bet · G801SoU27 · 1984-12-31 00:00:00 — om nyomsorgslag (prop. 1984/85:176) I betänkandet behandlas förslagen iproposition 1984/85:176 med förslag till lag om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m. fl. Utskottet har i ärendet uppvaktats av företrädare förSvenska facklärarförbundet. , , och dessmedlemsförbund, för utvecklingsstörda barn, ungdomar ochvuxna, för rörelsehindrade barn och ungdomar, och () m.fl. Utskottet tillstyrker med vissaändringar regeringens förslag till lag om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. Med anledning av motionsyrkanden (m, c, fp) om annanavgränsning av personkretsen uttalar utskottet att det behövs etl fortsattutredningsarbete som skall inriktas på att precisera vilka grupper som böromfattas, av lagen och belysa behovet av kompletterande särskilda omsorger.Utskottet understryker att utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt och attsyftet bör vara att utvidga omsorgslagen att gälla alla barn och ungdomar somhar behov av särskilda omsorger. Detta föreslås ge regeringen tillkänna. Med anledning av motionsyrkanden (s, fp) föreslårutskottei att benämningen "grupphem" i lagförslagen ändras till"gruppbostad" för att markera att det är fråga om en integreradboendeform som inte skall jämställas med en vårdinrättning. Med anledning av olika motiorisförslag (s, c, fp, vpk)föreslår utskottet vidare att landstingskommunerna får rätt att ta ut skäligaavgifter för kost och logi av psykiskt utvecklingsstörda som har hel pensioneller inkomst av eget arbete. Härigenom undanröjs ett formellt hinder förerhållande av kommunalt bostadstillägg (KBT). Mot rätten att ta ut avgift börvidare enligt utskottet svara en rätt för den enskilde att själv uppbära sinpension och betala avgiften i vanlig ordning. Utskottet anser därför attlandstingskommunen inte skall kunna uppbära pensionen för utvecklingsstördasom får särskilda omsorger enligt den nya lagen. Detta föreslås geregeringen till känna. De utvecklingsstörda som är ur stånd att självåta del iansvaret för sin ekonomi bör enligt utskottets mening kunna få hjälp avlandstinget på frivillig basis eller, om så erfordras, biträde genom god maneller förmyndare. SoU1984/85:27 2 Utskottet avstyrkermotions.yrkanden (c, vpk) om fortsatt landstingskommunalt huvudmannaskap försärförskolan. Häremot reserverar sig utskottets c- och vpk-ledamöter. Vidareavstyrks ett motionsyrkande (m) om återhållsamhet med avveckling avvårdhemmen. Häremot reserverar sig m-ledamöterna. Utskottet avstyrker ocksåett motionsyrkande (m) om utvidgning av den s. k. tillsynslagens ansvarsreglertill att omfatta omsorgsverksamhetens personal på samma sätt som personal inomhälso- och sjukvården. Utskottet understryker dock att det är angeläget attregeringen överväger den frågan i samband med viss annan översyn avtillsynslagen. M-ledamöterna reserverar sig till förmån för motionsförslaget. Regeringen () har föreslagit riksdagenatt dels anta ett i propositionen framlagt och av lagrådetgranskat förslag till lag om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstördam. dels anta ett i propositionen framlagt och av lagrådetgranskat förslag till lag om införande av lagen (1985:000) om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl., dels anta ett i propositionen framlagt och av lagrådetgranskat förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), dels godkänna vad som föreslagits i fråga om regionalainsatser på skolområdet. Lagförslagenfogas till betänkandet som bilaga 1. Motion som väckts under allmänna motionstiden 1 motion 1984/85:709 av GullanLindblad och (båda m) föreslås att hos regeringenhemställer om förslag till ändring av lagen om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen så att även omsorgsvårdens personal kommer att stå undersocialstyrelsens tillsyn. Motio/xer som väckts med anledning av propositionen I motion 1984/85:3133 av och (båda s) hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att boendei grupphem för psykiskt utvecklingsstörda skall jämställas med ett eget boendeoch ej med boende på vårdinrättning, 2. att riksdagenbeslutar att bestämmelsen enligt 13 § den föreslagna lagen ges en lydelse somöverensstämmer med den praxis som tillämpas inom omsorgsverksamheten. SoU1984/85:27 3 I motion 1984/85:3134 av m. fl. (c)hemställs 1. att beslutar att i den kommande omsorgslagenpersonkretsen för särskilda omsorger utvidgas i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att riksdagenbeslutar att landstingskommunerna tills vidare skall bibehålla huvudmannaskapetför förskolan för de barn som omfattas av omsorgslagen, 3. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförtsangående handikappade förskolebarns integrering, 4. att riksdagenbeslutar att den handikappade ges möjlighet att själv uppbära sin pension ochbetala ersättning för kost och logi till landstingskommunen. I motion 1984/85:3135 av m. fl. (vpk)hemställs 1. attriksdagensom sin mening ger regeringen till känna att de former avsjälvständigt boende som kan komma i fråga för psykiskt handikappade skallberättiga till KBT om de ekonomiska villkoren för detta uppfylls, 2. att riksdagenavvisar förslaget om att särförskolan inordnas i den kommunala barnomsorgen. I motion 1984/85:3136 av m. fl. (fp)hemställs 1. att riksdagenbeslutar att lagen om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.även skall innefatta rörelsehindrade barn och ungdomar och kallasLag om vissa handikappomsorger, 2. att riksdagenhos regeringen begär en skyndsam översyn av vilka grupper av barn och ungdomarsom denna lag härutöver bör omfatta, 3. att riksdagenbeslutar att beteckningen gruppbostad skall användas i stället för grupphem iomsorgslagen, 4. att riksdagenbeslutar att den handikappade skall ha möjlighet att själv uppbära sin pensionoch betala hyra och ersättning för mat m.m. till . I motion 1984/85:3137 av NilsCarlshamre m. fl. (m) hemställs 1. att beslutar att den i proposition1984/85:176 föreslagna nya omsorgslagen, utöver den i propositionen angivnapersonkretsen, skall omfatta alla handikappade barn och ungdomar under 20 årsom har behov av de i lagen angivna särskilda omsorgerna, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande vårdhem för vuxna psykisktutvecklingsstörda. Regler om skolundervisning, vårdoch omsorger i övrigt åt psykiskt utvecklingsstörda finns ilagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda(omsorgslagen). SoU1984/85:27 4 utvecklingsstörda, som på grund av hämmadförståndsutveckling för sin utbildning eller anpassning i samhället eller iövrigt behöver särskilda omsorger genom det allmänna. Lagen har undergåttendast smärre ändringar av formell karaktär under de år den har varit i kraft.Samtidigt har emellertid den faktiska omsorgsverksamheten undergått, ochundergår alltjämt, stora förändringar. beslöt den dåvarande regeringen atttillkalla en kommitté med uppdrag att utreda frågorna om omsorgerna förpsykiskt utvecklingsstörda, psykotiska barn och flerhandikappade. Kommittén, som antog namnet omsorgskommittén, avlämnade ijuni 1981 sitt betänkande (SOU 1981:26) Omsorger om vissa handikappade. Ibetänkandet lades fram förslag bl. a. lill en ny lag om handikappomsorger samttill ändring i skollagen (1962:319) och vissa andra lagar, vilka förslagtillsammans syftade till att ersätta bl. I betänkandetbehandlades också en rad andra frågor med anknytning till handikappområdet, t.ex. arbetsmarknaden, fritid och kultur, handikappades inflytande och invandraremed handikapp. Vidare lades fram vissa förslag om stöd tillbegåvningshandikappade föräldrar och deras barn. Betänkandet har remissbehandlats. tillkallade socialministern, efterregeringens bemyndigande, en arbetsgrupp för den fortsatta beredningen avärendet. Arbetsgruppen, som kallade sig omsorgsberedningen, avlämnade den 18december 1984 en rapport med förslag till ny lagreglering på området, vilkenligger till grund för propositionen. Allmänt om förslaget lill ny omsorgslag Den föreslagna nya omsorgslagenskall tillsammans med planerade ändringar i skolförfattningarna fr. o. m. den 1juli 1986 ersätta den nuvarande omsorgslagen. Utgångspunkten för förslagen kansägas vara de i handlingsprogrammet i handikappfrågor angivna grundsatserna omintegrering och normalisering (jfr SoU 1982/83:27). Omsorgerna syftar till attge den enskilde större möjligheter till delaktighet och gemenskap i samhälletoch skall inriktas på att utveckla den enskildes egna resurser. Den nya lagen föreslås omfatta dels psykisktutvecklingsstörda, dels personer som på grund av en hjärnskada, föranledd avyttre våld eller kroppslig sjukdom, har fått ett betydande och beståendebegåvningshandikapp, dels slutligen personer med barndomspsykos. Lagenreglerar de insatser som de angivna grupperna behöver utöver dem somsocialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen ger. Dessa extra insatserkallas särskilda omsorger och skall uttryckligen vara en rättighet. Desärskilda omsorgerna förestås vara 1. rådgivning,annat personligt stöd samt stöd av en kontaktperson, 2. dagligverksamhet för dem som inte förvärvsarbetar eller utbildar sig. SoU1984/85:27 5 3. korttidsvistelseutanför det egna hemmet i syfte främst att avlösa anhöriga i vård och tillsyn, 4. bostad ifamiljehem eller i elevhem för barn och ungdomar som behöver bo utanförföräldrahemmet, 5. bostad igrupphem för vuxna som inte kan bo självständigt. Rätt till omvårdnad, fritidsverksamhet och kulturellaaktiviteter skall garanteras vissa grupper. Landstingskommunerna skall enligt förslaget behållaansvaret för de särskilda omsorgerna, men en möjlighet öppnas att genom avtalföra över uppgifter från landstingskommun till kommun. För dem som inte kan bo i det egna hemmet skall således istället finnas möjlighet att bo i familjehem eller elevhem (barn och ungdomar)eller grupphem (vuxna). De nuvarande vårdhemmen för barn och ungdom skallavvecklas skyndsamt och nyintagningen skall upphöra. Vårdhemmen för vuxna ochspecialsjukhusen föreslås bli avvecklade i den takt de ekonomiskaförutsättningarna och hänsynen till dem som bor där medger. Nyintagning skallfå ske endast om synnerliga skäl föreligger. Beträffande undervisningen föreslås att reglerna omsärskolan skall tas in i en ny skollag, som förbereds inom regeringskansliet.Landstingskommunerna skall enligt förslaget ändock behålla huvudmannaskapetför särskolan. Ansvaret för förskoleverksamheten för utvecklingsstörda barnföreslås däremot bli överfört till primärkommunerna. Vård oberoende av samtycke skall inte längre kunna gesenligt omsorgslagen. De särskilda omsorgerna skall således ges endast på denutvecklingsstördes eller i vissa fall hans vårdnadshavares, förmyndares ellergode mans begäran. Beslut om särskilda omsorger enligt den föreslagna lagen,föreslås kunna överklagas till länsrätt. föreslås liksomhittills ha tillsyn över omsorgsverksamheten. I avvaktan på att vårdhemmen och specialsjukhusenavvecklats förs bestämmelserna angående dessa vårdformer över till enpromulgationslag med övergångsbestämmelser till den föreslagna omsorgslagen. lagen föreslås även de nuvarande reglerna om vård oberoende av samtyckeingå i avvaktan på ny lagstiftning om tvångsvård för psykiskt störda. Utskottet behandlar i det följande propositionsförslagenunder särskilda sakrubriker. I propositionen föreslås somnämndes ovan att den nya omsorgslagen skall gälla förutom psykisktutvecklingsstörda även personer som på grund av en hjärnskada, föranledd avyttre våld eller kroppslig sjukdom, har fått ett betydande och beståendebegåvningshandikapp samt personer med barndomspsykos (1 §). Omsorgskommitténföreslog i sitt betänkande en väsentligt större personkrets, nämligen delsalla handikappade barn och ungdomar r 1984/85.12 saml. Rättelse: S. 35, 4 § vänster ochhöger spalt, nedersta raderna Står: 13 och 14 §§ Tillkommer: samt 16 § SoU 1984/85:27 6 under20 år, dels vuxna människor med psykisk utvecklingsstörning ellerbarndomspsykos eller med annan bestående eller betydande funktionsnedsättningsom inte beror av åldrande eller psykisk sjukdom. Socialministernanför att remissopinionen varit splittrad beträffande bestämningen avpersonkretsen samt att omsorgsberedningens förslag sammanfaller med det avregeringen framlagda. Som skäl för den avgränsning som föreslås ipropositionen framhåller socialministern bl. a. att de två nya grupper somföreslås föras in under omsorgslagens bestämmelser har behov som ligger mycketnära dem som psykiskt utvecklingsstörda har. Beträffande omsorgskommitténsförslag instämmer socialministern med invändningar från en del remissinstanser.Å ena sidan uppfattas det som en godtycklig avgränsning att till gruppenpsykiskt utvecklingsstörda - som får livslånga omsorger enligt lagen - föraandra handikappade . Dessa kritiker hävdar, att dentillkommande gruppen inte bör begränsas på detta sätt, utan att den bör fåbehålla sina rättigheter även som vuxna. Å andra sidan kritiserasomsorgskommittén för att den föreslagit en handikapplag med särbestämmelser förhandikappade, som rubbar förutsättningarna för den jämställdhet med andramedborgargrupper som håller på att utvecklas enligt riktlinjerna omnormalisering och delaktighet. Socialministernanför vidare att han anser det framlagda förslaget väl ägnat för en revision avomsorgslagen för psykiskt utvecklingsstörda och att bör beredasmöjlighet att besluta om en sådan lag under innevarande . Emellertidanmäler socialministern att han även tagit upp frågan om att utreda behovet avåtgärder för andra barn och ungdomar än dem som föreslås ingå iomsorgslagens personkrets och att han avser att senare återkomma tillregeringen i denna fråga (prop. s. 128). Frågan om avgränsningen av personkretsen tas upp itre motioner. I motionerna 1984185:3137 av m. fl. (m) och1984/85:3134 av m.fl. (c) hemställs att den kommandeomsorgslagen, utöver den i propositionen angivna personkretsen, skall omfattaalla handikappade barn och ungdomar som har behov av de i lagenangivna särskilda omsorgerna (yrkande 1 i båda motionerna). Motionärerna, som idenna del anknyter till omsorgskommitténs förslag, framhåller att mångalandsting är i färd med att bygga upp en gemensam habiliteringsorganisation föralla handikappade barn och ungdomar oavsett diagnos och med rätten till stödgrundad på behov. Med en sådan avgränsning av personkretsen som föreslås ilagen skulle endast omkring hälften av de barn och ungdomar som behöver särskiltstöd få det enligt lag, vilket enligt motionärerna vore olyckligt. Imotion 1984/85:3136 av m.fl. (fp) begärs dels att lagen omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. även skall innefattarörelsehindrade barn och ungdomar och kallas Lag om vissahandikappomsorger (yrkande 1), dels att en skyndsam översyn av vilka grupper avbarn och ungdomar som denna lag härutöver bör omfatta skall göras (yrkande 2).Enligt motionärerna råder det tämligen bred enighet om SoU1984/85:27 7 att personkretsen bör utvidgas och motionärerna anser attdet kan finnas anledning att överväga införandet av en allmän handikapplag.Motionärerna framför samma kritik som den ovan anförda mot att endast vissabarn och ungdomar som behöver särskilda omsorger kommer att få det med stöd avlag och med rätt att överklaga fattade beslut. Enligt motionärerna har dockregeringens beredning av frågan medfört att oklarheter uppstått. Motionärernaföreslår av det skälet att lagen utsträcks att gälla ävenrörelsehindrade barn och ungdomar och att en skyndsam utredning av vilkaytterligare grupper som dessutom bör ingå måste göras. Utskottet gör följande bedömning. Frågan om vilken personkrets som skall omfattas avlagstiftningen är av central betydelse för lagens innehåll och utformning.Frågeställningen inskränker sig nämligen inte enbart till avgränsningen avvilka grupper som kan behöva särskilda omsorger utan måste också innefatta engenomgång av vilka omsorger som behövs för resp. grupp. Det arbete som harutförts av omsorgskommittén och fullföljts av omsorgsberedningen har haft somhuvudsaklig utgångspunkt att göra en översyn av omsorgslag. Desärskilda omsorger som föreslås i propositionen tar därför framför allt siktepå de behov som finns hos de utvecklingsstörda. Utskottet konstaterar även attpropositionens förslag till personkrets innebär en utvidgning så att tvågrupper - vissa hjärnskadade samt personer med barndomspsykos - vilka ståttutanför den nuvarande lagens personkrets, men som har behov som ligger mycketnära de utvecklingsstördas, nu inordnas i omsorgssystemet. Utskottet delar uppfattningen att den nuvarandeomsorgslagen bör revideras och utvidgas. Utskottet biträder därförpropositionens förslag. Den i propositionen föreslagna utvidgningen avpersonkretsen bör emellertid ses som ett första steg i reformarbetet.Utskottet anser att alla handikappade barn och ungdomar borde ges samma stödsom nu föreslås för de ovan angivna grupperna. Som anförs i motionerna (m, c,fp) talar starka humanitära skäl för att också övriga grupper av handikappadebarn som har behov av särskilda omsorger kommer i åtnjutande av den revideradeomsorgslagens rättigheter. Som framkommit en sådan utvidgning ytterligare utredningsarbete. I propositionenframhålls att socialministern har för avsikt att senare återkomma tillregeringen i frågan om att utreda behovet av åtgärder för andra grupper av barnoch ungdomar än dem som föreslås ingå i omsorgslagens personkrets. Dettautredningsarbete skall enligt utskottets mening inriktas på att precisera vilkagrupper som bör omfattas av lagen och belysa behovet av kompletterandesärskilda omsorger. Utskottet vill vidare kraftigt understryka attutredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Syftet bör vara alt utvidgaomsorgslagen att gälla alla barn och ungdomar som har behov av särskildaomsorger. Detta bör med anledning av motionerna 1984/85:3134 (c) yrkande 1,3136 (fp) yrkandena 1 och 2 samt 3137 (m) yrkande 1 ges regeringen till känna. SoU1984/85:27 8 En av de särskilda omsorger somföreslås i propositionen är bostad i grupphe/n för vuxna so/n i/xle kan bosjälvständigt, 4 § första stycket 5. 1 propositionen framhålls (s. 32) att vuxna psykisktutvecklingsstörda liksom andra vuxna skall ha möjlighet alt lämnaföräldrahemmet och skapa sig ett eget hem. Det är ett led i en normalisering avpsykiskt utvecklingsstördas villkor. Tidpunkten för en flyttning till egenbosiad kan variera. Resurser måste ställas till förfogande för att medge attden som så önskar kan flytta till en enskild eller kollektiv bostad, men detmåste också finnas olika former av stöd och service till den som för kortareeller bor kvar hos föräldrar eller nära anhöriga. Ett hinder i utvecklingen mot att vuxna utvecklingsstördaflyttar hemifrån har varit bristen på alternativa bostäder med individuelltavpassade stödresurser. Då nu möjligheten för vuxna utvecklingsstörda attflytta hemifrån framhålls, måste även möjligheterna för dem att göra dettaskapas. Små gruppbostäder i den vanliga bostadsmiljön, i propositionen kalladegrupphem, anges då i propositionen vara ett bra alternativ. Grupphemmen börsåledes vara integrerade i den vanliga miljön och utgöra bostad för fyra tillsex vuxna. Kraven på tillsyn i bostaden kommer enligt socialministern attvariera, beroende på de enskildas behov. Vid vissa hem kan det enligtpropositionen krävas vakande nattpersonal, andra kan klara sig med sovandenattpersonal och i många fall kan det räcka med all någon finns till hands inärheten. 1 propositionen framhålls vidare att grupphemmen skall vara deutvecklingsstördas bostad och att det är väsentligt att de som bor där känneratt de inte bor i en institution. De personer som skall ge hjälp och stöd avolika slag till dem som bor i grupphemmen måste ge detta under hänsynslagandetill att de utför sitt arbete i vad som är de psykiskt utvecklingsstördas hem.1 arbetsuppgifterna kommer att ingå att utföra alla i ett hem vanligtförekommande sysslor tillsammans med dem som bor där. Grupphemmen skall ersätta såväl nuvarandeinackorderingshem som - - vårdhem och specialsjukhus. Det understryks ipropositionen att avsikten inte är att grupphemmen skall byggas, utrustas ochdrivas som mycket små institutioner/vårdhem. Avsikten är i stället attlandstingen skall tillhandahålla denna alternativa boendeform för vuxna sominle klarar av en helt egen bostad och de skall även se till att de boende fårdet stöd och den stimulans som de behöver för att leva ett värdigt liv. 1 motion 1984/85:3136 av /nar m.fl. (fp)hemställs att beteckningen gruppbostad skall användas i stället för grupphem(yrkande 3). Motionärerna anför att många utvecklingsstörda reagerar motbenämningen grupphem som lätt för tanken till institutioner. Då enligtmotionärerna boendet för psykiskt utvecklingsstörda så långt det är möjligtskall vara ett självständigt boende bör beteckningen gruppbostad användas. 1motion 1984/85:3133 av och (båda s) SoU1984/85:27 9 framhålls att boende i grupphem för psykisktutvecklingsstörda skall jämställas med ett eget boende och inte med boende påen vårdinrättning (yrkande 1). Bakgrunden är att försäkringsöverdomstolen i endom likställt inackorderingshem/grupphem med vård på vårdinrättning och bl. a.som följd därav vägrat kommunalt bostadstillägg (KBT). Valet av benämningen grupphem förden beskrivna boendeformen diskuteras inte i propositionen. Statsrådet anförendast (s. 31) att "för vuxnas boende i kollektiva former används i detföljande termen grupphem" och (s. 33) "Vuxna bör, likaväl som barnoch ungdomar, i största möjliga utsträckning bo i mindre grupper integrerade isamhället. Samma riktmärke för gruppstorlek (dvs. fyra till sex personer) skallgälla för dessa som för elevhem men de bör alltså kallas grupphem." 1 regeringensproposition /85:142 om förbättrade boendeförhållanden för gamla,handikappade och långvarigt sjuka används begreppet gruppbostad för kollektivtboende som betingas av gemensamma önskemål om stöd, hjälp och vård samt där deboende har tillgång till vissa gemensamma ytor och funktioner. Enligt vadutskottet har sig bekant använder även många landsting benämningen gruppbostadför de i propositionen avsedda bostäderna. 1 sammanhanget vill utskottet ocksånämna att FUB i en skrivelse till utskottet hemställt att beteckningen"grupphem" för den angivna bostadstypen byts ut mot "bostad medservice" eller "gruppbostad". Även HCK tillstyrker attbeteckningen på de avsedda bostäderna blir "gruppbostäder". Mot bakgrund av vad i propositionen anförs om att den angivnaboendeformen för vuxna inte skall vara en form av liten institution/vårdhem ochtill att beteckningen gruppbostad används såväl av många landsting som iregeringens proposition 1984/85:142 anser utskottet övervägande skäl tala föratt även i omsorgslagen använda benämningen gruppbostad. Detta klargör bättrekaraktären på det avsedda boendet. Utskottet förordar också att uttrycket "som inte kanbo självständigt" ändras till "som inte kan bo i en egen bostad"(jfr. s. 61). Syftet är att markera att även boende i gruppbostad skallutformas med sikte på största möjliga självständighet för den enskilde. Av språkliga skäl bör vid angivna förhållanden omsorgernai p. '4 resp. 5 benämnas boende i elevhem etc. resp. boende i gruppbostad. Med anledning av motionerna 1984/85:3133 (s) yrkande 1 och3136 (fp) yrkande 3 föreslår utskottet sålunda att propositionens lagförslag (4§ första stycket 4. och 5. och andra stycket) ändras på sätt som framgår avbilaga 2. En motsvarande ändring bör göras i 8 § promulgationslagen (se bilaga3). Avgifter för boende tn. I motion 1984/85:3133 av Nils-OlofGustafsson och (båda s) anförs att begreppen normaliseringoch integrering är vägledande för all omsorgsverksamhet och att denövergripande utgångspunkten är att SoU1984/85:27 10 alla människor skall ha samma rättigheter i samhället ochges möjlighet till ett meningsfullt liv.