt tillgodose önskemålen i motion 3241 yrkandena 3, 6 och 7 är därmed intepåkallade. FiU1984/85:30 92 Vad utskottet anfört med anledningav motion 3239 yrkande 3 bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 4a bort ha följande lydelse: 4. beträffande begränsning av konsumtionskrediter a) allriksdagen med anledning av motion 1984/85:3239 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad ulskotlel anfört, (vpk) anser all dels den del av utskottets yttrandesom på s. 52 börjar med "Om " och på s. 53 slutar med"motion 3239" bort ha följande lydelse: Den nya lag som föreslås och somger regeringen bemyndigande att skärpa reglerna för avbetalningsköp kanaccepteras av utskottet. Utskottet vill dock framhålla alt mindre krediter, upptill , som ibland kan behövas för att möjliggöra vissa inköp, börbeviljas med kontantinsats och med en amorteringstid om högst 24månader. När det gäller åtgärder på bilismens område har riksdagenatt ta ställning till en förhöjd accis på nya motorfordon. De skärpta reglerför avbetalningsköp av motorfordon som utskottet anser har den meståterhållande effekten på bilköpen har regeringen redan beslutat om genomåterinförande av bilkreditförordningen med krav om kontantinsats på och enlängsta amorteringstid av 12 månader. Enligt utskottets mening bör emellertidbilligare bilar undantas från den hårda kreditförordningen och falla undersamma regler som utskottet ovan föreslagit för vanliga avbetalningsköp. Utskottet vill vidare föreslå all del införs endifferentierad accis, med en mindre ökning av accisen på billigare bilar och enstörre ökning på dyra bilar. En lämplig gräns är . Med delanförda tillstyrker utskottet motion 3241 yrkandena 3 och 6. Finansministern redovisade i ett frågesvar i kammaren den31 alt kommerskollegium avser att generöst medge undantag förhandikappade från förordningens bestämmelser. Därav följer att yrkande 7 imotion 3241 om undantag för handikappfordon måste anses tillgodosett. dels utskottets hemställan under 4 b bort ha följandelydelse: 4 b) dels att med bifalltill motion 1984/85:3241 yrkande 3 såvitt nu är i fråga som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om förmånliga avbetalningsvillkorför krediter lägre än , dels altriksdagen med bifall till motion 1984/85:3241 yrkande 6 och med avslag påmotion 1984/85:3241 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om avbetalningsköp av billigare motorfordon. FiU1984/85:30 93 (vpk) anser att dels den del av utskottels yttrandepå s. 47 som börjar med "Motionärernas förslag" och slutar med"och 12" bort ha följande lydelse: I syfte att begränsa de svenskastorföretagens kraftigt ökade investeringar utomlands bör, i enlighet med vadsom anförs i motionertia 3203 och 3241, en särskild kapitalexportavgifl utgåmed på den del av svenska direkta investeringar utomlands som finansierasgenom betalning från . Vidare bör för all stärka möjligheterna all styravalutaflödet valutaregleringen skärpas och kontrollen av bankernas ochförelagens valutaavdelningr ar förbättras. bör därutöver begära enutredning om en framtida centralisering av valulahandeln. dels utskottets hemställan under 5bort ha följande lydelse: 5. beträffande skärpning av valutapolitiken attriksdagen med bifall till mofionema 1984/85:3203 yrkande 3 och 1984/85:3241yrkandena 10, 11 och 12 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, (), (), (), (), (), (c)och () anser all den del av utskottels yttrande på s. 47 sombörjar med "Motionärernas förslag" och slutar med "och 12"bort ha följande lydelse: Mofionärernas förslag om en avgiftpå kapitalexport, skärpt valutapolitik och centraliserad valutahandel skullesannolikt mycket snabbt skapa negativa motreaktioner från vårahandelspartners. Vi är starkt beroende av vår utrikeshandel och har såledesmycket all vinna på en fri och oreglerad handel med ullandel. Enligt utskottelsmening borde valutapolitiken i stället liberaliseras som t. ex. i därvalutainflödel ökat kraftigt som en följd härav. Utskottet avstyrker motionerna3203 yrkande 3 samt 3241 yrkandena 10, 11 och 12. (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 53 som börjar med "I motion 3241 (vpk) föreslås" och på s.54 slutar med "är tillgodosett" bort ha följande lydelse: I motion 3241 (vpk) föreslås att gör elluttalande all en FiU1984/85:30 94 räntesänkning är nödvändig. Vidare krävs i motionen attränteregleringen återinförs och all en utredning om beskattning avrealräntevinster fillsälts. Utskottet delar uppfattningen all den höga räntans menligainverkan på samhällsekonomin bör föranleda all uttala all en snarräntesänkning är nödvändig. Skärpta valutaregleringar kan om de genomförsmedverka till att skapa ett läge där en räntesänkning kan ske snabbt. mening bör bankernas försök att höja ullåningsräntan väsentligt överdiskontohöjningen även föranleda ett återinförande av ränteregleringen. Den utredning om beskattning av realränlevinster somställdes i utsikt av regeringen bör enligt utskottets mening forcerasså att ett lagförslag på delta område kan föreläggas förbeslut. Med delanförda tillstyrker utskottet motion 3241 yrkandena 13,14 och 15. dels utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse: 6. beträffande kreditpolitiska åtgärder a) att riksdagenmed bi:fall till motion 1984/85:3241 yrkande 13 som sin mening ger regeringentill känna vad ulskotlel anfört om en sänkning av räntan, b)alt riksdagenmed bifall till motion 1984/85:3241 yrkande 14 hos regeringen begär förslag omåterinförande av ränteregleringen, c) alt riksdagenmed bifall till motion 1984/85:3241 yrkande 15 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om realräniebeskattningen, (), (), (), (), (), (c)och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 53börjar med "I samband" och på s. 54 slutar med "ärtillgodosett" bort ha följande lydelse: Utskottet anser attränteregleringen liksom andra kreditpoliliska regle ringar bör avskaffas. Dessaregleringar medför en tillväxt av kreditgivningen vid sidan avkreditinstituten. Detta har analyserats närmare i den kreditpolitiskautredningen (SOU 1982:52). Utredningen framhåller regleringarnas snedvridandeeffekter på kredilmarknaden och rekommenderar en övergång till en mermarknadskonform kreditpolitik. Utskottet delar denna uppfattning och avstyrkermotion 3241 yrkande 14. Del finns enligt utskottets mening inte någon anledningatt utreda frågan om beskattning av realräntevinster. Utskottet avstyrkermotion 3241 yrkande 15. FiU1984/85:30 95 Skattepolitiska åtgärder och rättvisfördelningspolitik (vpk) anser alt dels den del av utskottets yttrandesom pås. 54 börjar med "Det råder" och på s. 55 slutar med "och6" bort ha följande lydelse: Det råder ingen tvekan om att denutveckling som skett av den svenska ekonomin sedan slutet av 1970-lalelkraftigt rubbat vår välfärd och trygghet. Utskottet delar den uppfattning somframförs i motionerna au det.är en central uppgift för riksdag och regering attbidra till att skapa en mera rättvis fördelning i samhället. En viktig grundval för en sådan bättre fördelningspolitikär en ekonomisk politik som gör del möjligt att nå full sysselsättning.Arbetslösheten skapar svåra ekonomiska och sociala klyftor i samhället. Menoavsett om det råder s. k. högkonjunktur eller kris i den kapitalistiskaekonomin, oavsett om sysselsättningen är hög eller låg måste alltid kampenföras för en mera rättvis fördelning av produktionsresultatet. En sådan ekonomisk politik som förordas av vänsterpartietkommunisterna med samtidig insats av åtgärder för att skapa ökadsysselsättning och åtgärder för att skapa en bättre fördelning är enligt utskottetsmening den bästa grundvalen för en progressiv politik. Vad gäller de mer specifika frågorna i dessa motioner villutskottet anföra följande. I motion 823 framhålls alt en ny levnadsnivåundersökningbör genomföras. Utskottet anser också detta angeläget. I motion 1641 föreslås att produktionen skall utgöra dennya skallebasen. Enligt utskottets mening kan det finnas flera fördelar allinföra en produklionsbeskaltning. Utskottet delar alltså grundtanken imotionen. Inom ramen för det nuvarande skattesystemet bör, hävdasdel i motion 1641, åtgärder vidtas för all förbereda en övergång till enprogressiv statskommunal enhetsskatt. Utskottet tillstyrker detta förslag. Vidare föreslås i motionerna 1641 och 3203 attmervärdeskatten på livsmedel skall avskaffas. Utskottet anser det vara hög lidalt detta krav nu börjar genomföras. Det samlar enligt redovisadeundersökningar en stor majoritet av väljarna i alla partier. Utskottet anseratt den i motionerna föreslagna metoden med ett etappvis slopande av momsen pålivsmedel bör accepteras. I motion 3203 föreslås också att omsättningsskallen påaktier höjs med en procentenhet. Utskottet finner detta i hög grad befogat. Mot bakgrund av vad utskottet här anfört tillstyrksmotionerna 823, 1641 och 3203 yrkandena 5 och 6. dels utskottels hemställan under 7och 8 bort ha följande lydelse: 7. beträffande skattepolitiska åtgärder a) attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1641 som sin mening FiU1984/85:30 96 ger regeringen till känna vad utskottet anfört omgrundlinjer för en radikal skattepolitik, b) attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3203 yrkandena 5 och 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört dels om etappvis slopande av momseffekienpå livsmedel, dels om höjning av omsättningsskatten på aktier med enprocentenhet, 8. beträffande rättvis fördelningspolitik attriksdagen med bifall till motion 1984/85:823 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om en ny levnadsnivåundersökning, (), (), (), (), (), (c)och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 54börjar med "Del råder" och på s. 55 slutar med "bakomproduktionsfaktorbeskatlningen" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening måste denexpansiva politik som kommunisterna förordar avvisas. En sådanpolitik kan genom all den oundvikligen medför en högre inflation och därigenomallt större problem på arbetsmarknaden framkalla så starka negativafördelningseffekter alt närmast orimliga krav ställs på utformningen avfördelningspolitiken. Enligt utskottets meningar det inte möjligt att, somvänsterpartiet kommunisterna föreslår, först förorda en allmän expansivpolitik, som bortser från rådande obalanser, och därutöver krävafördelningspolitiska insatser som i kombination med den expansiva politikenenligt utskottets mening förvärrar obalanserna i ekonomin. Vad gäller de mer specifikafrågorna i dessa motioner vill utskottet anföra följande. I motion 823 framhålls att en ny levnadsnivåundersökningbör genomföras. Utskottet delar inte denna uppfattning. Undersökningar, sombelyser de skillnader i levnadsnivåer och som motionärerna framhåller somsärskilt vikliga, görs till en viss del löpande av statistiska centralbyrån.Därutöver kan nämnas det forskningsarbete som utförs inomsocialforskningsinsiitutel (jfr FiU 1982/83:4). , , och (allam) anser all dels den del av utskottets yttrandesom på s. 55 börjar med "\ motion 3038" och på s. 56 slutar med"yrkande 17" bort ha följande lydelse: FiU1984/85:30 97 I motion 3038 av m.fl. (m) kritiseras regeringens beslut alt frisläppa investeringsfonderna förVolvo för verksamhetsåren 1985 1988. Utskottet delar motionärernasuppfattning att genom regeringens beslut får en betydandekonkurrensfördel framför andra svenska företag, eftersom dessa bara kanutnyttja sina investeringsfonder efter särskilt beslut. Utskottetanser att tanken att använda investeringsfonderna som konjunkturpolitiskt instrumentär förlegad. Staten varken kan eller bör engagera sig i en sådan detaljeradkontroll av näringslivets verksamhet. Med delanförda tillstyrker utskottet motion 3038 yrkande 17. dels utskottets hemställan under 9bort ha följande lydelse: 9. beträffande utnyttjande av investeringsfonder attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3038 yrkande 17 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 15.De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen , , och (alla th) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 56 börjar med "Budgetutvecklingen /85" och på s. 69slutar med "" bort ha följande lydelse: Enligt senastebudgetprognos kommer budgelunderskotlet för innevarande budgetår att någotöverstiga , alt jämföra med regeringens prognos ikompletteringspropositionen på . Riksrevisionsverketsprognos är gjord utan hänsynstagande till regeringens och riksbankensåtgärder, varför den underskattar det slutgiltiga utfallet. Utskottet anser del inte sannolikt alt budgetunderskottetminskar under nästa budgetår med nuvarande uppläggning av finanspolitiken.Detta trots att bostadslånen på lyfts ut från budgeten fr.o. m. nästa budgetår, samt all en del krediter till affärsdrivande verk läggsom så alt de inte belastar budgeten. Förslagen i proposition 217 kommer netto alt innebära enförsämring av budgetunderskottet . Enbart ränteuppgången ökarstatsskuldräniorna med . Även om hänsyn las till deföreslagna skallehöjningarna kommer budgeten att försvagas . Utskottet anser att skillnaden mellan regeringens prognosför statsskuld-räntorna och del verkliga utfallet har varit anmärkningsvärtstor innevarande budgetår. uppskattade regeringenstatsskuldräniorna för /85 till . 1 1984/85. FiU1984/85:30 98 skrevs prognosen för statsskuldräniorna nertill . Verkligheten visade att denna prognos saknaderealism. I årets finansplan beräknade regeringen att statens ränteutgifterskulle uppgå till 70,6 miljarder . I kompletteringspropositionen skrevsstatsskuldräntorna . Riksrevisionsverkeluppskattade i sin senaste budgetprognos statsskuldräniorna till hela 76,5miljarder kronor för innevarande budgetår, redan före den senasteräntehöjningen. Utskottet anser att prognosen för nästa årsstatsskuldräntor lider av samma brist på realism. Med nuvarande uppläggning avfinanspolitiken kommer varje ny prognos att innebära att ränleposten stiger. Ifinansplanen beräknades den bli 71,2 miljarder och ikomplelteringspropositionen 73,8 miljarder. Efter räntehöjningen beräknasstatsskuldräniorna nu uppgå till 77,4 miljarder. Utan finanspolitiskåtstramning riskerar del slutgiltiga utfallet att ligga avsevärt högre ännuvarande prognoser. I den långtidsbudget sompresenteras i kompletteringspropositionen kartläggs konsekvenserna förbudgelutvecklingen fram fill 1989/90 av redan fattade beslut och gjordaåtaganden. Metodiken i långtidsbudgeten innebär att utgifter som ej ärindexerade har anlagils ligga stilla och att några nya ulgiflsåtaganden intehar förutsatts. Denna metodik innebär i ett historiskt perspektiv en kraftigunderskattning av den offentliga utgiftsutvecklingen. Långtidsbudgeten arbetar med två alternativ. Del förstaalternativet lågalternativet innebär en lönestegring och inflationstakt om5 % respektive fr. o. m. Räntenivån sjunker i detta fallsuccessivt för att slutårel uppgå till . BNP antas öka . Dettaalternativ överensstämmer i stort sett med balansallernativet i LU 84 ochtreårskalkylerna 1988. Trots all delta alternativ innebär allstatsutgifterna minskar i volym som skattebasen växer snabbi tillföljd av en reallöneökning på , beräknas det kassamässigabudgetsaldot uppgå till /90 (se diagram 2).Del betyder all inte ens vid en mycket gynnsam ekonomisk utveckling försvinnerbudgetunderskottet av sig självt. Om statsutgifterna i lågalternativet växte i takt med BNPskulle budgetunderskottet stiga till 1989/90. Vid enulgiftstillväxl på i enlighet rried utvecklingen under andra hälften av1970-talel blir underskol-tet hela när man är framme vidslutåret. Detta visar all någon real ökning av stalsulgiflerna över huvud tagelinte är möjlig om skall röra sig mot balans i samhällsekonomin. I det andra alternativet högalternativet stigerlönerna och priserna med i genomsnitt . Räntenivån antasuppgå till under slutåret. BNP beräknas till följd av försvagad exportligga kvar på oförändrad nivå. 1 detta alternativ försämras budgetsaldotsuccessivt för all slulåret uppgå till . FiU 1984/85:30 Diagram 2.Budgetsaldots utveckling /80-1989/90 M/ijarder kfonof Regeringss)i f te 79 80B0'81 81-82 82''83 SaW 84 85 85. '8 86 87 87 88 88 89 89 90 Källa:Långtidsbudgeten, prop. steg både priser och löner med , dvs. i högre takt än i högallernalivel. För att bryta dessa trender är delenligt utskottets mening nödvändigt all genomföra både kraftfulla minskningarav statens utgifter och budgetunderskottet som skattetrycket sänks. Långtidsbudgetenvisar att det inte bara är konjunkturpoliliska skäl som gör det väsenfligt attspara i statsutgifterna. Även av strukturella skäl är det nödvändigt att sanerastatsfinanserna om skall kunna komma in i en god ekonomisk utveckling. Enviktig slutsats ay långtidsbudgeiberäkningarna är att budgetproblemen intelöser sig av sig själva ens i lågalternativet, med dess jämfört med aktuellatendenser myckel positiva ekonomiska utveckling. Utskottetanser inte att en utveckling av budgetunderskottet i linje med lågalternativetär förenlig med den antagna pris-, löne- och ränteutveckling- FiU1984/85:30 100 För att komma in på lågalternalivets bana, som ledertill samhällsekonomisk balans , är bl. a. omfattande utgiftsminskningarnödvändiga. Lägre budgetunderskott har i sig en dämpande inverkan påsåväl pris- och kostnadsutvecklingen som räntenivån. Trots att regeringen tycksväl medveten om möjligheterna att dämpa pris- och kostnadsutvecklingen genomutgiftsnédskärningar dras inga slutsatser av detta vad gäller inflationsbekämpningen.Detta är en allvarlig brist i den nuvarande uppläggningen av den ekonomiskapolitiken. Mot bakgrund av den ekonomiskautveckling som tecknats i långtidsutredningen (LU 84) presenteras ikomplelteringspropositionen kalkyler över den ekonomiska utvecklingen under dekommande tre åren. Treårskalkylerna syftar till att beskriva olikakonjunkturförlopp . Långtidsbudgeten däremot redovisar endasteffekterna på budgeten av olika anlaganden om framför allt priser och löner. Treårskalkylerna har i likhet n:red långtidsutredningenoch långtidsbudgeten lagts upp kring två huvudalternativ. Balansallernativet bygger på ett anlagande om låga pris-och löneökningar, ungefär i linje med lågalternativet i långtidsbudgeten.Dessutom har budgetförstärkningar på under perioden1986-1988 lagts in i kalkylerna. Dessa budgetförstärkningar har antagils ske iform av nedskärningar i transfereringarna till kommun-, företags-ochhushållssektorerna. Utvecklingen enligt balansalternativel leder mot balanssåväl i ulrikesbetalningar som på arbetsmarknaden. I beskrivningen avutvecklingen konstaleras all konkurrenskraften och1985 inte utvecklats så positivt som antogs i långtidsutredningensbalansalternaiiv. Referensalternalivet förutsätter en pris- ochlöneutveckling i linje med' historiska samband. Till skillnad motlångtidsutredningens referensalternativ har antagits attfinanspolitiken stramas åt ytterligare i syfte att dämpa pris- ochlönestegringstakten och undvika en försämring av bytesbalansen ochstatsbudgeten. Jämfört med balansallernativet läggs därför ytterligarebudgetförstärkningar på ca 1986 och ca 10 miljarder kronor1987 in i kalkylen. Del betyder budgetförstärkningar på totalt 40 miljarderkronor för art hålla bytesbalansen under kontroll och fortsätta saneringen avstatsbudgeten. Innebörden av denna uppläggning är alt obalansen tar sig uttrycki framför allt ökande arbetslöshet. Grundtanken i treårskalkylerna att det - vid en mycket godekonomisk utveckling med låga pris- och löneökningar - behövsbudgetförstärkningar på strider mot regeringens strategialt inga flera besparingsåtgärder behöver vidtas. Utskottet finner del anmärkningsvärt att regeringen i denreviderade finansplanen i stort sett bortsett från den inriktning av denekonomiska FiU1984/85:30 101 politiken som rekommenderas i treårskalkylerna. Uttalandetatt "den inhemska efterfrågeulvecklingen måste anpassas till kravet påbalans i utrikesaffärerna" innebär att det behövs enfinanspolitisk åtstramning. Regeringen väljer i stället att hålla uppe deninhemska efterfrågeulvecklingen genom en ofinansierad skatterabatt. De budgetförstärkningar på mellan 1540 miljarder kronorsom lagts in i de två huvudalternativen borde enligt utskottets mening haföranlett regeringen att diskutera vilka transfereringar respektive vilkenoffentlig konsumtion som nedskärningarna i första hand skall beröra. Ett centralt mål för den ekonomiskapolitiken är att avveckla det strukturella underskottet i densamlade offentliga sektorn och sänka skalletrycket.