bet · G801SkU26 · 1984-12-31 00:00:00 — dels att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s. 4 med "Utskottet vill" och slutar på s. 5 med"motion 486" bort ha följande lydelse: Utskottetbefarar att en ständigt bemannad ledningscentral leder till enytterligare uttunning av mänskliga resurser i kustband och skärgårdar. 1**1984185. SkU1984/85:26 12 En sådan utveckling vill utskottet inte medverka till,eftersom den erfarenhetsmässigt innebär en sämre bevakning och tillsyn.Försöksverksamheten bör därför enligt utskottets uppfattning avbrytas. Dedärtill avsedda medlen bör som motionärerna föreslagit i stället användas tillatt utveckla den nuvarande verksamheten på fältet och till att bekosta den enaav de två nya tjänster som behövs för det nya bevakningsfartyget. Den andratjänsten bör tas av de tio som föreslagits för utredning av tullbedrägerier.Vad här anförts bör ges regeringen till känna. Med det sagda tillstyrkerutskottet motion 486. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa att med anledning avmotion 1984/85:486 som sin mening ger regeringen till känna vad som har anförtsovan beträffande en regional ledningscentral m.m. Utsjöbevakningsfartyget (mom. 4) dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"motion 1606" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning skulle en stationering avfartyget vid vara lämpligast från driftsynpunkt, eftersom fartygetsbevakningsområde till största delen är förlagt till området öster om innan fartyget levererades uttalade sig riksdagenpositivt för en stationering på och har härefter vid flera tillfällenvidhållit denna uppfattning. Det är anmärkningsvärt att kompetent personal påGotland inte kunnat rekryteras och regeringen bör enligtutskottets uppfattning öka sina ansträngningar att finna en lösning på frågan ienlighet med intentioner. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottet tillstyrker följaktligen motion 1606. dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:1606 som sin mening ger regeringen till känna vad som haranförts ovan angående en omstationering till av utsjöbevakningsfartygetTv 172. Frihamn vid (mom. 7) Förste vice talman , , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s; 6 som börjar med "Att inrätta" och slutar med"därför motionen" bort ha följande lydelse: För den svenska importhandeln innebär förekomsten av enfrihamn fördelar genom att företagen kan uppskjuta införtullningen i Sverigeoch därigenom göra räntevinster. Även transiteringshandeln skulle ha nytta av SkU1984/85:26 13 en frihamn, där gods som är avsett, för reexport med småkostnader och minimalt administrativt arbete kan läggas upp och tas ut vidlastning och lossning. Som tullupplagsinstitution ger en frihamn uppenbarligenstörre rörelsefrihet än vad som kan erbjudas genom hemtagning och förvaring påtullager. En frihamn kan också vara exportfrämjande genom att man dit kan förläggaindustrier för tullfri exportbearbetning av utländska varor med tillförande avsvenskt material. De fördelar frihamnsväsendet bereder näringslivet ärenligt utskottets uppfattning från allmän synpunkt värda att beaktas, inteminst då det kan förutsättas att importhandeln i avsaknad av en frihamn kankomma att söka sig till utländska omlastningshamnar för lagring av oförtullatimportgods. Mot bakgrund härav anser utskottet att regeringen bör undersökaförutsättningarna att förlägga en frihamn till landets största och viktigasteflygplats . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Med det sagda tillstyrker utskottet motion 2178 i denna del. dels att utskottet under mom. 7 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:2178 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad somhar anförts ovan beträffande en frihamn vid . Avgifter (mom. 9) 4. av (), förste vice talman (), (), (), (), KjellJohansson (fp) och () som dels anför följande: Vi anser att generaltullstyrelsens förslag om avgifter förtullupplag, för tillsyn över rörelsen på transitläger och för registrering somkreditimportör och som hemtagare inte bör genomföras. Som representanterna förm, c och fp i näringsutskottet framhållit ingår insatser på dessaområden som led i en statlig kontroll och bör således av principiella skäl intebeläggas med avgifter. Det är också angeläget att antalet pålagor på företageninte ökas ytterligare. Det bemyndigande att meddela föreskrifter härom somregeringen begär av bör alltså inte lämnas. Regeringens beslut i fråga om tuUförrättningsavgifterinnebär att i stort sett all klarering utom normal förrättningsfid ochtullklareringsområde blir belagd med avgift. I likhet med företrädarna för m, coch fp i anser vi att avgifterna med denna utformningmåste hänföras till en form av beskattning, eftersom förrättningarna inte skeri de kontrollerades utan i det allmännas intresse och då allatullförrättningar, även de , får anses ingå i tullverketsallmänna uppgifter. Redan av denna anledning bör enligt vår mening denaviserade avgiftsökningen inte genomföras. SkU1984/85:26 14 Även utrikeshandelspolitiska skältalar enligt vår uppfattning mot en avgiftsbeläggning som uppenbarligen gårutöver vad som tillämpas av våra närmaste handelspartner. Även om ökningenbegränsas till godstrafiken går åtgärden stick i stäv mot i andrasammanhang uttalade strävan att medverka till att undanröja den här typen avhandelshinder i . Det föreligger också enligt vår mening en uppenbarrisk för att avgifterna kommer att störa det nordiska samarbetet på området. Även om avgiften begränsas till godstrafik torde påtagligabrister i konkurrenshänseende uppkomma, eftersom det knappast kan undvikas attavgifterna i praktiken kommer att belasta transportmedlen olika. a. tordeSJ komma att slippa att betala avgiften på grund av de särskilda rutiner sominförts för järnvägstransporter och som innebär att järnvägsgodset inte blirföremål för någon klarering från tullens sida på övertid. Vidare blirkonsekvenserna i form av ökade kostnader sannolikt speciellt kännbara för småoch medelstora företag, som kan ha svårt att föra dem vidare. Härtill kommeratt avgiften särskilt drabbar vissa hamnkommuner som gjort stora investeringari hamnanläggningar och där mycket av landets importerade gods passerar in. a. på hamnarna i och som kan koni.Tia att belastas ioproportionerligt hög grad av avgifterna. Dessutom kommerkonkurrensförhållandet mellan vissa glest trafikerade hamnar och hamnar somligger i närheten av dessa och som har större trafik att snedvridas tillförfång för de förra. Det kan inte uteslutas att avgifterna tvingar vissafärjelinjer till nedläggning eller inskränkningar med allt vad det innebär avförsämrade transportmöjligheter, förlorade sysselsättningstillfällen etc. Utskottsmajoriteten synes medveten om dessa problem menhar trots allt valt att godta en ökning av avgiftsuttaget. Därvid har manöverlåtit åt att finna praktiska lösningar på problemen utan attveta om detta låter sig göra. Mot bakgrund av vad anförts bör enligt vår mening denaviserade avgiftsökningen inte genomföras. När det gäller anslaget har vi i och för sig inget atterinra mot beräkningen av totala resursbehov. Vad föregen del beräknats tillgodogöra sig av registreringsavgifterna - ibudgetpropositionen upptaget till 1,5 milj. kr. tillsammans med inkomsternafrån försäljning av statistiktryck m.m.- måste emellertid mot bakgrund av våruppfattning i fråga om dessa avgifter i stället täckas genom en ökning avanslaget som avräkningsbara intäkter minskas imotsvarande mån. Detta gäller även det ytterligare belopp om 4,7 milj. kr. avtullförrättningsavgifterna som enligt propositionen skulle ha fåtttillgodoräkna sig. Liksom bör vad skall få tillgodoräknasig av tullförrättningsavgifterna stanna vid 3,3 milj. kr. Sammanfattningsvis avstyrker vi således propositionen ivad avser nya avgifter, liksom ökningen av tullförrättningsavgifterna. Tillföljd härav tillstyrker vi avslagsyrkandena i motionerna 1585, 2380, 2383 och2731. SkU1984/85:26 15 Övriga motioner angående tullförrättningavgifter avstyrkervi också i den mån de ej kan anses tillgodosedda. Vad gäller anslaget tilltullverkets förvaltningskostnader förordar vi en ökning i förhållande till vadregeringen föreslagit med 6,2 milj. kr., som tullverketsavräkningsbara intäkter minskas med motsvarande belopp. dels anser att under mom. 9 bort hemställas a) att med avslag påpropositionen och med bifall till motion 1984/85:1585 i denna del avslårregeringens förslag såvitt avser avgifter för tullupplag, avgifter för tillsynav transitläger och registreringsavgifter för kreditimportörer och hemtagare, b) att med avslag påpropositionen och motion 1984/ 85:1625, med bifall fill motionerna 1984/85:1585i denna del, 1984/85:2380, 1984/85:2383 och 1984/85:2731 yrkande 5 samt medanledning av motionerna 1984/85:462 yrkande 4, 1984/85:1598, 1984/85:1621 och1984/85:1633 avslår regeringens förslag såvitt avser tuUförrättningsavgifter, Anslag (mom. 10) (), förste vicetalman (), (), (), KarlBjörzén (m), () och () anser att under mom. 10bort hemställas attriksdagen - under förutsättning av bifall till reservanternas hemställanunder mom. 9 a och b - delsgodkänner vad de reservanterna anfört angående beräkningen dels tillTullverket: Förvaltningskostnader för /86 anvisarett förslagsanslag av . SkU1984/85:26 16 1984/85:5 y om tuUförrättningsavgifter m.m. (prop. 1984/85:100, bil.9, D 3, jämte motioner) har berettkonstitudonsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1984/85:100,bil. 9 D 3, såvitt avser momenten 1 och 2 i hemställan samt över de motionersom väckts i ärendet, allt i den mån det rör frågor inomkonstitutionsutskottets beredningsområde. I propositionen föreslås att bemyndigarregeringen att meddela föreskrifter om avgifter för tullupplag, avgifter förtillsyn av transitläger och registreringsavgifter för kreditimportörer och s.k. hemtagare samt att medger att regeringen överlåter åtgeneraltullstyrelsen att meddela föreskrifter om sådana avgifter. Vidareföreslås att godkänner de principer för debitering avtuUförrättningsavgifter som redogjorts för i propositionen. Beträffandetullförrättningsavgifterna hänvisas i propositionen till ett fidigare avriksdagen givet bemyndigande (prop. 1975:8, KU 10, rskr 62). Enligt det förslag från generaltullstyrelsen som liggerfill grund för propositionen bör tullupplag beläggas med en avgift om 15 000kr. och tillstånd, vilket skulle täcka en del av de kostnader tullverkethar för tillsynen. Vidare föreslås att en avgift införs för tillsynöver rörelsen på transitläger i likhet med vad som gäller för tullkreditlageroch provianteringslager. Avgiften beräknas motsvara kostnaden för tillsynen.Även de föreslagna registreringsavgifterna beräknas motsvara de kostnaderverket har för registreringen. Förslaget om förrättningsavgifter innebär atttullverket ges möjlighet att ta ut avgifter av de transportföretag som fraktarde personer och fordon som skall tullklareras vid förrättningar som sker påobekväm tid eller på plats där inte har någon station ellerpostering. Ett något annorlunda men i princip likartat system föreslås förflygtrafikens del. I flera av de motioner som väckts med anledning avpropositionen hävdas att de föreslagna pålagorna är att anse som skatter iregeringsformens mening. Utskottet behandlar i sitt yttrande endast denna frågaoch tar således inte i övrigt ställning till propositionens förslag. I mofion 1984/85:1585 av () föreslås attriksdagen avslår propositionens förslag av principiella skäl. Enligt motionenfår den som betalar tull inte i gengäld någon specifik tjänst av det allmänna.Tullar är därför statsrättsJigt sett detsamma som skatter. Motionären anser attförslaget i prakfiken skulle innebära ett system med avgifter på skatter ochatt SkU1984/85:26 Bilagal 17 detta inte kan godtas. I motion 1984/85:1598 av MargitGennser (m) hävdas att tullklarering är en myndighetsuppgift för att tillgodosestatens och inte den enskildes intressen och att de föreslagnatullklareringsavgifterna är avgifter av fiskal karaktär och inte avgifter i denbetydelse regeringsformen lägger i begreppet avgift. Liknande synpunkteranläggs i motionerna 1984/85:1621 av (), 1984/85:1633 avSten (), 1984/85:2380 av m. fl. (m) och 1984/85:2731 avGöran Riegnell m. fl. (m). Även i motion 1984/85:2383 av m. fl. (c)yrkas avslag på propositionens förslag. Konstitutionsutskottetfår för sin del anföra följande. I förarbetena till regeringsformen (RF) (prop. 1973:90, s.219 ff.) karaktäriseras skatt som ett tvångsbidrag till det allmänna utandirekt motprestation från det allmännas sida. Med avgift i RF:s bemärkelseavses enligt propositionen i allmänhet en penningprestation för vilken detutgår ett specificerat vederlag. Även i vissa andra fall får dock enpenningpålaga anses ha karaktär av avgift och inte av skatt. Ett sådant fallföreligger t. ex. när penningprestationen tas ut endast i näringsreglerandesyfte och i sin helhet tillförs näringsgrenen i fråga enligt särskilda regler,t. ex. avgifterna inom prisregleringen på jordbruksområdet. RF förutsätter att normalt skall besluta omsådant som är att beteckna som skatter. Möjligheterna till delegation är inskränktatill några särskilda fall. Beträffande avgifter gäller delvis annorlunda reglerför medverkan. I princip innebär dessa att i någon formalltid skall medverka när det gäller olika slags påtvingade avgifter, medanavgifter som erläggs frivilligt för varor och tjänster ofta ligger inomregeringens beslutssfär i enlighet med 8 kap. 13 § första stycket 2 RF. Avförarbetena framgår att den avgränsning som gjordes i RF mellan ochregeringens beslutanderätt på avgiftsområdet innebär att föreskrifter omavgifter skall beslutas av , om föreskrifterna avser åligganden förenskilda eller ingrepp i deras ekonomiska förhållanden och således i dettahänseende är att jämställa med skatter. En betydelsefull skillnad mellan beslutanderätten rörandeskatter och rätten att besluta tvingande avgifter föreligger därigenom attriksdagen formellt alltid har möjlighet att delegera sin avgiftsmakt (8 kap. 9§ andra stycket RF). Beträffande gränsdragningsfrågan mellan skatter och avgiftervill utskottet även hänvisa till den ingående analys av detta problem somutskottet gjort i sitt betänkande KU 1983/84:24. Till betänkandet var fogat engemensam borgerlig reservation vari bl. a. krävdes en utvärdering av praxis pådetta område. Beträffande de nu aktuella propositionsförslagen görutskottet följande bedömning. Av den redogörelsen har framgått att avgörandeför bedömningen av om en pålaga skall betraktas som avgift är om det förpenningprestationen SkU1984/85:26 Bilagal 18 utgår ett specificerat vederlag från det allmännas sida.Det har därvid ingen betydelse om den enskilde befinner sig i en sådansituation att han rättsligt eller faktiskt är tvingad att erlägga avgiften.Till avgift i RF:s mening kan således även höra t. ex. avgifter förobligatorisk kontroll och för förrättningar i samband med myndighetsutövning.Att avgiften inte är frivillig får däremot till följd att den faller under 8kap. 3 § RF och således inte får beslutas utan medverkan. När det gäller tullförrättningsavgifterna har riksdagenredan genom ett beslut hänfört dessa till avgifter i RF:s mening ochlämnat bemyndigande till regeringen att besluta föreskrifter om avgifterna(prop. 1975:8, KU 10, rskr 62). Enligt utskottets mening medför de nuföreslagna förändringarna inte att tullförrättningsavgifterna skall bedömas påannat sätt. Ett sådant vederlag som enligt förarbetena till RF krävs för attdet skall vara fråga om avgift erhålls enligt utskottets mening av de berördatrafikföretagen genom att de får tullförrättningar utförda på icke ordinariearbetstid eller på plats där inte har någon station eller postering. Även beträffande övriga i propositionen föreslagna pålagoranser utskottet att det föreligger ett sådant samband mellan penningprestationoch vederlag i form av tillstånd, tillsyn resp. registrering att det måsteanses vara fråga om avgift. Utskottet har med hänvisning till det anförda frånkonsfitutionella utgångspunkter ingen erinran mot propositionens förslag iaktuella delar. Närvarande: (), (), BertilFiskesjö (c), (), Hans Nyhage (m), (), i (m), (), (), KarinAhrland (fp), (vpk), (), (), SörenLekberg (s) och (). av (), BerfilFiskesjö (c), Hans Nyhage (m), i (m), (), () och () vilka anser att utskottetsyttrande som på s. 17 börjar "Av den" och på s. 18 slutar"aktuella delar." bort ha följande lydelse: Av den redogörelsen har framgått att avgörandeför bedömningen av om en pålaga skall betraktas som avgift är om det förbetalningen utgått en direkt motprestation från det allmännas sida. SkU1984/85:26 Bilagal 19 När det gäller de föreslagnapålagorna för tullupplag, tillsyn av transitläger och registrering avkreditimportör och s.k. hemtagare föreligger enligt Utskottets mening ettsådant samband mellan betalning och vederlag i form av tillstånd, tillsyn resp.registrering att fråga kan anses vara om avgifter i regeringsformens mening.Propositionens förslag i dessa delar får alltså anses godtagbara frånkonstitutionell synpunkt. Beträffande tullförrättningsavgifterna däremot är att märkaatt ifrågavarande förrättningar i huvudsak sker i det allmännas och inte i dekontrollerades intresse. Som allmän princip bör enligt utskottet gälla attbevaknings- och övervakningsverksamhet av denna karaktär såsom hitfills skallvara skattefinansierad. Tullklareringsverksamheten måste, även om den skerutom ordinarie arbetstid, med hänsyn till utvecklingen på transportområdetanses ingå i allmänna uppgifter och kan inte ses som en sådanmotprestation från det allmännas sida som krävs för att det skall vara fråga omen avgift i RF:s mening. Förrättningsavgifterna i fråga måste sålunda med denutformning som föreslagits hänföras till en form av beskattning. Häravföljer att det inte är möjligt för att lämna något bemyndigande tillregeringen att besluta om dessa. På grund av det anförda bör propositionensförslag avslås såvitt avser tullförrättningsavgifterna. Utskottet vill i detta sammanhang även erinra om vad somanförts i den tidigare nämnda reservationen till betänkandet KU 1983/84:24 samti en avvikande mening till utskottets yttrande 1983/84:4 y angående sanktionsavgifterpå tullområdet. har minoriteten ansett att de aktuellaförslagen varit tvivelaktiga från grundlagssynpunkt och framhållit det angelägnai att klarhet skapas när det gäller gränsdragningen mellan skatter ochavgifter. Det nu aktuella ärendet understryker enligt utskottets meningytterligare behovet av en sådan översyn. SkU1984/85:26 20 omtuUförrättningsavgifter m.m. (prop. 1984/85:100 delvis) har berettnäringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1984/85:100 bilaga 9punkt D 3, såvitt avser momenten 1 och 2 i hemställan, och över de motioner somhar väckts i ärendet, allt i den mån det rör frågor inom näringsutskottetsberedningsområde. Upplysningar i ärendet har inför näringsutskottet lämnatsav kommerserådet , kommerskollegium. I propositionen föreslås, såvitt här är i fråga, attriksdagen 1. bemyndigar regeringen att meddela föreskrifter omavgifter för tullupplag, avgifter för tillsyn av transitläger och registreringsavgifter för kreditimportörer och hemtagare samt medge att regeringen överlåter åt generaltullstyrelsen att meddela föreskrifter om sådana avgifter, 2. godkänner de principer för debitering avtuUförrättningsavgifter som redovisas i propositionen. Till grund för propositionen i häraktuell del ligger en framställning från generaltullstyrelsen. En avgift avses bli införd för tillsyn överrörelsen på transitläger i likhet med vad som gäller för tullkreditlager ochprovianteringslager. Vidare införs en avgift om . förtullupplagstillstånd och en registreringsavgift om . för registrering somkreditimportör och som hemtagare. Beträffande tuUförrättningsavgifter innebär regeringensförslag att ges möjlighet att ta ut förrättningsavgift av dettransportföretag som har fraktat de personer och fordon som skall tullklareras.Ett något annorlunda utformat men i princip likartat system föreslås förflygtrafikens del. Förslaget sägs i dessa delar delvis innebära en nyordning vadgäller avgiftsdebitering och underställs därför för godkännande. Ipropositionen anmäls i övrigt (s. 74) att regeringen genom beslut den 22november 1984 har ställt sig bakom förslag från generaltullstyrelsen tillutökat avgiftsuttag vid förrättningar som sker eller på platsdär inte har någon SkU1984/85:26 Bilaga 2 21 station eller postering. Härvidlag hänvisas (s. 76) tillett tidigare av givet bemyndigande för regeringen att besluta ominförande av tuUförrättningsavgifter. Nio motioner har väckts medanledning av propositionen i här aktuell del. I två av motionerna yrkas avslag, helt eller delvis, påregeringens förslag (moment 1 i hemställan) om bemyndigande avseende vissaavgifter. Enligt motion 1984/85:1585 (fp) bör detta förslag av principiellaskäl helt avvisas. I motion 1984/85:2380 (m) vänder man sig av bl. a.principiella skäl mot införandet av tullupplagsavgift och avvisar medhänvisning till den ökade kostnadsbelastningen också förslaget omregistreringsavgifter. I sju motioner (5 m, 1 c, 1 fp) yrkas direkt avslag påförslaget rörande tuUförrättningsavgifter eller görs annan hemställan avliknande innebörd. Fyra huvudmotiv anförs som grund för avstyrkan: principiellaskäl utgående från att förrättningsavgifterna är skatter varom skallbesluta; internationella handelspolitiska aspekter; bristandekonkurrensneutralitet; kostnadsaspekter. De argument från principiella utgångspunkter som utvecklasi motionerna redovisas närmare i yttrande KU 1984/85:5y. Från handelspolitisk synpunkt kritiserastullförrättningsavgifterna med hänsyn till de åtaganden har iklätt sigenligt det allmänna tull- och handelsavtalet () och inom ramen församarbetet med den europeiska gemenskapen (EG) och inom den europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA). Förslagets förenlighet med ärtvivelaktig och det står uppenbarligen i strid med anda, sägs det t. ex.i motion 1984/85:2380 (m). Det olämpliga i att inför ökadeförrättningsavgifter framstår som uppenbart även i ljuset av det aktuellaEuropasamarbetet, sägs det vidare i motionen. Genom två stora ministermötenunder - ministermötet mellan EG och EFTA-länderna och EFTA-ländernastoppmöte - har öppnats nya möjligheter fill ett breddat och fördjupat samarbetei . I de deklarationer som avgavs vid dessa båda möten har förenklingoch harmonisering av gränskontroller och handelsdokument i Västeuropaprioriterats. var i hög grad drivkraft för tillkomsten av dessadeklarationer. I motionen hänvisas också till ett av statsrådet projekt att eliminera handelshinder i . Även detta projekt harförenklade tullprocedurer som en huvudpunkt. Liknande synpunkter som i den nurefererade motionen anförs i motionerna 1984/ 85:1598 (m), 1984/85:1621 (m),1984/85:1633 (m) och 1984/85:2383 (c). I den sistnämnda uttalas att Sverigeshandelspartner torde stå frågande inför de svenska avsikterna när kostnadernavid gränsen genom de nya avgifterna höjs långt mer än de reduceras genom denhösten beslutade tidigare- SkU1984/85:26 Bilaga 2 22 beslutade tidigareläggningen av tullsänkningarna enligtden s. k. Tokyorundan. Också i motion 1984/85:1585 (fp) framhålls attavgifterna innebär ytterligare ett hinder för fri handel. Enligt motionerna 1984/85:1598 (m) och 1984/85:2380 (m)särbehandlas () på ett positivt sätt enligt de nyaavgiftsreglerna, som därigenom riskerar att få konkurrenssnedvridande effekter.Motionärerna anför att SJ har det totala godsansvaret och själv ombesörjer s.k. järnvägsanmälan som går med godset till den plats där godset anmäls tillförtullning. Därigenom kommer enligt motionärerna järnvägsgods aldrig attklareras på s.k. övertid. De kostnadsökningar som transportföretagen måste täckakommer sannolikt att i särskild grad drabba små och medelstora företag, sägsdet i motion 1984/85:1598 (m). Dessa företag har sämre möjligheter tillprisförhandlingar än stora företag med betydande fraktvolym.