bet · G801JoU20 · 1984-12-31 00:00:00 — a) attriksdagen i vad avser avverkningsstopp m. m. lämnar motionerna 1983/84:452,1983/84:504 yrkande 3, 1983/84:847, JoU1984/85:20 19 1983/84:849 yrkande 3 i denna del, 1983/84:902 yrkande 5och 1983/84:1854 utan ytterligare åtgärd, b) att ivad avser fjällblädning m. m. lämnar motionerna 1983/84:680 och 1983/84:849yrkande 3, båda i denna del, utan ytterligare åtgärd, c) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet i det föregående anförtom återhållsamhet med bedrivande av skogsbruk i fjällnära skogar, m, m., 2.beträffande förvaltningen av fjäilnära skogar attriksdagen avslår motion 1983/84:680 i denna del. Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), (), (), (), (), JanFransson (s), (), (vpk), (),() och (). Avverkning m. m. i de fjällnära skogarna (mom. 1 c) (vpk) anser att dendel av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "Utskottet vill"och slutar med "av renskötselområdet" bort ha följande lydelse: Utskottet vill för sin del understryka skogsvårdslagensstadgande om att avverkning inte får ske pä annat sätt än genom röjning eller gallring som främjar skogens utveckling eller genom slutavverkning som är ändamåls enlig för anläggning av ny skog. Utskottet anser i enlighet härmed att forskarnas återgivna och övriga uttalanden bör bli vägledande för skogsbruket i här ifrågavarande områden. Som också (= utskot tet) ---- fjällnära området. Enligt lantbruksstyrelsens mening bör det JoU1984/85:20 20 för områden ovanför skogsodlingsgränsen där motstridigainarkanvänd-ningsintressen föreligger vara möjligt att avvakta med ingripandeskogsbruksätgärder intill dess sådan planering genomförts. Utskottet delardessa synpunkter och vill i detta sammanhang förorda största möjliga återhållsamhetmed skogsbruksåtgärder i de av samebyarna i hänglavsinventeringen utpekadesärskilt viktiga områdena, i avvaktan pä resultatet av denmarkanvändningsplanering som igångsatts inom olika delar av renskötselområdet. Avverkning m. m. i de fjällnära skogarna (mom. 1 c) () anser att iutskottets yttrande på s. 18 mellan de stycken som börjar med "SjälvfalletbörAv den" bort ingå ett avsnitt av följande lydelse: Som utskottet i det föregående framhållit har under senaretid åtskilligt nytt material framkommit som bör vara ägnat att medverka tillatt underlätta lösningen av de intressemotsättningar som finns när det gällerde fjällnära skogarna.Naturvårdsverket och har lagt fram resultatetav sin urskogsinventering, lantbruksstyrelsens hänglavsinvente-ring gervärdefulla uppgifter om rennäringens villkor och kommer resultatetav fjällutredning att föreligga. Försök med samordnadmarkanvändningsplanering pågår, vilka bl. a. i kommit ganskalångt på väg. Utskottet har understrukit nödvändigheten av storåterhållsamhet med bedrivande av skogsbruk i de fjällnära skogarna, framförallt i de hänglavsbärande skogsområden som är särskilt viktiga för rennäringen.Utskottet anser för sin del att man i avvaktan på fastläggandet av ettsäkerställandeprogram över huvud taget inte bör företa några avverkningar inomområdet, om rennäringens eller naturvärdens företrädare motsätter sig dessa.Detta innebär att utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck imotion 1983/84:902 av m. fl. (fp). Såvitt avser statens markbör den önskvärda återhållsamheten kunna åstadkommas genom erforderligadirektiv från de skogsvårdande myndigheterna eller, om så erfordras, frånregeringen. Skulle utvecklingen på enskild mark påfordra särskilda åtgärderutgår utskottet frän att ansvariga myndigheter riktar uppmärksamheten härpå. Regeringens uttalanden om att skogsområdena ,och Kirjesålandet skall bevaras för framtiden är mot bakgrund avvad utskottet anfört självfallet att hälsa med tillfredsställelse. Dockanser utskottet att man bör gå i författning om att ge de tre områdenaett mera permanent skydd, bl. a. genom att överföra desamma till naturvårdsfonden.Vad nu sagts gäller även de 52 urskogsområden som domänverket ochnaturvårdsverket kommit överens om att skydda. JoU1984/85:20 21 Förvaltningen av fjällnära skogar (mom. 2) (), iLjung (m), (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 18 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: 'Utskottet finner för sin del att motion 1983/84:680 avBörje och (båda c) innehåller flera värdefullasynpunkter. Som i det föregående utförligt redovisats har det under senare tidförts en omfattande debatt om domänverkets planer pä avverkning av fjällnäraskogar. Debatten har framför allt berört domänverkets avverkningsmetoder medstora sammanhängande kalytor. Detta har skapat problem för samernas rennäringsintresse.Forskarna har varnat för svära äterbeskog-ningsförhällanden. Fjällbefolkningenär också tveksam till de klimat- och rekreationsmiljöförändringar som följer avskogsbruk med stora kalhyggen. 1 likhet med motionärerna anser utskottet att det skullevara intressant att pröva den skogsskötselmetod som mera liknar småskogsbruketsi fjällnära skog, dvs. gallring, viss blädning samt mycket små kalytor. Ettsådant skogsbrukssätt låter sig inte förenas med storskogsbrukets sätt attdriva skogsavverkning. Däremot borde enskilda skogsbrukare ha goda möjligheteratt gå så varsamt fram att både skogliga betänkligheter och ortsbefolkningensbetänkligheter skulle upphöra. De som lättast klarar av ett sådantskogsbrukssätt torde vara den ortsbundna befolkningen. Praktiskt kan dettaförverkligas på fiera sätt. Dels kunde områden överlåtas med äganderätt tillortsbefolkningen, dels skulle man kunna använda en form med längtidsarrenden.Med skisserad handlingslinje skulle man vinna såväl ett visst utnyttjande av skogarnasproduktionsförmåga som behövliga arbetstillfällen, samt klara de krav somnaturvårdare, rennäringens företrädare och övrig ortsbefolkning ställer. Enligt utskottets mening talar flera skäl för attriksdagen hos regeringen begär initiativ till en undersökning rörandemöjligheterna att fä till stånd en mera utbredd användning av sädana småskaligaskogsskötselmetoder, som är bättre anpassade till förhållandena i de fjällnäraskogsområdena. Utskottet anser vidare att kontlikt mellan olika näringsintresseni området skulle kunna undvikas om samerna på sätt som ovan redovisats genomägande disponerade de berörda markområdena. Förutsättningarna för sådanaförändringar i ägostrukturen bör närmare utredas. dels utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse: 2. beträffande/ö/-va//ni«gen av fjällnära skogar attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1983/84:680 i denna del, JoU1984/85:20 22 Avverkning m. m. i de fjällnära skogarna (mom. 1 c) och (båda c) anför: Utskottet understryker i detta betänkande att det finnsanledning att iaktta stor återhållsamhet med bedrivande av skogsbruk i de fjäilnäraskogarna. Detta gäller framför allt de av samebyarna i hänglavsinventeringenutpekade särskilt viktiga områdena, i avvaktan på resultatet av denmarkanvändningsplanering som igångsatts inom olika delar av renskötselomrädet.Utskottet uttalar sig i sammanhanget för en utveckling och effektivisering avsamrädsförfarandet inellan skogsbruk och rennäring. Vidare betonas behovet avskonsammare skogsskötselmetoder i området. Vad utskottet i förevarandesammanhang anför bör enligt utskottets mening som sin mening geregeringen till känna. Utskottet gör sina uttalanden i samband med prövningen avsju vid årets början väckta motioner med förslag till åtgärder av olika slag isyfte att bevara de fjällnära skogarna. Självfallet är det prövningen av dessamotioner som motiverar att utskottet gör uttalandena. Normalt brukar dettaredovisas så att utskottet i förekommande fall föreslär att medanledning av berörda motioner gör ett tillkännagivande. Det hade därför varitnaturligt att utskottets hemställan i moment 1 c) hade utformats med en sådanformulering. Då vi emellertid anser att ett enhälligt uttalande frånutskottets sida på denna punkt bör ha ett värde i sig, vill vi inte göra fråganom hemställans utformning till föremål för särskilt yrkande. När utskottet talarom att stor återhållsamhet skalliakttas med bedrivande av skogsbruk i de fjällnära skogarna förutsätter vi attden markanvändningsplanering som igångsatts bedrivs effektivt och medall möjlig skyndsamhet. Givetvis är det angeläget att vi så snabbt som möjligtfår klarhet i fråga om hur de olika markanvändningsanspräken på bästa sättskall kunna tillgodoses. 1 detta sammanhang finns ingen anledning att bestrida attvarje form av restriktioner när det gäller skogsbruket givetvis kan medföraproblem när det gäller sysselsättningen inom området. 1 och för sig är detemellertid inte säkert att ett återhållsamt skogsbruk av det slag utskottetförordar behöver orsaka en minskad sysselsättning. Ett visst bortfall avavverkningsåtgärder kan sålunda kompenseras genom ökade insatser i fråga omskogsvårdsåtgärder. En tillämpning av sådana mera småskaligaskogsbruksmetoder, som närmare berörs i reservation 3, kan också bidra tillökade arbetstillfällen. När det gäller arbetssituationen vid inlandssågverken villvi framhålla, att virkesflödet från fjällkommunerna normalt endast till enmindre del går till dessa sågverk. Det är sålunda inte så mycket avverkningensomfattning som fastmer andra faktorer som styr virkesflödets riktning. Eftersomdet visat sig svårt att få fram tillräckligt härdigt föryng- JoU1984/85:20 23 ringsmaterial för det fjällnära skogsområdet vill vislutligen nämna att en ökad satsning på åtgärder i syfte att dra framplantmaterial, särskilt anpassat för ifrågavarande klirnat ochmarkförhållanden bör kunna övervägas, bl. a. i sysselsättningsfrämjande syfte. Avverkning m. m. i de fjällnära skogarna (mom. I c) (vpk) anför: För det första sä delar jag inte fullt ut de värderingaroch slutsatser som anförs i betänkandet. Exempelvis redovisar utskottet ettantal orsaker varför skogsnäringen visar ett ökat intresse föratt utnyttja de fjällnära skogarna. Enligt min mening utelämnas ett tungtvägande skäl för detta intresse, kanske det tyngsta, nämligen denöveravverkning som har skett pä statens skogar. Enligt skogsstyrelsensöverslagsberäkning utgör den på lång sikt möjliga slutavverkningsytan 28 500ha, vilket kan jämföras med en genomsnittlig slutavverkning av 46 800 ha, underperioden /71 1979/80 enligt riksskogstaxeringens stubbinventering. påverkar dylika skilda uppfattningar inte de förslagtill åtgärder som utskottet förordar och vilka jag anslutit mig till, men jaghar ansett det vara angeläget att markera detta. Jag har i stort sett anslutit mig till de överväganden somutskottet gjort beträffande avverkning m. m. i de fjällnära skogarna, men jaganser att de åtgärder som utskottet föreslär inte är till fyllest och att etttillräckligt beslutsunderlag för ett ställningstagande till markanvändningen idessa områden inte föreligger. Motiveringen för detta är följande: Utskottet understryker att de områden som innefattas i vadsom allmänt kallas fjällnära skogar hör till de värdefullare områdena i värtland. Detta vill jag ytterligare understryka genom att erinra om att dessaområden ingår i det område som benämns som sista vildmark. Inte minstmed tanke pä agerande internationellt för skydd av natur är det avutomordentlig betydelse att värt land såväl ur nationellt som internationelltperspektiv tar ett ansvar för den resurs som nämnda område utgör. Att frågan omannan markanvändning än skogsbruk är viktig, ja t. o. m. viktigare, framgårockså i rapporten frän forskarna, där det bl. a. heter: har önskat få vårasynpunkter på möjligheterna att förnya skogen i fjällnära områden. Även om vianser att förnyelse av skogen är en viktig fråga tycker vi, att frågorna om hurmarken skall användas i dessa områden är än viktigare. Härvid är rennäringensbehov, behovet av sysselsättning i skog och industri främst på lokal nivå,vilka områden som bör lämnas orörda av naturvårdsskäl och för forskning samtområden som kan gynna en uppbyggnad av turistnäringen, viktiga frågor som ocksåmåste beaktas. Av det här kan den slutsatsen dras,och som i skilda sammanhang krävs, att ett allmänt avverkningsstopp i defjällnära skogarna ett slags moratorium införs. är detta av skilda skälinte möjligt. JoU1984/85:20 24 mark berörs också privat- och allmänningsskog. Ettavverkningsstopp skulle dels vara främmande för nuvarande äganderättsbegrepp,dels vara oförenligt med nuvarande lagstiftning, om höga ersättningskrav skallundvikas. ägs de två nordligaste länens fjällnära skogar till övervägandedelen av staten under domänverkets förvaltning. Detta innebär självfallet attdet kommer att fä stor betydelse vilken inriktning användningen av dessaområden får, och här har regering och riksdag möjlighet att styra den framtidaanvändningen. Som jag förut nämnt så anser jag att ett tillräckligtbeslutsunderlag för att bedöma och ta ställning till den framtidamarkanvändningen i dessa områden inte föreligger. Därför anser jag atthela frägekomplexet kring de fjällnära skogarna, utöver de undersökningar somnu pågår, måste utredas omgående. I detta utredningsarbete, som bör avunder en femårsperiod, måste både nuvarande och framtida värden av annanmarkanvändning än skogsbruk beaktas. Då det gäller domänverkets avverkning ovanskogsodlingsgränsen är denna tänkt ske . Efteröverläggningar mellan domänverket och naturvärdsverket och efter regeringensbeslut om tre områden, så återstår knappt 60 000 ha av de 83 000 ha somdomänverket indelat för avverkning. Här kan man räkna fram en årligavverkningskvantitet och på basis av detta medge en 5-årig avverkningsperiod,dvs. den tänkta tiden för utredningsarbete. Huvudregeln för denna avverkningbör, förutom vad utskottet har uttalat, vara att den skogskvantitet som tillätsavverkas skall tas ut sä det ej omöjliggör ett framtida beslut att lämna defjällnära skogarna orörda. När det gäller vad som bör utredas anser jag bl. a.följande vara angeläget. Rennäringensframtid, behov av orörda marker m. m. Markanvändningsplanmed en biologisk gräns för skogsbruk. Planen bör ta ställning till rennäringturism skogsbruk skyddad skog och eventuellt annat intresse. En allsidigtsammansatt expertgrupp tillsätts för att pröva föryngringsmöjligheterna. a. medtanke på inlandssågarnas situation, deras behov av virke etc. bör även utredasvilken omfattning överavverkningen har pä de aktuella fjällreviren samt vilketvirkesförråd dessa revir har nedanför SO-gränsen. Frågan om ett slopatavkastningskrav för domänverket i inland bör studeras liksom fråganom extra insatser erfordras för skogsvårdsåtgärder i detta område. Sammanfattningsvis innebär det jag här har anfört att detskulle vara möjligt, utan nämnvärda hinder för skogsbruket, att erhålla ettbeslutsunderlag som gör det möjligt att avgöra frågan hur vi skall förvaltaEuropas sista vildmark. Då det inte varit möjligt att få gehör för nuredovisade synpunkter i utskottets uttalande kommer jag i annat sammanhang attåterkomma till med förslag angående dessa områden. JoU1984/85:20 25 över vissamotioner om bevarande av fjällnära skogar behandlar f. n.ett antal under den allmänna motionstiden väckta motioner i vilkaföreslagits ett riksdagsuttalande om bevarande av vissa s. k. fjällnära skogsområden(se bilagda sammanställning). Mot bakgrund av gällande regler om kompetensfördelningenmellan riksdag och regering har jordbruksutskottet hemställt om konstitutionsutskottetsyttrande över förslag om ett riksdagsuttalande om bevarande av vissa specifikaskogsområden, utifrån de synpunkter har att företräda. och domänverket har i skrivelse den3 hemställt att regeringen beslutar om dispositionen av tre särskiltangivna 3. k. urskogsområden, nämligen i kommun, Dellikälveni kommun samt Kirjesålandet i kommun. I skrivelse den 5oktober 1984 har bl. a. anfört att ochdomänverket kommit överens om att skydda 52 urskogsområden. Samtliga områdenbör enligt överföras till naturvärdsfonden i vad avser marksom nu redovisas på domänfonden samt, i vad gäller staten tillhörig mark iövrigt, upptas på naturvårdsfonden. har i skrivelse till regeringen den 29 oktober1984 begärt att få driva skogsbruk inom vissa angivna arealer inom ,och Kirjesålandet. 1 beslut har regeringen uttalat attskogsområdena , och Kirjesålandet är av sådan betydelsefrån naturvårdssynpunkt att de skall bevaras för framtiden. I beslutetföreskrev regeringen att avverkning av skog inom dessa områden inte fick ske.Vidare anfördes att regeringen senare kommer att ta slutlig ställning tillformerna för skydd och förvaltning av dessa tre områden liksom övriga 52områden. har beträffande den nu aktuellakompetensfrågan inte funnit anledning att göra annat uttalande i ärendet änatt det från konstitutionell synpunkt inte föreligger något hinder mot attriksdagen prövar de i motionerna framförda förslagen om åtgärder frånregeringens sida i fråga om bevarande av s. k. fjällnära skogar. JoU1984/85:20 26 Närvarande: (), (), BertilFiskesjö (c), (), Hans Nyhage (m), (), (), i (m), (). ElisabethFleetwood (m), (), (), (), LarsErnestam (fp) och (vpk). JoU 1984/85:20 över motionsyrkanden om bevarande av fjäilnära skogar Underallmänna motionstiden har följande sju motioner väckts med förslag omåtgärder till skydd för de s. k. fjällnära skogarna. Motionsyrkandenam 452 av och (båda c): m 504 av ochBlenda Littmarck (båda m) vrkande 3: m 680 av och Per-OlaEriksson (båda c): rd bör uttala :-ig för att i avvaktan päställningstagande till pågående utredningars förslag inga avverkningar ellerandra skogsbruksätgärder får ske i de fjäilnära skogar där intressemotsättningföreligger mellan naturvårds- eller rennäringsintressen å ena sidan ochskogsbruksintressen å den andra sidan (åberopade utredningar är verkställdainventeringar av urskogar och lavbärande skogar samt samerättsutredningen). rd bör hos regeringen anhålla om åtgärder för att pä sättsom i motionen anförts hindra kortsiktigt motiverat överutnyttjande av defjällnära skogarna (genom direktiv frän och skogsvårdsstyrelsernabör återhållsamhet kunna åstadkommas). rd bör som sin mening ge regeringen till känna attdomänverket genom ägande eller långtidsarrende bör upplåta de fjällnäraskogarna till ortsbefolkningen och att skogarna bör skötas med småskaliga metoder. m 847 av iVallström m. Jl. (s): rd bör somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandebevarande av fjällskogar (efter en sammanväg- ning av olika intressen boren markanvändningsplanupprättas: i första hand är det angeläget att få t"ram ett skogspolilisktbeslut rörande de statliga skogarna). m 849 av m. Jl. (vpk)vrkande 3: rd bör somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avverkningovanför den ' gamla skogsodlingsgränsen (t. v. avverkningsstopp: undersök omdet i vissa fall kan tillåtas stamvis blädning; om så är möjligt bör re-,geringen ta initiativ till ändring av skottsvårdslaeen). m 902 av m. (fpI yrkande 5: rd bör hosregeringen begära att inventerings- och planeringsarbetet för skogarna snarastgenomförs och att ett säkerställande program fastläggs samt att i avvaktanhärpå sådana avverkningar inte tillåts som naturvårdens och rennäringensföreträdare motsätter sig. rn IS54 av och (båda m) vrkande I: rd bör hosregeringen begära utredning om huruvida avverkning av den fjällnära skogen ärtillåtlig enligt naturvårdslagen. D:o vrkande 2: rd bör somsin mening ge regeringen till känna att avverkningarna skall inställas iavvaktan på den begärda utredningen.