bet · G801FöU9 · 1984-12-31 00:00:00 — Möjligheterna till ytterligare åtgärder för attförbättra insatsberedskapen studeras inom ramen för perspektivplanearbetel.Resultaten tillförs underlaget försvarsbeslut. Utskottet anser inteatt bör bifalla något av yrkandena i motionen. Försvarsutvecklingen på tas upp i tre motioner.I motion 497 (m) framhålls vikten av att stärka försvarsberedskapen där. Medutgångspunkt i vissa säkerhetspolitiska bedömningar hävdar motionären attvästra bör prioriteras vid framtida förändringar avfredsorganisationen. Motion 1703 (fp) slår fast all betydelse iriksförsvaret inte är minskande. Motionärerna önskar beslut av ombibehållet ansvar för militärkommande med FÖU1984/85:9 31 (M KV/KA 4) när detgäller vissa fartygsförband och om en ökad förnyelse av det fastakustartilleriet på . Även i motion 2427 (m) hävdas att västraSveriges försvarsberedskap måste förstärkas och prioriteras vid framtidaförändringar av fredsorganisationen. Utskottet behandlade försvarsmaktens fredsorganisation påVästkusten för mindre än (FöU 1983/84:20 s. 20). Den förändring avledningsansvaret för vissa fartygsförband som då var aktuell har numeragenomförts. Enligt uppgift ändras därmed inte principerna för fartygensoperativa utnyttjande. Förbanden skall även i fortsättningen mobiliseras på västkustenoch under en stor del av året bedriva sin övningsverksamhel där. Frågan ommarinens möjligheter att även i fortsättningen utnyttja resurser på Nya varvetär under utredning. Viss modernisering av kuslar-tillerimateriel på västkustenär inplanerad. Värnplikisulbildningen för marinens krigsorganisation påvästkusten ökar i enlighet med beslut under föregående . Överbefälhavaren anser att försvarsberedskapen pävästkusten i nuvarande ekonomiska situation är balanserad mot andra delar avlandet. Utskottethar inte underlag för annan bedömning. Det måste förutsättasalt överbefälhavaren bl. a. i perspektivplanearbetel beaktar om försvarsmaktensoperativa planering för en viss del av landet behöver ändras. Ifrågavarandemotionsyrkanden bör avslås. Beträffande motionsförslag om stärkt försvarsberedskap iden ena eller andra delen av landet vill utskottet allmänt hänvisa till denövergripande behandling av sådana frågor som skall ske i 1984 årsförsvarskommitté. Motion 466 (vpk) syftar till enkraftig minskning av de militära skyddsområdena i Blekinges kustland och skärgärd. "Dessa hindrar utländska turister att besöka stora delar av den finaskärgården." Enligt motionären finns ingen rimlig anledning att hamilitära skyddsområden av den storlek som finns i skärgärd. Utredningen om lillträdesskydd skall enligt sina direktiv(dir. 1982:29) bl. a. se över de skydds- och kontrollomräden som finns i landettill skydd för totalförsvaret eller landels säkerhet i övr;igt. a. skall undersökasom avvägningen mellan de säkerhelsmässiga kraven och t. ex. friluftslivetsbehov behöver regleras på annat sätt än . Utredningen som har. tillkommitpå initiativ från (FöU 1979/80:1, rskr. 13) beräknas avsluta sittarbete under senare hälften av . Motionärens yrkande om utredning äralltså redan tillgodosett. Motion 466 bör avslås. I budgetpropositionen (s. 4445)lämnar försvarsministern en redogörelse för besparingsprogrammet för detmilitära försvaret. FöU1984/85:9 32 fastställde i samband medförsvarsbeslutet (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr. 374) mycketlångtgående besparingsmål för det militära försvaret under perioden1982/831991/92. Målen ut-, trycktes i ekonomiska termer och då det gälldehuvudprogrammen Gemensamma myndigheter m. m. och Operativ ledning m. m. även iform av personalminskningsmål. Besparingarna skulle uppnås genom strukturellaförändringar i fredsorganisationen och andra rationaliseringsålgärder. Vissaförändringar i fredsorganisationen lades fast i försvarsbeslutet. Enligt försvarsministerns preliminära bedömning är debesparingar som gjorts under /84 förenliga med de uppställdamålen. När det gäller planeringen för det fortsatta besparingsarbetet bedömer,försvarsministern att de ekonomiska besparingsmålen t. o. m. budgetåret1986/87 kan uppnås genom definierade rationaliseringsobjekl inom samtligahuvudprogram. Försvarsministern anser att man vid vissa angivnamyndigheter (s. 45) bör inrikta sig mot att /87 ha personalmotsvarande sammanlagt högst . 1 fråga om inriktningen /92 vidhåller han beträffande dessa myndigheter det godtagnamålet (prop. 1983/84:100 bil. 6, s. 41, FöU 15, rskr. 219).Enligt hans uppfattning bör man ta ställning till förändringar av dennainriktning först i samband med försvarsbeslut. För huvudprogrammet Operalivledning m. m. återstår, anför försvarsministern, att identifiera 40 personårför att nå inriktningen I /92. Utskottet har inte något att invända mot vad föredragandestatsrådet har anfört om besparingsprogrammel. Självklart bör inte uppställdapersonalminskningsmål få framtvinga lösningar som totalt sett är fördyrande,t. ex. orationellt utnyttjande av konsulter i stället för användning av egenpersonal. Ett sådant synsätt ligger helt i linje med utskottets tidigareuttalanden i olika sammanhang om betydelsen av en riktig avvägning i dettahänseende (FöU 1976/77:13 s. 54, FöU 1979/80:13 s. 50 och FöU 1980/ 81:19 s.45). Utskottets inställning delas av överbefälhavaren, som i sin programplanför perioden /861989/90 framhåller att personalminskningar inte får innebäraatt den totala resursåtgången ökas genom konsultulnyttjande och andrakostnadskrävande åtgärder. Motion 345 (s) har anknytning till vad utskottet nyssanfört och behandlas därför i delta sammanhang. 1 motionen hävdar motionärernaall det föreligger en brist i systemet för redovisning av försvarsmaktens kostnaderför konsulter. Det mål för neddragning av personal som satts upp för exempelvisfortifikationsförvaltningen (ForlF) har, anför motionärerna, medfört att bl. a.ingenjörsbefattningar som dragits in ersatts av konsulttjänster. En orsak tillsådana förhållanden anser motionärerna ligga i redovisningssystemet. Genom attkonsultkostnaderna bestrids från sakanslag följs de upp sämre än kostnader sombelastar myndighetsanslag. I motionen förordas en översyn avkostnadsredovisningen vid FÖU1984/85:9 33 försvarsmakten så att kostnader för konsulter direkt kanvägas mot kostnader för anställd personal. (), som yttrat sigöver motionen, instämmer delvis i motionärernas beskrivning av problemet. FRIanser dock att detta inte i första hand är av redovisningsteknisk art. För atti ett enskilt fall kunna avgöra om det är lämpligast att utnyttjakonsulttjänster eller att använda sig av anställd personal krävs detaljkunskapom resursåtgång och kompetensbehov som endast den upphandlande myndighetenbesitter. Det bör därför enligt FRI ankomma på denna att om ett orationellt resursutnyttjandevisar sig föreligga på grund av uppställda personalramar hemställa hosregeringen om ändring. Utskottet, som redovisat sin principiella inställningnär det gäller utnyttjande av konsulter, har inhämtat att det bl. a. vid ForlFbyggs upp databaserade system som underlättar en lämplig redovisning av konsultkostnader.Regeringen har i sina direktiv till överbefälhavaren för programplanen m. m.för perioden /871990/91 och anslagsframställningar för /87anbefallt alt budgeterade konsultkostnader under de anslag för vilkafortifikationsförvallningen är produktionsansvarig myndighet skallsärredovisas. Utskottet delar sammanfattningsvis motionärernas synpunkter päkonsultutnyttjandel. Förbättrade förutsättningar all rätt avvägamyndigheternas konsultkostnader mot kostnader för verksamhet i egen regi kommerav allt att döma att råda utan en översyn av det slag som föreslås i motion 345(s). I motion 1701 (fp) vänder sigmotionärerna mot föreskrifter i gällande regleringsbrev som anger all medel sominflyter vid försäljning av anläggningstillgångar och övertalig och kasseradmateriel skall inlevereras till statskassan om de överstiger . Deanser att försvarets myndigheter bör få tillgodogöra sig realvärdet vidförsäljning av tillgångar som finansieras genom anslag till myndigheter inomfjärde huvudtiteln. Därigenom stimuleras dessa, anser motionärerna, till attöka sina rationaliseringar. Vid den årliga anslagsprövningen kan man sedanenligt motionärerna beakta vad myndigheterna på delta sätt har tillgodogjortsig. som yttrat sig också över denna motion, anser att enenskild myndighets möjligheter att disponera försäljningsintäkter i princip börutformas i analogi med övriga befogenheter som myndigheten har. Detta fårenligt FRI inte innebära att myndigheten genom kapitalavveckling får möjlighetatt på egen hand kompensera ökade driftskostnader. Någon lämplig lösning ärenligt FRl:s uppfattning inte möjlig att ange utan närmare utredning. erfarit har man inom armén påbörjat ett arbete med att bestämmade lokala myndigheternas befogenheter inom detta område. Utskottethar inhämtat att överbefälhavaren delar motionärernas upp- 3 1984/85. FöU1984/85:9 34 fattning att ifrågavarande bestämmelse i gällanderegleringsbrev är för restriktiv för att i alla avseenden stimuleramyndigheterna till en effektiv och rationell avveckling. Hans principiella inställningär att intäkten från all försäljning av fasta tillgångar och materiel som intelängre behövs skall återföras till försvarsmaktens anslag. Han är beredd atttillsammans med berörda centrala myndigheter utarbeta förslag om hurbestämmelserna i detta hänseende bör vara utformade. Utskottet anser i likhet med motionärerna attmyndigheterna bör stimuleras att vidta rationaliseringsåtgärder. Utskottet ärdock inte berett att förorda den åtgärd som föreslås i motionen. Utskotteiräknar med att regeringen och myndigheterna fortlöpande granskar möjligheternaall skapa stimulans för rationaliseringar. Motion 1701 (fp) bör inte bifallas. utveckling m. m. 1 budgetpropositionen (s. 45 49)behandlar försvarsministern fredsorganisationens utveckling. Han ger därvidsin syn på frågan om eventuella beslut om ytterligarefredsorganisaloriska förändringar. Vidare redovisar han vissa regeringsbeslutm. m. som berör fredsorganisationens utveckling. Utskottet behandlar dessafrågor i nämnd ordning. 1 proposition 1983/84:112 (s. 20) anfördeförsvarsministern att det var nödvändigt att fatta beslut omytterligare förändringar i fredsorganisationen utöver vad som beslutades år1982. I annat fall ansåg han att man inte kunde nå de besparingsmål förperioden /88 1991/92 som försvarsbeslutet innefattade. Han aviserade attförslag om ytterligare förändringar i fredsorganisationen eventuellt skullekomma att föreläggas . 1 budgetpropositionen konstaterar försvarsministern altöverbefälhavarens perspektivplan del 1 saknar plan för fredsorganisalionensutveckling på lång sikt och därför inte utgör någon grund för förslag tillytterligare ändringar i fredsorganisalionen. Han pekar på alt 1983 årsvärnpliktsut-bildningskommittés betänkande Värnplikten (SOU1984:71) innehåller förslag som, om de genomförs, torde få långtgåendekonsekvenser för fredsorganisationen. Kommitténs förslag prövas, uppger han,av överbefälhavaren. Försvarsministern är inte beredd att nu förorda ytterligareförändringar i fredsorganisationen. Motion 1711 (fp) tar i ett yrkande upp frågan omytterligare besparingar i fredsorganisalionen. Motionärerna erinrar omförsvarsministerns uttalande i proposition 1983/84:112 om behov av sådanaförändringar . De finner det vara allvarligt all regeringen avstårfrån att i budgetpropositionen lägga fram förslag i ämnet. Enligt deras meningär del angeläget att man genom beslut eller lar igen vad FÖU1984/85:9 35 som har förlorats. Även i motion 1711 framhållsvärnpliktsutbildnings-kommitténs förslag som betydelsefulla för det fortsattarationaliseringsar-belet. Utskottet anser i likhet med försvarsministern ochmotionärerna det vara angeläget att utreda förutsättningarna förytterligare besparingar inom fredsorganisationen. Överbefälhavaren har fått iuppdrag att i sin perspektivplan del 2 lägga fram en långsiktigplan för fredsorganisationens utveckling, vari värnplikisutbildningskommit-ténsförslag skall ha vägts in. Detta uppdrag syftar till att skapa förutsättningarför ytterligare besparingar inom fredsorganisationen. 1 nästa steg kommeröverväganden av försvarskommilté. bör inte uttala sig förytterligare åtgärder. Motionsyrkandet bör avslås. Av det anförda framgår att utskottet inte har något attinvända mot vad försvarsministern ullalar om ytterligare fredsorganisaloriskaförändringar. När det gäller försvarsministernsredovisning av vissa regeringsbeslut m. m. som rör fredsorganisationensutveckling vill utskottet lyfta fram problemet med militära flygföraresavgängar till civil luftfart, en av de frågor försvarsministern behandlar i detsammanhanget. Det är, uppger försvarsministern, förare av bådestridsfiygplan och helikoptrar som lämnar sina anställningar. Att öka antaletelever vid trafikfiygarhögskolan ser försvarsministern som en möjlig åtgärd föralt minska avgångar av stridsfiygare. Därför har under anslaget D 1. Flygvapenförband:Ledning och förbandsverksamhet beräknats medel för en sådan utökning.Försvarsministern säger sig också vilja pröva ytterligare lösningar för attkomma till rätta med problemen. Regeringen har i en skrivelse till den 14 mars1985 (skr. 1984/85:148) redovisat de överläggningar som regeringen har fört medde större fiygbolagen i för att begränsa derasrekrytering av piloter från fiygvapnet till en nivå som är godtagbar frånsäkerhetspolitiska utgångspunkter. Vad som kan godtas har preciserats tillsammanlagt ett tjugotal piloter under förutsättning attpiloterna tar anställning som reservofficerare och därigenom kan tjänstgöra is. k. delat bruk mellan fiygvapnet och fiygbolagen efteravgången. I syfte att begränsa avgångarna har vidare ochvintern 1985 avlöningsförmånerna förbättrats för omkring hälften avfiygförarna och helikoplerförarna till en total kostnad av 7,5 milj. kr.Överbefälhavaren har tillkallat en utredning om tjänstgöringsförhållandenoch lönebeslämmelser för all nygljänstgörande personal inom försvarsmakten.Utredningen beräknas vara klar . 1 skrivelsen uppges vidare att ensärskild s. k. krigsplaceringspremie avses införas för alt slridspilolernaskall stanna kvar i fiygvapnets krigsorganisation under de som deutnyttjas i sin krigsbefattning. FÖU1984/85:9 36 redovisas också vissa överväganden som syftar till att pålängre sikt lösa frågan om försvarsmaktens och fiygbolagens behov av piloter. Motionerna 983 (m), 1063 (m), 1266 (s) och 2557 (s) - somalla väcktes under den allmänna motionstiden rör också frågormed anknytning till avgångar av försvarsmaktens fiygande personal till civilanställning. 1 motion 983 (m) anser motionärerna det vara nödvändigtatt vidta ekonomiska åtgärder för att göra del mindre lönsamt för främstScandi-navien () att ta över försvarsmaktens piloter. Samtidigtbör, anser de, övergångar till civil tjänst bli olönsamma för piloterna. Enligtmotionärerna bör det vara möjligt att bygga vidare på gällande system medfiyglillägg eller att införa ett system med tidsmässigt lämpligt inplaceradeutbildningspremier. Motionerna 1063 (m), 1266 (s) och 2557 (s) gäller sättetatt organisera utbildningen av civila och militära helikopterförare. 1 motion 1063 föreslås att det organiseras enhelikopterutbildning på högskolenivå. Försvaret bör enligt motionärerna vara enav intressenterna i denna utbildning. En samordning mellan civilt och militärtligger i tiden och leder oftast till samhällsekonomiskt fördelaktiga lösningar,framhåller motionärerna. Även i motion 2557 förordas en samordning för alttillgodose militära och civila behov av helikopterförare. Det saknas,konstaterar motionärerna, en organisation för det civila helikopterfiygelsbehov av det slag som står fastvingefiyget till buds i form avtrafikfiygarhögskolan i . De utgår från alt man inom försvarsmaktenockså planerar för en utökad utbildning av helikopterförare. Enligt motion 1266 är det möjligt att behålla en del avförsvarsmaktens helikopterutbildning på fiygfält (/Oxelösundfiygplats) även sedan arméfiygskolan enligt regeringens pä riksdagensställningstagande grundade beslut fiyttats till Malmen i (FöU1983/84:20, rskr. Därmed skapas enligt motionärerna förutsättningar förtillkomsten av en civil helikopterskola inom ramen för ett fortsatt gottmilitärt civilt samarbete på . Möjligheterna att få till stånd ensamordnad helikopterutbildning på /bör enligtmotionärerna skyndsamt undersökas och fiyttning av arméns helikopterskola tillMalmen uppskjutas i avvaktan på resultatet av en sådan undersökning. Företrädare för har inför utskottet, bl.a. med utgångspunkt i vad som föreslås i motionerna 1063, 1266 och 2557, föreslagitatt utbildning av civila och militära helikopterförare samordnas och genomförsvid /. Utskottet vill inledningsvis understryka den storabetydelse som fiygva-penförbanden har för vårt totalförsvar. Detta har bl. a.kommit till uttryck försvarsbelut (prop. 1981/82:102, FöU 18, rskr.374) och i den överenskommelse om försvaret som träffades mellan departier FÖU1984/85:9 37 som är företrädda i försvarsutskottet (prop. 1983/84:112,FöU 20, rskr. Del finns nu ca 400 piloter krigsplacerade ijaktfiygdivisioner, altack-fiygdivisioner och spaningsfiygdivisioner. Vid 38 övergår dessa piloter till annan typ av fiygtjänst vid fiygvapnetstransport-, sambands- eller helikoplerförband eller till annan tjänst inomförsvarsmakten. utbildas 25 30 piloter vid fiygvapnet. Utbildningenav fiygvapnets piloter är mycket kvalificerad och kostar ca 10 milj. kr. perpilot fram till den tidpunkt då han är fullt användbar för uppgifter ikrigsorganisationen. har fiygvapnet varit en viktigrekryteringsbas för de civila fiygbolagen. Det överskott av piloter somtidigare har uppstått vid fiygvapnets organisationsändringar har tagils omhand av fiygbolagen. En rekrytering som bolagen har påbörjat kande närmaste åren medföra avgångar i en sådan omfattning att fiygförbandensverksamhet hotas. Utskottet ser liksom försvarsministern allvarligt på deomfattande avgångarna bland de militära fiygförarna. Av regeringens skrivelseframgår bl. a. att en fortsall sådan utveckling medför en avsevärd risk attsåväl incidentberedskapen som möjligheterna till insatser vid överraskande angreppkan minska i sådan grad alt omvärldens förtroende för vår militära förmåga alti krig bevara neutraliteten allvarligt rubbas. Utskottei anser att de åtgärdersom regeringen vidtagit och överväger är av stor betydelse för att komma tillrätta med det allvarliga problem som en omfattande avgång bland försvarsmaktenspiloter utgör. Som försvarsministern ullalar bör begränsningarna avfiygbolagens rekrytering från fiygvapnet betraktas som en akut åtgärd för denärmaste åren. Beträffande utvecklingen bör enligt utskottetsmening inte uteslutas all fiygtidsuttaget kan ha stor betydelse. En höjning avdetta skulle kunna påverka fiygförarnas motivation men också fiygsäkerheten ochförbandens slridsvärde. Sådana frågor torde behandlas av den utredning somöverbefälhavaren har tillkallat. Utredningens resultat kan också tänkas geunderlag för att överväga någon form av kontraktsanställning för dem som önskarbli fiygförare i försvarsmakten. De krigsplaceringspremier som avses införas för attstridspiloterna skall stanna kvar i fiygvapnets krigsorganisation kan jämte deförbättringar av avlöningsförmånerna som vidtagits anses i huvudsak tillgodosesyftet med motion 983. Motionen bör inte bifallas. Regeringen har i sin skrivelse till också berörtmotionerna 1063 (m), 1266 (s) och 2557 (s), vilka som framgår av detföregående behandlar frågor kring en samordnad utbildning av civila ochmilitära helikopterförare. I skrivelsen framhålls de negativa effekterna förfreds-och krigsorganisationen som följer av att även helikopterförare inom försvarsmaktenbörjar gå över till civil anställning. Utskottet anser dessa farhågorberättigade och anser alt det finns behov att vidta åtgärder även på dettaområde. Enligt skrivelsen övervägs frågan i . FÖU1984/85:9 38 Utskottet finner det naturligt att man i det sammanhangetäven undersöker behov och förutsättningar för en gemensam civil och militärhelikopterfö-rarulbildning. 1 avvaktan på resultatet av pågående övervägandenbör inte göra något uttalande. I detta sammanhang vill utskottetpåminna om beslutet om fiyttning av arméfiygskolan till Malmen. Motionerna1063 (m), 1266 (s) och 2557 (s) bör inte bifallas. Utskottet har inte något att invända mot vad föredragandestatsrådet i övrigt har redovisat om regeringsbeslut m. m. som berörfredsorganisationens utveckling. Motion 1264 (m) behandlar en annanfråga med anknytning till fredsorganisationens utveckling. Motionären pekar päde svårigheter som följer av att ansvaret för specialtruppslagens uppgifter ifråga om krigsplanläggning och mobiliseringsförberedelser är spridda på mångahänder. Hon anser del vara viktigt all man i pågående utredningsarbete, bl,, a.i samband med garnisonssamordningar, väger in synpunkter som tar hänsyn tillspecialtruppslagens, inte minst ingenjörtruppernas, speciella behov av militärpersonal inom de egna regemenisledningarna. Motionären anser att detta skullegöra det möjligt att på ett sammanhållet och rationellt sätt genomföra ålagdauppgifter vad gäller samspelet mellan fredsorganisationen behov. Utskottet viU först peka på att försvarsmaktens behov avbefäl har utretts av befälsbehovsulredningen. Resultatet av utredningens arbetehar redovisats i betänkandet (Ds Fö 1985:3) Försvarsmaktensbefälsbehov. Utskottet har inhämtat att överbefälhavaren har fåll regeringensuppdrag att som underlag för ytterligare samordning inom garnison redovisa ensamlad syn på ansvarsfördelningen på lägre regional och lokal nivå beträffandeoperaliv och krigsorganisatorisk verksamhet m. m. 1 det sammanhanget kommer dei motionen behandlade frågorna att belysas. Enligt utskottets mening blirdärmed motionens syfte tillgodosett. Motionen bör inte bifallas. Utskottet vill slutligen som frågormed anknytning till fredsorganisalionens utveckling ta upp motionerna 847 (s)och 1161 (fp) som rör vissa byggnadsfrågor inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Motion 847 gäller upprustning av Rommehedslägret.Bakgrunden är följande. uttalade att man borde söka bevaraRommehedslägret för framtiden (FöU 1974:27, rskr. 1 budgetpropositionen1984 (bil. 6 s. 4243) uppgav försvarsministern att i Kopparbergslän hade föreslagit att lägret efler en ombyggnad för ca 35 milj. kr. skulleöverlämnas till en stiftelse för kurs- och konferensverksamhet. Försvarsministernfann investeringskostnaderna vara för stora och föreslog att, i avvaktan påresultatet av en pågående inventering av försvarsmaktens byggnadsminnesmärken,endast sådana underhållsåtgärder skulle vidtas FÖU1984/85:9 39 på Rommehed som hindrar yttre förstörelse av de mestvärdefulla byggnaderna. 1 en motion (1983/84:1567) föreslogs all man inom ramenför behövliga insatser mot arbetslösheten inom byggnadssektorn i Kopparbergslän skulle rusta upp Rommehedslägret enligt föreliggande förslag. Utskottetansåg sig inte kunna stödja en upprustning av Rommehedslägret med medel frånfjärde huvudtiteln i annan omfattning än försvarsministern förordade (FöU1983/84:20 s. 24) följde utskottet och avslog motionen. I den nubehandlade motion 847 återkommer motionärerna av liknande skäl med förslag omupprustning av Rommehedslägret. Utskottet har tidigare konstaterat värde. Utskottet har också förståelse för behovet av åtgärderför att komma till rätta med sysselsättningsproblemen inom byggnadssektorn iKopparbergs län. Liksom tidigare är utskottet dock inte berett att förorda enupprustning av Rommehedslägret med medel från fjärde huvudtiteln utöver vadsom ingår i gällande planer. Motion 847 (s) bör avslås. I motion 1161 (fp) vänder sig motionärerna mot"planer på att riva den kulturhistoriskt mycket intressanta bebyggelsenvid Revingehed." Ett sådant beslut vore, anser de, mycket olyckligt.Riksdagen bör därför enligt deras mening uttala sig för att bebyggelsen räddastill eftervärlden. Utskottet vill inledningsvis framhålla Revingehedfältetskaraktär av militärt övningsfält.