bet · G801FiU30 · 1984-12-31 00:00:00 — Det innebär attunderskottet måste minska med jämfört med den nuvarandenivån. Avvecklingen av underskottet bör genomföras så att minskningen är någotstörre i en god konjunktursituation och något mindre vid en lägreaktivitetsnivå. Utskottet delar den uppfattning som framförts i motion3201 (m) att skattetrycket bör sänkas till 1990, vilketskulle betyda att skattetrycket då skulle vara nere i av brutlonafionalproduklen.Detta innebär ett närmande till övriga högskalleländer. För att åstadkommadenna skattesänkning behöver emellertid inte skatterna sänkas med 8 miljarderkr. Oförändrade skattesatser och ell fullständigt inflationsskydd avinkomstskatten leder till ett automatiskt sänkt skalletryck vid ekonomisktillväxt och oförändrade vinst- och löneandelar. För alt möjliggöra balans i den samlade offentliga sektornoch sänkt skattetryck måste de samlade utgifterna i stal, kommun ochsocialförsäkringssektorn minska i reala priser som landets samladeproduktion växer. Budgetunderskottet, den höga utgiftsnivån ochskattetrycket i stal och kommun innebär en fara både för de offentligafinanserna och för hela den svenska ekonomin. Som framgår av regeringenslångtidsbudget följer saneringen av statsfinanserna ingalunda automatiskt genomen återställd ekonomisk tillväxt. Enbart statsskuldränlornas tillväxt innebären ökning av underskottet med ca . Eftersomskatterna nu måste sänkas för att ökad ekonomisk tillväxt skall uppnås, blirkraven på utgiftsnédskärningar extra stort. En minskning av budgelunderskotlet är nödvändig både avslabiliseringspolitiska och av strukturella skäl. I den månkonjunktursituationen nästa budgetår blir sådan all underskoltsminskningenleder fill alt den totala efterfrågenivån kommer på en lägre nivå än vad som ärlämpligt bör detta motverkas med sänkta skatter. Ökade utgifter är inte längremöjliga för att stimulera ekonomin. FiU1984/85:30 102 Utskottet anser i enlighet med vadsom anförts i motion 3201 (m) att utgiftsminskningar på drygt 21 miljarderkronor bör genomföras . Av dessa utgiftsminskningar bör knappt 4miljarder kr. vara av mer eller mindre temporär natur. Storleken på de föreslagna ulgiftsnedskärningarna innebärinte bara att budgetunderskottet kan krympa med nästan 12 miljarder utan ävenatt ett utrymme för skallesänkningar skapas. De skattesänkningar som föreslås imotion 3201 (m) på är enligt utskottetsmening angelägna att genomföra. Utskottet förordar att de utgiftsminskningar ochskattesänkningar som föresläs i motion 3201 genomförs. Tonvikten i denna budgetpolitik är lagd på besparingar somminskar de automatiska utgiftsökningarna och på utgiftsminskningar som intedirekt påverkar hushållens köpkraft. Avvägningen mellan besparingar och skattesänkningarär gjord så att hushållens ekonomiska situation inte skall förändras. Utskottet anser del dessutom angelägel att hushållensresurser i större utsträckning skall-beslå av arbetsinkomster och mindre avbidrag från stal och kommun. På samma sätt som de grundläggande obalanserna ivår ekonomi orsakats av en växelverkan mellan offentliga utgiftsökningar ochskattehöjningar, förutsätter återvunnen balans besparingar och skattesänkningaroch alt dessa följs åt. Besparingar behövs för att minska delinflationsdrivande budgetunderskottet, skallesänkningar för all hålla uppehushållens köpkraft och för att återställa drivkrafterna i ekonomin. I proposition 217 framhålls att regeringen har för avsiktatt senarelägga utbetalningar av vissa statsutgifter. Utskottet har ingaprincipiella invändningar mot senarelagda utbetalningar, men detta ger endasttemporära effekter på budgeten och är därför inget alternativ till regelrättautgiftsminskningar. Vad som behövs är en minskning av framför allt denoffentliga konsumtionen genom neddragningar av statsutgifterna. Endast enkraftfull besparingspolitik gör det möjligt all lätta påkreditpoliliken och sänka diskontot. Om detta inte sker, finns risken allunderskottet i bytesbalansen kan framkalla ytterligare räntehöjningar. I motion 3206 (c) och motion 3202 (fp) redovisasbudgetalternativ som i långa stycken överensstämmer med förslaget i motion 3201(m). Den, förordade neddragningen av budgetunderskottet är av samma storleksordning.1 motionerna förordas också en i stor utsträckning gemensam inriktning avbe.sparingsarbetet. Sålunda förordas utgiftsminskningar vad beträffar bl. a.sjukförsäkringen, statsbidraget till kommunerna, subventionerna tillbostadssektorn och statsbidragssystemet för arbetslöshetskassorna. Dessutomfinns en rad gemensamma skallesänkningsförslag. Enligt ulskoileis meninginnebär emellertid inte de föreslagna förändringarna i motion 3206 och 3202 attalla önskvärda skallesänkningar kan genomföras. Motion3203 (vpk) förordar stora såväl skatleskärpningar som utgiftsök- FiU1984/85:30 103 En sådan budgetpolitik avvisar utskottet bestämt. Med det anförda avstyrker utskottet de förslag tillbudgetpoliliska riktlinjer som föreslås i proposition 150, bilaga 1, mom. 2,motion 3206 (c) yrkande 2, motion 3202 (fp) yrkande 2 och motion 3203 (vpk)yrkande 2 samt tillstyrker de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen somanges i.motion 3201 (m) yrkande 2. dels utskottets hemställan under 11bort ha följande lydelse: 11. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgelregleringen attriksdagen med avslag på regeringens förslag i proposition 1984/85:150 bilaga 1moment 2 och motionerna 1984/85:3202 yrkande 2, 1984/85:3203 yrkande 2 och1984/85:3206 yrkande 2 godkänner vad som förordats i motion 1984/85:3201yrkande 2 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen () och (c) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 56 börjar med "Budgetutvecklingen /85" och på s. 69slutar med "" bort ha följande lydelse: Socialdemokraterna drev efterregeringstillträdet upp de statliga utgifterna så kraftigt alt dessa ökademed . på ett enda budgetår (1982/83 jämfört med /82).Samtidigt ökade statens budgetunderskott med nästan . Genom att öka underskottet så drastiskt undersitt första regeringsår skapade man möjligheter att därefter minskaunderskottet något. Till detta har bidragit all högkonjunkturen ochdevalveringen medfört all det krävs mindre industristöd. De för högalöneökningarna har inneburit ökade skatteinkomster. Alla tänkbara skatter harhöjts. Nya skatter har tillkommit. 75 skatter har höjts med totalt ca 30miljarder kr. sedan socialdemokraterna tillträdde regeringsmaklen . Någon minskning av statens utgifter genom strukturellabesparingar har däremot ej skett. I stället har ett antal engångsförstärkningaroch bokföringstekniska åtgärder skett som förbättrar del kassamässigaunderskottet. Sammantaget kan noteras att statsskulden ökat från 340miljarder kr. vid regeringsskiftet till 586 miljarder kr.Vid regeringsskiftet var statens utlandsskuld i aktuell valuta 83 miljarder kr.Nu har statens utlandsskuld stigit till . Bara räntan påutlandslånen plus valutakursförlusterna beräknas 1985/86 bli drygt 20 miljarderkr. Enligt denreviderade finansplanen kommer det underliggande budgetun- FiU1984/85:30 104 derskottet att öka /86 med cirka en miljardkr. En jämförelse med del sista /82 som mitlenregeringen hadeansvar för visar att det underliggande budgetunderskottet ökat medcirka . Med hjälp av bl. a. bokföringsleknik och optimistiskaantaganden lyckas regeringen uppvisa att del kassamässiga underskottet sjunkerfrån . /85 till . 1985/86. Ibudgetförslaget /86 flyttas t. ex. bostadsfinansieringen på drygt 8miljarder kr. ut ur budgeten. Sedan budgetpropositionen har deberäknade skatteinkomsterna /85 ökat med , främst pågrund av att lönerna i samhället stigit snabbare än tidigare beräknat.Därutöver har inleveranser till statskassan höjts från 4 miljarderkr. Detta beror på del stora ränteöverskott som riksbankenfår när företag och kommuner tvingas att till ränta långt under marknadsräntanplacera likviditet på bundna riksbankskonion. Posten "Beräknat fillkommande utgiftsbehov,netto" har i alla reviderade finansplaner beräknats till ca 5miljarder kr. 1 årets reviderade finansplan tas posten bara upp till 1 miljardkr. Årets belopp är sannolikt alldeles för lågt filliagel. För all därutöver ytteriigare pressa ned del officiellatalet /budgetunderskott beräknades räntorna på statsskulden ireviderade finansplanen minska från . 1984/85 till 73,8miljarder kr. 1985/86 trots att statsskulden ökat med ca . Somjämförelse kan nämnas hur regeringens beräkningar över statsskuldräniorna /85 utvecklats i olika finansplaner: Beräknad ränteutgift /85. Finansplanen januari -84 65.0 Rev.finansplanen april -84 60.5 Finansplanenjanuari -85 70,6 Rev.finansplanen april -84 75,5 Tilläggas kan också attstatsskuldräniorna höjts med , . resp. 15miljarder kr. under de tre budgetår som den nuvarande regeringen haft ansvarför. har redan tvingats uppjustera denberäknade statsskuld-räntan för /86 med nästan 4 miljarder kr.till . 1 kompletleringsproposilionen (s. 9) görs följandepåstående: "I hög grad bidragande (till det lägre budgetunderskottet:utskottets anm.) har varit de steg som tagits för att bryta automatiken iutgiftsutvecklingen." Bakgrunden är all i den reviderade finansplanen 1983aviserades krafttag FiU1984/85:30 105 mot automatiken i statsutgifterna: "En central åtgärdblir därför att med kraft begränsa den automatiska ökningen istatsutgifterna." (s.63). Då (/84) styrdes avstatens totala utgifter av olika former av automatik. För /86räknar regeringen (långtidsbudgeten s. 47) med att motsvarande andel skall bli85,. Om endast de utgifter beaktas som styrs av fullständig automatik så varde 1983/84 av stalsulgiflerna exkl. slalsskuldränlor. 1985/86 beräknasde bli 61,. Långtidsbudgeten visar vilkastränga krav som ställs på en stram finanspoUtik även om myckel optimistiskaantaganden läggs in i kalkylerna. Blir den realekonomiska utvecklingen sämre änbalansalternativels antaganden blir besparingskraven direkt hotfulla. Det nuaktuella ekonomiska lägel ligger på avgörande punkter långt ifrånbalansalternativels antaganden som framgår av nedanstående tabell. Därutöver spår ekonomiska experteratt BNP-ökningen kommer att sjunka till på grund av denavmattning i konjunkturen som förutses. I balansalternativet antas 2%BNP-ökning . Det stora statligabudgetunderskottet är ett allvarligt hot mot den svenska ekonomin. Ett centraltmål för den ekonomiska politiken under 1980-lalet måste därför bli att fåbalans i den offentliga sektorns finanser. Eftersom skattehöjningar inte ärnågon framkomlig väg är en minskning av de offentliga utgifterna nödvändig. Med den inriktning som i motion 3206 (c) skisserats medsatsning på näringslivets vitalitet och på social grundtrygghet finns detförutsättningar alt skapa en bättre budgetbalans ulan alt höja skattetrycket.Budgetunderskottet bör successivt reduceras till ca . för attbalans skall uppnås i den offentliga sektorns totala finansiella sparande. Krisens bördor måste fördelas rättvist. Därför är detnödvändigt att bedriva en målmedveten sparpolitik. Sker inte detta drivs istället räntan upp och staten tvingas till ständiga panikhöjningar av olikaskaller. Sädana effekter av den ekonomiska politiken är långt ifrånöverensstämmande med en rättvis fördelningspolitik. 8 1984/85. FiU1984/85:30 106 Med ett målmedvetet sparande kanbördan av de ekonomiska problemen fördelas rättvist. Rättvisan är enförutsättning för att det skall vara möjligt att i breda befolkningsgrupperfinna förståelse för nödvändiga åtgärder. Den förståelsen växte fram 1981-1982.Men det blir i längden omöjligt all upprätthålla förståelse för nödvändigasparåtgärder om landets regering säger all sparandet är obehövligt. Även omsparpolitiken är rättvis är den självfallet obehaglig för dem som drabbas. Under mitlenregeringen utvecklades en strategi försparande innebärande att sparåtgärderna alltid kombinerades med särskildaskyddsåtgärder för de sämst ställda. När avgifterna i öppenvården höjdesinfördes ett högkostnadsskydd för dem som var ofta sjuka. Närindexreglerna för pensionerna justerades beslutades om en extra höjning avpensionstillskotten för dem som inte har någon ATP. När momsen höjdes, höjdesockså barnbidragen och infördes flerbarnsstöd osv. har i sina sparförslag till årets riksdagfullföljt denna sparslrategi. Närde personliga avgifterna tillarbetslöshetsförsäkringen höjs så höjs samfidigt ersättningen till dearbetslösa. När indragning sker av skatteunderlaget för kommuner och landstingsaml statsbidragen minskar så föreslås en utbyggnad avskalteuljämningen till de ekonomiskt svagaste kommunerna. Sparpolitiken måste ge utrymme för reformer med sikte påframtiden. Utskottet vill särskilt ange tre stora reformområden. - Familjepolitiken,med en satsning på vårdnadsersätlning. - Skatlepolifiken,med en satsning bl. a. på marginalskatle- (och -effekt) sänkningar, eneffektivare skatleutjämning och en fullt ut inflafionsskyddadskatteskala. - Sysselsättnings-och regionalpolitiken, med en satsning på småförelag-samheten bl. a. genom 5-procentenhelerssänkt arbetsgivaravgift för de 15 först anställda och en möjlighet förjordbruket att upprätthållas och vidareutvecklas i alla delar av landet. Vidare bör också rättvisa skapas inom pensionssystemet såatt alla pensionärer med låg eller ingen ATP tillerkänns pensionstillskott. Budgetförslaget i motion 2301innebar ett jämfört med regeringens förslag lägre budgetunderskott på ca 910miljarder kr., beroende på hur man bedömer möjligheterna all få avsättning föraktier vid utförsäljning av statliga företag. har centerpartieti motioner om energipolifi-ken (528milj. ), trafikpolitiken (250milj. )och särskild skallereduktion (ca 2 000 milj. gjort ytterligarebesparingar på totalt ca 2 800 milj. kr. jämfört med regeringen. I en motion omlivsmedelspoliliken har emellertid satsat ca400milj. I propositionen om förenklad självdeklaration ådrog sig regeringenen budgelbelaslning på ca4000milj. I anslutande partimolion godtogshöjningen av sparavdraget (750milj. och borttagande avavdragsbegränsningen på FiU1984/85:30 107 reseavdraget (ca400milj. Därutöver föreslogs å enasidan ett lägre schablonavdrag på . jämfört med regeringens ,men å andra sidan återinförande av fullt inflalionsskydd i inkomstskatleskalan.Dessa olika förslag går finansiellt ungefär jämnt upp (1988 övervältras enbetydande del av kostnaderna för regeringens förslag på den kommunala sektorn). I kompletleringsproposilionen har regeringen i avsnittetom den kommunala ekonomin föreslagit indragningar från kommunerna ochlandslingen med 1135 milj. kr. genom en speciell skatteutjämningsavgift på14öre/skr. Regeringen har vidare föreslagit alt man skall dra in 50milj. kr.från 3 kommuner och överföra dem till 13 andra. Del senare förslaget ärfinansiellt neutralt. har avvisat båda förslagen i avvaktan påskalteuljämningskommiliéns förslag. har vidare föreslagit att ytterligare97milj. bör tillföras kyrkofonden. Slutligen har regeringen ikomplelteringspropositionen delvis anammat förslag att inte utgekompensation fill kommunerna för den slopade beskattningen av juridiskapersoner. förslag i denna del innebär därför numera relativtregeringen en budgetförstärkning på 250milj.kr. Iproposifion 217 har regeringen föreslagit skallehöjningar på drygt 1 miljardkr. i form av bilaccis och stämpelskatt. Dessa förslag har avvisats i motion 3242(c). Ulskotlel vill tillstyrka den utformning avbudgetpolitiken som framgår av motion 2301 med de förändringar som ovanredovisats och som framgår av motionerna 3206 (c) och 3242 (c). Sammanlagetinnebär detta liksom ett jämfört med regeringens förslag lägrebudgetunderskott på ca . I motion 3201 (m) föreslås dels nedskärningar av bl. a.u-hjälpen, livsmedelssubventionerna och det regionalpoliliska stödet, delslångtgående skattesänkningar. I motion 3202 (fp) föreslås enligt utskottet alltför storaminskningar av statens bidrag till kommunsektorn. Dessa inslag gör att utskottet inte kan acceptera deallmänna riktlinjerna för budgetpolitiken i motionerna 3201 och 3202. 1 motion 3203 (vpk) föreslås kraftiga ökningar av deoffentliga utgifterna. Trots stora skattehöjningar skulle motionens förslagleda till ett väsentligt försämrat budgetsaldo. Utskottet kan inte accepteraden inriktning av budgetregleringen som förordas i motion 3203. dels utskottels hemställan under 11bort ha följande lydelse: 11. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen attriksdagen med avslag på regeringens förslag i proposition 1984/85:150 bilaga 1moment 2 och motionerna 1984/85:3201 yrkande 2, 1984/85:3202 yrkande 2 och1984/85:3203 yrkande 2 godkänner vad som anförts i motion 1984/85:3206 yrkande2 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, FiU1984/85:30 108 De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 56 börjar med "Budgetutvecklingen /85" och på s. 69slutar med "" bort ha följande lydelse: Regeringen redovisar i denreviderade finansplanen en minskning av budgetunderskottet. Utskottet kanemellertid konstalera att denna utveckling bara till en mindre del beror påbegränsning av utgifterna, vilket enhgt utskottets mening hade varit detönskvärda. Den reguljära utgiftsprövningen har visserligen varit stram ochvissa smärre nedskärningar har gjorts, men det förklarar inte förbättringen avbudgetsaldot. Den beror i stället i första hand på att statens inkomster harökat kraftigt. Det underliggande budgetunderskottet beräknas öka med 1 miljardkr. Utskottet kan konstatera alt detta är ca 5 miljarder högre änvad del var 1981/82 (beräknat på samma sätt). Utskottet konstaterar också alttrendbrottet i de offentliga utgifterna kom 1981/82 och all utvecklingen av denormala statsutgifterna (dvs. exklusive arbetsmarknadspolitik, industripolitikoch ränteutgifter) därefter varit återhållsam. Någon egentlig förändring av denstrukturella obalansen i statsbudgeten har dock inte skett. Enligt utskottets uppfattning måste budgetunderskottet, förutomgenom tillväxt i ekonomin, nedbringas genom minskningar i utgifterna och integenom fortsatta skattehöjningar. Innan ulskotlel närmare beskriver deförändringar som bör göras vill utskottet emellertid något kommentera desenaste årens utgiftsutveckling. I fråga om utgifterna för arbetsmarknads- ochindustripoliliska insatser har det skett en kraftig minskning, i huvudsakberoende på att en nödvändig omstrukturering av de delar av svensk industri därstaten medverkat nu har genomförts. Inom bostadspolitiken har fortsattabesparingar skett enligt den plan som tidigare regeringar initierat (och som iefterhand accepterats av den nuvarande regeringen). Från och rned nästabudgetår kommer bostadslånen inte all ingå i budgeten. Sammanfattningsvis noterar utskottet att den förbättringav budgetsaldot som skett till alltför stor del beror påskattehöjningar samt att regeringen för nästa budgetår åter synes beredd altrealt sett öka de offentliga utgifterna. Effekterna på statsbudgeten av det senastepanikpaketel blir en ytterligare ökning av underskottet, framför allt därföratt statens ränteutgifter ökar med ca 3,6 miljarder på grund avräntehöjningen. Utskottet noterar vidare, alt regeringen för tillkommandeutgiftsbehov endast upptagit , vilket är väsentligt lägre äntidigare budgetår. Regeringen har inte heller preciserat vad"senareläggning av vissa utgifter" i proposition 217 innebär ochutskottet kan därför inte bedöma vilka effekter på budgetunderskottet deltahar. Genom bristen på konkreta förslag skjuter således regeringen problemet meddet stora budgetunderskottet framför sig och FiU1984/85:30 109 resultatet riskerar att bli detsamma som tidigare,nämligen att skaltehöjningar i ett trängt läge blir det enda möjligaalternativet. Utskottet kan inte tillstyrka en sådan budgetpolitik. Enligt långtidsutredningensbedömning (i vilken alla partier instämt) är det nödvändigt att förstärkabudgeten med ca . för att nå balans motslutet av . Dessa budgetförstärkningar måste enligt utskottetsuppfattning komma till stånd genom ulgiftsbegränsningar såsom föreslagits ifolkpartiets partimolion 3202. Utskottet konstaterar att regeringens treårskalkyler visarpå behov av budgetförstärkningar på . 1015 miljarder krävs med balansalternativets lågapris- och kostnadsutveckling. Ytterligare 25 miljarder krävs medreferensalternalivets högre inflationstakt. Del är därför enligt ulskoileismening väsentligt att pris-och kostnadsökningarna blir så låga altbalansallernativet kan realiseras. Utskottet delar den bedömning som förespråkas i motion3202 (fp) all besparingar som netto summerar till . ihelårseffekl är nödvändiga. Därutöver är det angeläget alt minska utgifternaför räntebi-dragssystemel inom bostadssektorn. Det är också av många skälangeläget att avveckla vissa statliga tillgångar. Tillsammans med deskatteförändringar som utskottet i del följande också beskriver innebär dessaförslag alt budgetunderskottet /86 blir drygt 9 miljarder kr.lägre än vad som föreslås i budgetpropositionen. Utskottet instämmer i uppfattningen i motion 3202 (fp) attutgiftspolitiken måste föras långsiktigt. Beslut om besparingar ger ofta effektpå statsbudgeten först efter något eller . Om de utgiftsminskningarsom långsiktigt är nödvändiga visar sig innebära alltför stor åtstramning medhärisyn till den allmänna ekonomiska situationen vid denna senare tidpunktanser utskottet att detta bör motverkas med skattepoliliska ocharbelsmarknadspolitiska åtgärder. Man kan däremot inte nu avstå från altgenomföra besparingar med hänvisning till att konjunkturläget om något ellernågra år försvagas. Del faktum att utgiftsbeslul ofta får effekt först efteren tid talar enligt utskottet också för att nödvändiga stabiliseringspolitiskaåtgärder i första hand bör bestå av sänkta skatter och arbetsmarknadspolitiskaåtgärder eftersom skatteförändringar slår igenom snabbare än utgiftsökningar. Ulskotlel anser alt de besparings-och skatleförslag som redovisas i motion 3202 (fp) totalt sett innebär ett bådestrukturellt och stabiliseringspolitiskt bättre förslag än det regeringenpresenterat. De permanenta besparingarna, dvs. förändringar iulgiflsprogram, bör uppgå till . för /86,vilket på helår Rättelse: S, 116, 3 § styckets 5:e rad Står: 4 procentRättat till: FiU1984/85:30 110 Därtill kommerengångsbesparingar i form av utförsäljning av statliga företag och domänskogför ca . Besparingarna berör främst statsbidragen till kommunerna(ca . på helår), ersättningen inom sjukförsäkringen (ca 1,8miljarder kr. på helår) samt statsbidragen till arbetslöshetskassorna (ca 0,8miljarder kr. på helår). Därtill kommer en höjning av avgifterna inomöppenvården med ca 230 milj. kr., ökade inleveranser från med ca 300milj. kr., mindre utgiftsökningar inom 1. ex. vuxenutbildningen och minskningav presstödet. Utskottet delar uppfattningen i motion 3202 (fp) att till dessa störrebesparingar bör komma ett stort antal mindre poster enligt del förslag somlämnas i denna motion. Utskottet instämmer också i att minskningarna avbostadssubventionerna bör uppgå till . Utskottet anser också att vissa förändringar i skatternabör genomföras. Den nya statliga fastighetsskatten bör avskaffas, fortsattamarginalskaltesänkningar bör ske med början från för att minskaprogressionen i skatteskalan, det fullständiga inflalionsskyddel iinkomstskatleskalan bör återinföras, förmögenhetsskatten på arbetande kapital imindre och medelstora förelag bör avskaffas och dubbelbeskattningen på aktierbör mildras. Utskottet delar uppfattningen i motion 3202 (fp) all de mestangelägna skattesänkningarna är de som dämpar marginaleffekterna i skalle-ochbidragssystemet. Dessa höga marginaleffekter skapar betydande snedvridningsproblemi samhällsekonomin och utskottet anser att del är en förstahandsuppgifl allminska dem. Utskottet anser också såsom föreslås i motion 3202 (fp)alt skattereduktionen för fackföreningsavgifter bör avskaffas samt att man börundersöka möjligheten alt även avskaffa avdragsrätten för avgifter tillarbetsgivarorganisationer.