bet · G801KU28 · 1984-12-31 00:00:00 — omvissa vallagsfrågor (prop. 1984/85:119 samt motioner) I detta betänkande behandlasproposition /85:119 om ändring i vallagen m.m. I propositionen föreslås bl.a. att reglerna för tilldelning av valsedlar ändras på så sätt att ett partisom uppnår eller vid det senaste valet uppnådde mer än en procent av rösterna iriksdagsvalet skall få gratis valsedlar till samma antal som riksdagspartierna.Vidare föreslås ändrade regler för registrering av partibeteckning samt förpoströstning i kyrkofull-mäktigval. Det föreslås också att förfarandet medbrevröstning i , som försöksvis gällde vid 1982 årsval, skall komma till användning även vid val. I betänkandet behandlas därutöver följande frågor somtagits upp i nedan angivna motioner som väckts under allmänna motionstiden1985. - Ändrade villkorför budröstning vid allmänna val - motion 1984/85:287 av m.fl.(c), - Möjlighet tillandrahandsröstning - motion 1984/85:398 av (), - Generellmöjlighet till brevröstning - motion 1984/85:400 av (). Utskottet har tillstyrkt propositionens förslag samtavstyrkt motionerna. Reservationer har avgetts beträffande frågorna om villkorför budröstning (m, c, fp) och om brevröstning (m). På sistnämnda punkt haräven ett särskilt yttrande avgetts (fp). I proposition 1984/85:119 omändring i vallagen (1972:620) m.m., har regeringen föreslagit attanta de i propositionen framlagda förslagen till 1. lag om ändring i vallagen(1972:620), 2. lag om ändringi lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, 3. lag ombrevröstning i . Propositionens innehåll är i huvudsak följande. Antalet kostnadsfria valsedlar till riksdagspartiernaminskas från fem till fyra gånger antalet röstberättigade. I gengäld tilldelasett parti som uppnår eller vid föregående val uppnådde mer än en procent avrösterna i riksdagsvalet gratis valsedlar till samma antal somriksdagspartierna. 1 1984/85. 4 saml Nr 28 KU1984/85:28 2 parti som vid föregående riksdagsval har fått mer än enprocent av rösterna får partimarkerade valsedlar utlagda i vallokaler, påpostkontor etc. genom () försorg. Motsvarande justeringargörs beträffande valen till kommunfullmäktige och landsting. För att styrka att en ansökan om registrering avpartibeteckning biträds av föreskrivet antal röstberättigade medlemmar skallett parti kunna välja att - i stället för att till RSV ge in egenhändigtundertecknade förklaringar från medlemmarna - förete ett intyg av notariuspublicus om att de föreskrivna förklaringarna har visats upp för honom. Alla partier får, oavsett om de har registrerat sinpartibeteckning eller inte, rätt att lägga ut partimarkerade valsedlar i elleri anslutning till lokal där poströstning äger rum. Röstningen på postkontor i kyrkofullmäktigvalen får ifortsättningen bara ske t.o.m. torsdagen före valdagen. Den preliminärarösträkningen av poströsterna skall vidare ske i vallokalen och inte som hosvalnämnden. Vid val till riksdag och vid samma års val avlandstingsledamöter och kommunfullmäktige får röstberättigade som vistas iFörbundsrepubliken rösta genom att därifrån sända sina valsedlar tillvalnämnden med posten (brevröstning). Brevröstningen är avsedd att gå till påsamma sätt som vid valen 1982. I motion 1984/85:287 av BertilFiskesjö m. fl. (c) hemställs att beslutar att 11 kap. 3 § vallagenskall ha den lydelse som anges nedan: 3 §Väljare, som---- fyllt . Vårdare är den som yrkesmässigt eller på ett därmedlikartat sätt ger väljaren vård av mer varaktigt slag. Sådan valsedelsförsändelse för dem. Vårdare skall ange i vilket vårdnadsför hållande han står till väljaren. Vittne skall vara vittne. I motionen påpekas att det inte bara är släktingar utanäven vårdare som kan tjänstgöra som bud vid röstning med valsedelsförsändelse.Överklaganden till valprövningsnämnden visar emellertid att begreppet vårdaretolkas olika och att det har förekommit att valförrättare vägrat att godtavalsedelsförsändelser av det skälet att man inte ansett att budet kunnat göraanspråk på att vara vårdare för den röstande. Den osäkerhet som finns härvidlagär enligt motionen inte tillfredsställande. Ökad information på denna punktlöser inte det grundläggande problem som uppkommit genom att vallagen intenärmare anger vad som skall avses med vårdare. Vallagen bör därför ändras på såsätt att begreppet vårdare preciseras till att avse de fall där ettvårdnadsförhållande verkligen föreligger. Det bör således vara fråga om ettstabilt, varaktigt och/eller av samhället sanktionerat vårdnadsförhållande.Vidare bör enligt motionärerna vårdnadsförhållandet kunna styrkas inför röstmottagaren.Detta kan enklast ske genom en föreskrift om att arten av vårdnad skall angespå själva valsedelsförsändelsen. KU1984/85:28 3 enligt motionen bli möjligt att i efterhand lätt kunnakontrollera uppgiften. I motion 1984/85:398 av () hemställsatt beslutar om ändring i vallagen i enlighet med motionen. I motionen föreslås att de som röstar på parti som intevinner inträde i ges möjlighet att som andra alternativ också avgeröst på annat parti som vid valtillfället är ett riksdagsparti. Därigenomskulle man enligt motionären förhindra att röstande ställs utanför detdemokratiska systemet på grund av fyraprocentsspärren. I motion 1984/85:400 av () hemställsatt hos regeringen hemställer om förslag till brevröstning som ettkomplement till röstning på svenska beskickningar och konsulat. Motionären hänvisar bl. a. till den försöksverksamhet somgenomfördes i vid val samt attUtlandssvenskarnas förening i ett remissyttrande över betänkandet Rösträtt ochmedborgarskap (SOU 1984:11 och 12) framhållit att brevröstning bör införas somen komplettering till röstmottagningen i utlandet och gälla generellt iutlandet. Motionären framhåller även att det genom bättre information bör varamöjligt att reducera antalet ogiltiga röster, vilket var högt vid den omnämndaförsöksverksamheten. I föreliggande propositionbehandlas vissa vallagsfrågor. Till grund för propositionen ligger i olikasammanhang företagna utredningar. har i en skrivelsetill redovisat förslag beträffande dels en begränsning avtiden för poströstning i kyrkofullmäktigvalen, dels reglerna förtillhandahållande av valsedlar till de politiska partierna i riksdagsval. Deföreslagna ändringarna i reglerna för poströstning syftar till att undanröjavissa brister i bevarandet av valhemligheten som framkommit vid val.Förutsättningarna för registrering av partibeteckning har utretts inomjustitiedepartementet. Genom den föreslagna ändringen i denna del kan detundvikas att uppgifter om enskildas partitillhörighet måste offentliggöras iregistreringsärendet. Frågan om brevröstning i harbehandlats av rösträttskommitté i betänkandet (SOU 1984:11 och 12)Rösträtt och medborgarskap samt i en promemoria utarbetad av RSV. I nämndapromemoria har RSV i egenskap av central valmyndighet sammanställt ochanalyserat erfarenheterna års val samt lagt fram vissa förslag tilländringar i valförfarandet. Propositionens förslag överensstämmer i huvudsak medutredningsförslagen. Propositionen har inte föranlett några motionsyrkandenoch utskottet biträder propositionens förslag. Utskottet tar i detta betänkande även upp tre under denallmänna motionstiden väckta motioner rörande vallagsfrågor. I motion1984/85:400 av () begärs att skall 1 * 1984/85. KU1984/85:28 4 hemställa om förslag hos regeringen om generell möjlighettill brevröstning som ett komplement till röstning på svenska beskickningar ochkonsulat. Motionären hänvisar bl. a. till den försöksverksamhet som genomfördesi inför valen samt framhåller att det genombättre information bör vara möjligt att reducera antalet underkända röster,vilket var högt vid den omnämnda försöksverksamheten. har röstberättigade som vistas utomlandskunnat utöva sin rösträtt vid allmänna val och folkomröstningar genom att röstapå svenska beskickningar eller konsulat (10 kap. 7-11 §§ vallagen). I stortsett har röstmottagningen hos utlandsmyndigheterna kunnat genomförasutan invändningar från andra stater. Ett undantag utgör dock som redanpå motsatte sig röstmottagning hos svenska utlandsmyndigheter ilandet. Röstmottagning hos de svenska utlandsmyndigheterna i har därförinte genomförts sedan 1956 års val. års val visade det sig att inteheller längre godtog röstmottagning på de svenskautlandsmyndigheterna där. Som en försöksverksamhet infördes därför en särskildordning med brevröstning för de röstberättigade som vistades iFörbundsrepubliken (prop. 1981/82:224, KU 1981/82:37, rskr.1981/82:384). RSV har i den tidigare nämnda promemorian omerfarenheterna av val behandlat försöksverksamheten med brevröstning.RSV konstaterar att det administrativt inte utgör något större problem atthantera brevröstningen. Andelen underkända brevröster blev dock stor ().Erfarenheterna av brevröstningen vid val har även utvärderats av 1983års rösträttskommitté. Kommittén har också tagit upp den principiella frågan ombrevröstningen skall användas mera generellt . Kommittén konstaterade att en utvidgad användning avbrevröstningsförfarandet skulle innebära att det blev praktiskt genomförbartför fler personer som vistas utomlands att delta i de svenska valen. Det skulledock medföra att många väljare började använda denna röstningsmetod i ställetför att utnyttja det säkra och väl utvecklade förfarandet att rösta hosutlandsmyndigheterna. Därigenom skulle antalet underkända röster öka. Devinster som ett utvidgat brevröstningsförfarande skulle kunna ge i form avökade möjligheter att delta i valen uppvägde enligt kommitténs mening inte deökade riskerna för att röster skulle underkännas. Kommittén fann därför intetillräckliga skäl föreligga för att föreslå att brevröstning införs permanent. Frågan om brevröstning har som tidigare framgåttbehandlats även i den-nu aktuella propositionen 1984/85:119, varvidföredragande departementschefen har förklarat att det inte föreligger någraavgörande praktiska hinder mot att utnyttja brevröstningsmetoden även ifortsättningen. anser han dock att det inte finns skäl attgenerellt införa ett förfarande med brevröstning för röstberättigade som ärbosatta utomlands eller som av någon annan anledning vistas utomlands i sambandmed ett val. Inteheller enligt utskottets mening bör en generell möjlighet till brevröst- KU1984/85:28 5 framhållit uppvägerde vinster i form av ett ökat valdeltagande som en utvidgning av möjligheternatill brevröstning skulle kunna medföra inte riskerna av ett ökat antalunderkända röster. Brevröstningsförfarandet bör därför även fortsättningsvisanvändas endast i de fall då röstning vid svenska utlandsmyndigheter inte kangenomföras i något visst land. Utskottet avstyrker med det anförda motion1984/85:400. I motion 1984/85:398 av () begärs att vallagenskall ändras så att andrahandsröstning blir möjlig. Enligt motionen bör de somröstar på ett parti som inte vinner inträde i ges möjlighet att somandra alternativ också avge röst på annat parti som vid valtillfället är ettriksdagsparti. Frågan om andrahandsröstning har behandlats ikonstitutionsutskottets betänkande KU 1978/79:15 med anledning av en motion(1977/78:909) vari liknande tankegångar framfördes som i den nu aktuellamotionen. Utskottet anförde att motionsyrkandet hade beröringspunkter medpersonvals- och valkretsutredningens arbete (SOU 1977:94). Ett system medandrahandsröstning skulle emellertid enligt utskottet helt ändraförutsättningarna för det personvalssystem som utredningen föreslog. förslag hade remissbebandlats och var föremål förberedning inom borde enligt utskottets mening resultatet avdenna beredning avvaktas innan ytterligare utredningar på detta områdeföretogs. Personvals- och valkretsutredningens förslag ledde intetill lagstiftning. Enligt direktiven (Dir. 1984:23) till folkstyrelsekommitténär det naturiigt att kommittén tar upp de av personvals- ochvalkretsutredningen behandlade frågorna om personval och mindre valkretsar tillförnyat övervägande, och kommittén bör därför göra den ytterligare utredning avdessa frågor som kan behövas. Även spärren för små partier hör till de frågorsom kommittén kommer att ta upp till övervägande. Frågan om andrahandsröstninghar nära samband med det utredningsarbete som pågår inom folkstyrelsekommittén.Enligt utskottets mening finns det med hänsyn härtill inte anledning förriksdagen att ta ställning till motionens förslag. Yrkandet imotion 1984/85:398 avstyrks därför. Motion 1984/85:287 av m. fl. (c) tar uppfrågan om villkoren för budröstning. 1 motionen begärs en precisering i 11 kap.3 § vallagen beträffande begreppet vårdare. Vidare bör enligt motionen den somuppger sig vara vårdare kunna styrka inför röstmottagaren att så är fallet. om att arten av vårdnad skall anges på själva valsedelsförsändelsenföreslås därför bli införd i nämnda stadgande. Motionsyrkanden av samma innebörd som det nu aktuella harbehandlats av , (KU1984/85:10). Utskottets majoritet avstyrkte därvid två motioner som tog uppdenna fråga . och hänvisade till den bedömning som utskottet gjort underföregående . Utskottet underströk vidare vikten av att budröstningsförfarandet KU1984/85:28 6 och partiernas värvning hålls klart isär samt att det varav särskild betydelse att de som medverkar i röstningsförfarandet påvårdinstitutioner följer gällande regler. Det kunde enligt utskottetförutsättas att de politiska partierna kommer att verka för att de aktiva i detlokala valarbetet blir orienterade om gällande föreskrifter. Enligt utskottets mening föreligger inte skäl att frångåden bedömning tidigare gjort i denna fråga. Motion 1984/85:287avstyrks således. l.att med bifall tillproposition 1984/85:119 antar de i propositionen framlagda förslagen till a) lag om ändringi vallagen (1972:620), b) lag om ändringi lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, c) lag ombrevröstning i , 2. att beträffande frågan ombrevröstning avslår motion 1984/85:400, 3. att beträffande frågan omandrahandsröstning avslår motion 1984/85:398, 4. att beträffande villkorenför budröstning avslår motion 1984/85:287. Närvarande: ()*, (), YngveNyquist (s), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), i (m),()*, (), (), (), () och (vpk). * Ej närvarande vid justeringen. Brevröstning (mom. 2) av , Hans Nyhage, i ochElisabeth (alla m) vilka anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar"Inte heller" och på s. 5 slutar "motion 1984/85:400." bortha följande lydelse: Enligt utskottets mening talar flera skäl för attgenerellt införa brevröstning i utlandet. Avstånden till de svenskautlandsmyndigheterna kan i många KU 1984/85:28 7 fall vara mycket stora, vilket medför att många svenskar iutlandet av tidsskäl och av ekonomiska skäl ej kan utnyttja sin rösträtt. Detär därför angeläget att röstberättigade som vistas utomlands som ett alternativkan välja brevröstningsförfarandet. Brevröstning är vidare ekonomisktfördelaktig för statsverket genom att utlandsmyndigheternas arbetsbelastningminskar. Det kan dessutom antas att antalet ogiltiga brevröster kommer attminska avsevärt om brevröstningen blir ett bestående komplement till annanutlandsröstning. Även ökad information och bättre anvisningar bör bidra tillminskat antal fel. Utskottet delar mot bakgrund härav motionärens uppfattningatt regeringen bör framlägga ett förslag som generellt möjliggör för svenskarsom vistas utomlands att brevrösta. Med det anförda tillstyrker utskottetmotion /85:400. dels att utskottet under moment 2 bort hemställa; 2. att beträffande fråganom brevröstning med bifall till motion 1984/85:400 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Villkoren för budröstning (mom. 4) av (), (), Hans Nyhage(m), i (m), (), ()och () vilka anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar"Enligt utskottets" och slutar "avstyrks således." bort haföljande lydelse: Såsom framhållits i motion1984/85:287 samt även i en gemensam borgerlig reservation till det nämndautskottsbetänkandet är olika former av budröstning ett viktigt komplement tillden personliga röstavgivningen. Det är av största vikt att riskernaför otillbörlig påverkan vid budröstning i görligaste mån undanröjs.Erfarenheten visar att särskilda problem uppkommit i vad gäller budröstninggenom vårdare. missbruk, i några fall beivrade vid domstol, harförekommit. Det har vidare, vilket även påpekas i motionen, rått stor osäkerhetom vad som skall avses med vårdare i vallagens mening. Denna osäkerhet kan inteundanröjas med allmänna uttalanden från sida utan kräver attlagtexten ändras. En precisering i enlighet med motionens förslag bör därförgöras av detta begrepp. Därmed bör således avses ett stabilt, varaktigtoch/eller av samhället sanktionerat vårdnadsförhållande. Gränsen bör gå vid deinsatser som normalt görs av en hemsamarit. Utskottet delar även motionärernas åsikt att det ärviktigt att den som uppger sig vara vårdare kan styrka inför röstmottagaren attså är fallet. Såsom påpekas i motionen är det inte realistiskt att utgå frånatt valförrättar-na skall ha sådan personkännedom att en muntlig uppgift kananses tillgodose kontrollkravet. Genom en föreskrift om att vårdaren skall angei KU1984/85:28 8 vilken egenskap han lämnar väljaren vård på självavalsedelsförsändelsen blir det möjligt att åtminstone i efterhand företakontroller. En bestämmelse av föreslagen typ torde därför även ha en preventiveffekt. Utskottet tillstyrker med hänvisning till det anförda motion 1984/85:287. dels att utskottet under moment 4 bort hemställa 4. att beträffandevillkoren för budröstning med bifall till motion 1984/85:287 antar följande Lag om ändring i vallagen (1972:620) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 3§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Väljare, som på grund av sjukdom, rörelsehinder eller högålder ej kan inställa sig i vallokalen för det valdistrikt där han är upptageni röstlängd eller, om han vistas utomlands, hos närmaste utlandsmyndighet därröstning äger rum, får lämna valsedel genom bud. Bud får den vara som ärväljarens barn, barnbarn, fader, moder eller syskon eller hans vårdare och somfyllt . Sådan valsedelsförsändelse anordnas på följande sätt. Väljaren lägger för varje val självin sin valsedel i ett innerkuvert. I närvaro av budet och ett vittne läggerhan sedan in iordningställda innerkuvert i ett ytterkuvert för valsedelsförsändelseoch tillsluter detta. Därefter tecknar väljaren på ytter-kuvertet försäkran påheder och samvete att han förfarit på detta sätt samt att han av anledning somanges i första stycket ej kan inställa sig för röstning i vallokalen förvaldistriktet eller hos utlandsmyndigheten. Budet och vittnet intygarskriftligen att väljaren egenhändigt undertecknat Väljare, som på grund av sjukdom, rörelsehinder eller högålder ej kan inställa sig i vallokalen för det valdistrikt där han är upptageni röstlängd eller, om han vistas utomlands, hos närmaste utlandsmyndighet därröstning äger rum, får lämna valsedel genom bud. Bud får den vara som är.väljarens barn, barnbarn, fader, moder eller syskon eller hans vårdare och somfyllt . Vårdare är den som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sättger väljaren vård av mera varaktigt slag. Sådan valsedelsförsändelse anordnaspå följande sätt. Väljaren lägger för varje val själv in sin valsedel i ettinnerkuvert. I närvaro av budet och ett vittne lägger,han sedan iniordningställda innerkuvert i ett ytterkuvert för valsedelsförsändelse ochtillsluter detta. Därefter tecknar väljaren på ytter-kuvertet försäkran påheder och samvete att han förfarit på detta sätt samt att,han av anledning somanges i första stycket ej kan inställa sig för röstning i vallokalen förvaldistriktet eller hos utlandsmyndigheten. Budet och vittnet intygarskriftligen att väljaren egenhändigt undertecknat KU1984/85:28 9 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse försäkran samt att något förhållande försäkran samt attnågot förhållande som strider mot innehållet ej är känt som strider mot innehållet ej är känt för dem. Vittne skall ha fyllt . Vårdare skall ange i vilket Väljarens make eller barn eller ma- vårdnadsförhållande han står till väl- kens barn får ej vara vittne. jaren.Vittne skall ha fyllt . Väljarensmake eller barn eller makens barn får ej vara vittne. () anför beträffande frågan ombrevröstning: Enligt min mening bör strävan varaatt ge envar röstberättigad oavsett var han eller hon bor en inte blottteoretisk utan även en praktisk möjlighet att rösta. Den teoretiska möjligheten finns överallt utom i FörbundsrepublikenTyskland och i . Den praktiska möjligheten är ofta begränsad på grund avlånga avstånd till svensk beskickning eller särskild röstmottagning. anser jag det ligga ett värde i sig i attväljaren personligen lämnar valsedeln till valförrättaren eller röstmottagaren.Jag är därför inte beredd att förorda att brevröstning införs generellt. Jag har noga övervägt om det skulle gå att finna en modellför att kunna införa brevröstning för dem som inte kan tänkas nå ettröstmottagningsställe. Jag har då funnit att på grund av de praktiska problemenmed hänsyn till varierande infrastruktur det knappast är ens teoretiskt möjligtatt finna en modell som är tillämplig generellt i världen. Med hänsyn härtill och till att det med största sannolikhetendast gäller en liten minoritet utlandssvenskar har jag anslutit mig tillutskottets majoritet.