bet · G801NU33 · 1984-12-31 00:00:00 — Yrkandet går ut på att i etttillkännagivande till regeringen skall uttala sig om nödvändigheten av att ökaspridningen av svensk utrikeshandel för att det ekonomisk-politiskautlandsberoendet skall minskas. Framför allt anser motionärerna att handelnmed de socialistiska länderna och länderna i tredje världen måste utvecklas.Inrättandet av ett statligt handelsbolag skulle enligt motionärerna kunnaspela en viktig roll för den spridning av den svenska utrikeshandeln till flerländer som de önskar. I samband med diskussionen om det institutionelltbetingade internationella beroendet anförs att detta beroende självfalletinnebär begränsningar i genomförandet av en strikt nationell ekonomisk politik.Motionärernas slutsats är att regeringen snabbt måste vidta åtgärder syftandetill att minska de multinationella bolagens och de internationella ekonomiskaorganisationernas inflytande över landets ekonomisk-politiska handlande. Någotsärskilt yrkande är inte knutet till motionen i denna del. behandlade en motion som i alltväsentligt var identisk med den nu aktuella motionen 1984/85:2089 (vpk).Motionen avslogs av som härvid följde näringsutskottetsrekommendation (NU 1984/85:2). Mot utskottets ställningstagande hadevänsterpartiet kommunisternas representant i utskottet reserverat sig. Utskottet har samma inställning nu och anför i ämnetsammanfattningsvis följande. Internationaliseringsprocessen har viktiga positivaeffekter på den ekonomiska utvecklingen. Sådan den tar sig uttryck både i ökadhandel och i företagandets internationalisering innebär den likväl också att denationella regeringarnas möjligheter att kontrollera den inhemska ekonominminskar. Denna problematik, som ligger till grund för förslagen i motion1984/85:2089 (vpk), är även enligt utskottets mening viktig att uppmärksamma.En nära sammanflätning av ekonomierna och ett ömsesidigt beroende äremellertid en ofrånkomlig följd av att de ekonomiska förbindelserna i handel,kapitalförsörjning och produktion är så täta och komplicerade. Dettaunderstryker enligt utskottets mening behovet av samarbete, samordning, klarainternationella regelsystem som anpassas till väsentliga förändringar iförutsättningarna för systemen och följsamhet till dessa regelverk från bådeländers och företags sida. NU1984/85:33 12 En större länderspridning iutrikeshandeln i enlighet med önskemålet i motion 1984/85:2089 (vpk) kan enligtutskottets mening vara värdefull. En sådan skulle leda till en störreriskspridning i handeln, som därigenom skulle bli mindre sårbar i fråga om bådeekonomiska störningar och störningar i snävare försörjningspolitisk bemärkelse.Utskottet finner det av den anledningen angeläget att alla tillfällen tillutökad handel med både statshandelsländer, utvecklingsländer och andra ländermed vilka ännu har ett relativt outvecklat handelsutbyte tas till vara. Sjävfallet måste dock den grundläggande förutsättningenför ett kommersiellt handelsutbyte vara att efterfrågan och betalningsförmågafinns. Den roll som staten kan spela i detta sammanhang är i första hand att påolika sätt underlätta för företagen att arbeta på nya eller svårbearbetademarknader. Inte minst handeln med de ländergrupper som motionärerna vill se ettutökat handelsutbyte med utmärks av särskilda förutsättningar och problem. Staten söker främja handelsutbytet med bådestatshandelsländerna och utvecklingsländerna genom bl. a. bilaterala avtal,förmånlig exportgaran-tigivning vid u-landsexport, statligt engagemang imotköpsföretaget , särskilt importkontor för u-landsprodukter ochsärskilda koor-dinatörer för ökad handel med . Ytterligare kan nämnasatt ett avtal mellan och om gränshandel har träffats. Förslag om inrättande av ett statligt handelshus harframförts tidigare men avvisats av . Enligt proposition1983/84:168 om exportfrämjande åtgärder m. m., vilken godkändes av ijuni 1984 (NU 1983/84:40, rskr. 1983/84:382), behövs det inte något statligthandelshus. Existerande handelshus och exportsäljbolag borde i ställetutnyttjas i högre grad. Ett statligt engagemang i AB aviseradessamtidigt, för att möjligheterna att hantera de ökande motköpskraven skulleförstärkas. Detta engagemang har alltså sedermera förverkligats. En utbyggnadav motköpsorganisationen har skett även på andra håll.Med denna motivering, som också låg till grund för beslut i höstasatt avslå motsvarande motionsförslag, avvisar utskottet tanken på att ettstatligt handels- och bytesbolag skall inrättas. Med anledning av det som i motionen sägs ominstitutionellt beroende vill utskottet allmänt understryka det positiva värdetav att internationella ekonomiska regelsystem har etablerats. Dessa regelverkger regeringar och företag klara förutsättningar och skapar sålundaförutsebarhet för deras handlande. Detta kan i sig vara en drivkraft för enpositiv utveckling. Det bör också påpekas att ett internationellt samarbete iorganiserade former har fördelar inte minst för små länder som , vilkamed de internationella organisationerna som språkrör och övervakare avreglernas efterlevnad lättare kan hävda sina intressen. Utskottet utgårsamtidigt från att regeringen i de frågor som berörs av det internationellasamarbetet liksom NU1984/85:33 13 bevakar att en önskvärd balans upprätthällsmellan det nationella och det institutionella inflytandet. Motion 1984/85:2089 (vpk) bör enligt utskottets mening ihär aktuell del inte föranleda någon åtgärd från sida. Regeringen läggeri proposition1984/85:140 fram förslag i syfte att den svenska exporten av tjänster skallfrämjas. Propositionen bygger på tjäns-tehandelsutredningens förslag ibetänkandet (SOU 1984:33) Handla med tjänster. Som bakgrund till förslagen redovisas hur de långsiktigaförändringarna i produktion och efterfrågan har inneburit en successivutveckling till vad som i propositionen betecknas som ett"tjänsteindustriellt" samhälle, där det ömsesidiga beroendet mellanvaror och tjänster växer i betydelse och den strikta åtskillnaden dem emellanblir allt svårare att upprätthälla. Varor och tjänster sammanförs alltmer iproduktion av integrerade system. Detta gäller givetvis också, sägs det vidare,inriktningen av den svenska exporten. Det påpekas i propositionen att även framväxten av merrenodlade tjänsteformer självfallet ingår i denna utvecklingsbild. Särskiltgäller detta, sägs det, för viktiga delar av den offentligatjänsteproduktionens område där tjänsterna produceras med en relativt svaganknytning till den industriella produktionen. ligger väl framme när det gäller tjänstenäringar,anförs det vidare. är bland de fem mest tjänsteintensiva nationerna ivärlden. Exportandelen av tjänsteproduktionen ligger relativt högt, men detfinns i landet en uppdämd kunskaps- och resursbas för ökad export. Förslagen ipropositionen syftar till att en ökad export av tjänster skall underlättas. Utskottet finner det vara av värde att tjänstesektornsspeciella problem och möjligheter när det gäller export har blivit belysta ochatt förslag som syftar till att stimulera och underlätta sådan export nu harlagts fram. Flera av förslagen i propositionen har utformats på ett sådant sättatt tjänsteexport i forsättningen skall omfattas av de statligaexportfrämjande insatserna på villkor som är likartade dem som gäller förvaruexporten. Utskottet anser detta vara väl motiverat inte minst mot bakgrundav det numera starka beroendet mellan varor och tjänster vilket, som nyssnämndes, med särskild tyngd understryks i propositionen. Det är också uppenbartatt de stora möjligheterna att öka exporten av både varor och tjänster främstligger i en kombination av varu- och tjänsteproduktion. NU1984/85:33 14 Regeringens förslag har, somframgår närmare av framställningen i de följande avsnitten, mött förhållandevisbegränsade invändningar i de tre motioner som har väckts med anledning avpropositionen, I två av dessa motioner anser man emellertid att det på viktigapunkter saknas förslag. Enligt vad som sägs i motion 1984/85:3066 (m) är detbeklagligt att regeringen inte, i stället för att göra mindre justeringar inuvarande stöd-och kreditgarantigivningssystem, har tagit fasta på de centralaproblemen för en ökad tjänsteexport. Hit sägs höra framför alltvalutaregleringen och det faktum att en betydande del av tjänstesektornsproduktion sker i form av offentliga monopol. Liknande synpunkter framförs imotion 1984/ 85:3065 (fp). De förslag som i nämnda avseenden läggs fram i debåda motionerna behandlar utskottet under rubriken hinder för tjänsteexport. De övergripande synpunkter som i de nu nämnda motionernaframförs med avseende på frihandel inom tjänsteområdet har redovisats i detföregående (s, 7), Nya regler för utnyttjande av investeringsfonder I två avseenden föreslås ipropositionen att lagstiftningen om investeringsfonder skall ändras. Syftet äratt tjänsteexport skall underlättas. Det ena förslaget går ut på att de ändamål för vilka deallmänna och särskilda investeringsfonderna nu fär tas i anspråk skall utsträckastill att avse även kostnader för främjande av tjänsteexport. Härigenom skullevaru- och tjänsteexport komma att behandlas enligt likartade principer. Somexempel på fondutnyttjande som bör tillåtas anges täckande av kostnader förreklam, marknadsundersökningar och utbildning med syfte att ökatjänsteexporten. Utvidgningen föranleder tillägg i lagen (1979:609) om allmäninvesteringsfond och i lagen (1982:1185) om inbetalning på särskiltinvesteringskonto. (SkU 1984/85:7 y) har ingen erinran motregeringens förslag. är av samma mening som skatteutskottet.Propositionen tillstyrks sålunda i här aktuell del. Innebörden av det andra förslaget som också föranlederändringar i de nämnda lagarna är att de allmänna och särskilda investeringsfondernaskall kunna tas i anspråk i samband med investeringar i maskiner och andrainventarier utomlands. Enligt nuvarande regler skall investeringarna ske inomlandet. Vissa villkor skall vara uppfyllda för att ett fondutnyttjande skallmedges. a. skall det vara fråga om stora och lätt identifierbara projekt ien investering som från allmän synpunkt framstår som önskvärd. Övriga villkorframgår närmare av skatteutskottels yttrande, I motion1984/85:3064 (vpk) yrkas avslag på propositionen i denna del NU1984/85:33 15 med motivering att investeringsfonderna uteslutande bör fäutnyttjas för investeringar inom landet. Motionärerna anser att den svenskakapitalexporten och de svenska utlandsinvesteringarna är stora nog som de ärutan den ytterligare stimulans som skulle följa om regeringens förslag genomfördes. Förslaget berörs i ytterligare två motioner.Grundinställningen till förslaget är i dessa positiv men motionärerna tyckerinte om det sätt på vilket reglerna för fondutnyttjandet har formulerats.Enligt vad som sägs i motion 1984/85:3066 (m) är reglerna komplicerade och såutformade att skönsmässiga bedömningar blir nödvändiga. Motionärerna anser atten utvärdering bör ske i syfte att ett enklare system skallåstadkommas. I motionen påyrkas ett tillkännagivande av av dennainnebörd. Liknande kritik mot förslaget framförs i motion 1984/85:3065 (fp). Här begärs att det inte skall uppställas något krav på attfondutnyttjandet utomlands bara skall avse stora och lätt identifierbaraprojekt och på att investeringen skall framstå som önskvärd från allmänsynpunkt. Motionärerna anser också i motsats till regeringen att den s, k.fria sektorn, dvs. fondutnyttjande utan särskilt tillstånd, bör få användas isamband med investeringar utomlands. Också denna motion utmynnar i ett förslagatt genom ett tillkännagivande skall ansluta sig till det motionärernahar anfört. Utskottettar först principiell ställning till förslaget. I likhet med skatteutskottet anser näringsutskottet attdet ligger i linje med investeringsfondernas ändamål att en möjlighet öppnasför fondutnyttjande i samband med investeringar i maskiner och andra anläggningarutomlands, t, ex. när det gäller prov- och referensanläggningar i andra länderNäringsutskottet anser därför att bör godkänna propositionen i dennadel och avslå den motion, 1984/85:3064 (vpk), enligt vilkenfondutnyttjande för utlandsinvesteringar inte alls bör få förekomma. Vad beträffar de begränsningar som enligt propositionenskall gälla för det nu aktuella fondutnyttjandet vill utskottet anföraföljande. har i sitt yttrande anslutit sig tillregeringens förslag. Det är också näringsutskottets uppfattning att betryggandegarantier bör lämnas för att utlandsinvesteringar som finansieras viafondmedel verkligen är till nytta för landet. Även näringsutskottet finner derestriktioner som föreslås i propositionen väl avvägda, Enligfnäringsutskottetsmening bör som ytterligare regel gälla att de fackliga organisationerna pålämpligt sätt skall höras innan beslut om fondutnyttjande fattas. Utskottetföreslår att gör ett uttalande till regeringen av denna innebörd. har, bl. a. av kontrollskäl, avstyrkt attden s. k. fria sektorn skulle få utnyttjas för investeringar utomlands ienlighet med förslaget NU1984/85:33 16 i motion 1984/85:3065 (fp). är av sammaåsikt. säger sig förutsätta att regeringen, närtillräcklig erfarenhet har vunnits, gör en utvärdering av effekterna av de nyareglerna. Även näringsutskottet finner skäl tala för att det nya systemetutvärderas när närmare erfarenheter har vunnits av hur det fungerar. Det finnsdock ingen anledning att låta denna utvärdering ske med de särskilda förteckensom anges i mofion 1984/85:3066 (m). tillstyrker med hänvisning till det nusagda regeringens förslag och avstyrker mofionerna 1984/85:3065 (fp) och1984/85:3066 (m) i här aktuella delar. Utskottet har inget att invända mot de smärre lagändringari övrigt som föreslås i propositionen. Regeringen anmäler i propositionen(s. 25) sin avsikt att tillsätta en tjänstehandelsdelegation. Delegationenskall tjäna som ett forum för informationsutbyte och diskussion i syfte attfrämja och utveckla tjänstehandeln. I delegationen skall ingå representanterför såväl departement och myndigheter som organisationer och företag medanknytning till tjänste-handelsområdet. Verksamheten skall vara riktad motutlandsmarknaderna. Någon sådan delegation som regeringen har tänkt inrättabehövs inte, sägs det i.motion 1984/85:3065 (fp). Det är nämligen inte flerdelegationer som i första hand erfordras för att tjänsteexporten skall främjas.Exportrådet kan anförtros den verksamhet som den tilltänkta delegationen ochdess arbetsgrupper skulle svara för, menar motionärerna och föreslär att riksdageni ett uttalande till regeringen skall ansluta sig till deras uppfattning. Tvivel på nyttan av en tjänstehandelsdelegation uttrycksockså utan särskilt yrkande i motion 1984/85:3066 (m). Utskottet delar inte alls motionärernas negativauppfattning om nyttan av den tilltänkta tjänstehandelsdelegationen. Ett organför kontakt mellan myndigheter och företag kan fylla en viktig funktion justinom en sådan sektor som tjänsteexporten, där det på många områden finns ettklart beroende och behov av samspel mellan myndigheter och näringsliv. Ytterligareskäl är att tjänsteexporten befinner sig i ett utvecklingsskede under vilketproblem och möjligheter successivt uppdagas och att erfarenheter som vinns kanvara värdefulla för andra att ta del av. Det som sägs i motion 1984/85:3065 (fp) som härvidlag isak har stöd i motion 1984/85:3066 (m) bör inte ge anledning till någotsärskilt uttalande av på det sätt som begärs.Motionen avstyrksalltså. I motion 1984/85:3064 (vpk) konstateras att regeringenavser att tillsätta NU1984/85:33 17 en tjänstehandelsdelegation för diskussion av hurtjänstehandeln skall kunna främjas och utvecklas. Motionärerna invänder intemot detta. De anför emellertid i sammanhanget att det också borde diskuterasoch utarbetas en "kod" för tjänsteexport. Pä samma sätt som detfinns internationella överenskommelser om hur spridningen av kärnteknologiskall ske och det för svensk del finns en vapenexportlag som reglerarförsäljningen av vapen anser motionärerna att det behövs regler för svenskexport av sådana tjänster som kan ha strategisk och politisk betydelse.Regeringen borde återkomma till med förslag härom. Som exempel påomdiskuterad export av tjänster nämns i motionen försäljning av sjukvård tillIran och projektering och uppförande av en sprängämnesfabrik i samma land.Något yrkande är inte knutet till motionen i denna del. I siu yttrande (NU 1984/85:3 y) om förslagtill lag om förbud mot investeringar i och hade utskottetanledning att beröra frågan om handelssanktioner. Utskottets ställningstagandeni denna fråga tog sin utgångspunkt i att beslut av krävs föratt skall kunna frångå sina förpliktelser på handelns område i , I den nu aktuella motionen berörs specifikt frågan omlämpligheten av att tjänster exporteras till vissa länder. Regeringens syn pådenna fråga framkom i samband med svar på ett antal frågor i ioktober 1984 (RD 1984/85:17 s. 13) om handelsförbindelser ochutbildningssamarbete med , Frågorna var föranledda av att det från iransksida hade framförts önskemål om att köpa svenska utbildningstjänster avseendeutbildning i av läkare och tandläkare, 1 sitt svar anförde statsrådet bl. a. attSverige inte deltar i handelsbojkotter mot andra länder annat än i de fall dåsärskilt beslut härom har fattats av . Något sådant beslutförelåg inte beträffande . Det projekt som berördes i frågorna ingick somett normalt element i utbyte av varor och tjänster med . Som indirekt framgår av svaret görs ingen åtskillnadmellan varor och tjänster när det gäller principiella inställning tillhandelssanktioner. Formella möjligheter att från svensk sida införa särskildabegränsningar i handeln med tjänster riktade mot vissa länder eller visst slagav tjänster föreligger således först när det finns stöd härför i beslut inomFN. Detta utesluter också att någon sorts "uppförandekod" medofficiell status skulle kunna upprättas ensidigt från svensk sida. Med anledning av det som sägs i motionen vill utskottetdock göra följande påpekande. I de fall inskränkningar i handeln finns ellerövervägs bör reglerna vara formulerade på sådant sätt att begränsningarnagäller tjänsteexport i samma män som varuexport inom det aktuella området elleravseende det aktuella landet. Ett export- eller importförbud skulle inte blieffektivt om inte också tjänsteexport och leveranser i gränsområdet 1984/85. NU1984/85:33 18 mellan varor och tjänster uUryckligen innefattades. Det nu sagda ger på annat sätt uttryck för en tankegångsom präglar vad som i propositionen (s. 23) sägs i anslutning till enredogörelse för det internationella arbetet med tjänstehandelsfrågorna.Eftersom tjänstehandeln utgör en viktig del av världshandeln bådesjälvständigt och i kombination med varuhandeln vore det, anför statsrådetMats , att föredra att de principer som förhandlas fram förtjänstehandeln i så stor utsträckning som möjligt knyter an de regler somgäller för varuhandeln. Detta möjliggör ett samspel mellan åtaganden avseendebåde tjänster och varor. Det s, k, särskilda konsultstödetinfördes som ett bland flera sätt att främjaexport till (prop, 1976/77:83, NU 1976/77:4, rskr 1976/77:332). Stödetutgär som eu individuellt stöd med återbetalningsskyldighet i de fall dåkontrakt erhålls. I propositionen föreslås nu vissa ändringar i reglerna förkonsultstödet så att detta skall ytterligare kunna vara till stöd förkonsultföretagens export. Den geografiska begränsningen av stödet tas bort.Stöd skall kunna ges utan att det är bundet till visst projekt. Vidare ändrasstödet till eU garantistöd. En tredjedel av kostnaderna skall kunna täckas avstödet. Garantiramen för konsultstödet föreslås bli 5,2 milj. kr Ipropositionen hemställs att bemyndigar regeringen att medge attutfästelser om stöd avseende konsultexport får lämnas till detta belopp.Förslaget sägs inte innebära någon ändring i det anslag för utbetalningar somhar beräknats i budgetpropositionen. Förslaget avvisas i motion 1984/85:3064 (vpk) medmotivering att projekt på de nya marknaderna i t. ex. bär sig utanekonomiskt stöd. Stödet borde också i fortsättningen vara förbehållet projekt iutvecklingsländerna, I varje fall bör, anför motionärerna, någon ändring inteske förrän regeringen har lagt fram ett sådant förslag om regler för tjänsteexportsom efterlyses på annat häll i motionen (se s. 17). Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning. Denexportfrämjande effekten av det nuvarande stödet har bedömts vara god.Stödformen medför en förhållandevis blygsam belastning på statsbudgeten. Denförordade utvidgningen bör kunna få en gynnsam effekt på konsultföretagens exportverksamhet.Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag medan mofion 1984/85:3064(vpk) avstyrks i här aktuell del. Regeringen anmäler sin avsikt attpå försök till en utlandsmarknad decentralisera en mindre del av det befintligastödet via svensk projektexport. avses bli stationeringsort för försöksverksamheten,vilken NU1984/85:33 19 Beslut inom ramen förförsöksverksamheten skall fattas av i särskildsammansättning bestående av ambassadören i och representanter försvenska företag i området, I motion 1984/85:3064 (vpk) anförs att något särskiltorgan inte behöver etableras i för projektexport. Avgörandena ansesmed fördel .kunna ske på hemmaplan utan den begränsning av synfältet som enetablering i skulle utgöra, 1 motionen påyrkas att skallgöra ett uttalande av denna innebörd. En decentralisering av stödgivningen via svenskprojektexport förefaller utskottet väl värd att pröva. Som framhålls ipropositionen kan det stora avståndet till vissa intressanta marknader innebäraatt uppslag till samverkan från svenska dotterbolag inte tas fill vara. Motion1984/85:3064 (vpk) bör därför inte föranleda någon åtgärd från sida. Övriga förslag i propositionen Utöver det som har tagits uppredovisas i propositionen också vissa andra åtgärder som regeringen avser attvidta för att exporten av tjänster skall främjas. Områden som berörs ärtjänstehandelssymposier, stipendieverksamhet och statistikproduktion. Det somi propositionen sägs härom och om andra åtgärder med samma syfte ger enligtutskottets mening inte anledning till erinran eller särskilda kommentarer frånriksdagens sida. Särskilda hinder för tjänsteexport I mofionerna 1984/85:3065 (fp) och1984/85:3066(m) uppmärksammas vissa förhållanden som enligt mofionärerna utgörsärskilda hinder för handeln med tjänster. Den internationella tjänstehandeln begränsas ännu i höggrad av olika handelshinder, sägs det i motion 1984/85:3066 (m). Även Sverigereser handelshinder. De flesta bidrar till att försvåra utländska företags verksamheti , men många försämrar också förutsättningarna för svensktjänsteexport. Motionärerna anför som exempel valutaregleringen. Den försvårarsvenska företags, särskilt kanske serviceföretags, verksamhet i utlandet, I dettillkännagivande som motionärerna begär att skall göra om de allmännaförutsättningarna för handel med tjänster vill de bl. a. att det nu sagda skallingå. Att den svenska valutaregleringen av många företag upplevssom ett aktivt hinder för utlandsverksamheten framhålls också i motion 1984/85:3065 (fp). En avreglering skulle verka starkt stimulerande på exporten,menar motionärerna. Som exempel på önskvärda lättnader i valutaregleringenanför de ett slopande av kravet på utlandsupplåning vid etableringar utomlandsoch upphävande av de förbud som hindrar de svenska bankerna från att medverka ivissa typer av utländska affärer. NU1984/85:33 20 na anser att vissa liberaliseringar utan svårighet kangenomföras utan att valutakommitténs slutbetänkande avvaktas. 1 motionenpåyrkas att i ett tillkännagivande till regeringen skall ansluta sigtill de synpunkter som har framförts på valutaregleringen. Valuta- och kreditmarknadsfrågor behandlas avtjänsteexportutredningen och berörs i propositionen. Enligt utredningen ansermånga företag inom tjänstesektorn att valutaregleringen innebär direkta ochindirekta hinder för tjänsteexporten. Sålunda skapar kravet på upplåning utomlandsför finansiering av investeringar särskilda problem för tjänsteexpor-terandeföretag. Exempelvis kan man ha svårt att presentera tillräckliga formellasäkerheter.