bet · G801SkU36 · 1984-12-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlarutskottet olika, motionsyrkanden rörande bostadsbeskattningen ochfastighetstaxeringen. Utskottet förordar att beloppsgränsen för schablontaxeringav småhus som hyrts ut för fritidsändamål höjs . I övrigt avstyrker utskottet motionerna med hänvisningframför allt till bostadskommitténs (Bo 1982:02) pågående utredningsarbete ochkommande ställningstaganden till fastighetstaxeringskommitténs slutbetänkandeRullande fastighetstaxering m. m. (SOU 1984:37). Till betänkandet har fogats reservationer rörandegarantibeskattningen (m), den statliga fastighetsskatten (m, c, fp) ochfastighetstaxeringen (m). 1984/85:312 av i (m) och ElisabethFleetwood (m) I motionen yrkas att beslutar ändra beloppet,. i punkt 6 tredje stycket anvisningarna till 24 § kommunalskattelagentill ett halvt basbelopp och att de nya bestämmelserna tillämpas första gångenvid 1986 . års taxering. 1984/85:413 av () och () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn avfastighetstaxeringsvärdena i de populära kustområdena eller av andra metoderför att göra det möjligt med permanent boende i dessa områden. 1984/85:481 av m.fl. (s) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning av jordbruketsbostäder. 1984/85:482 av () och () 1 motionen yrkas att beslutar avskaffa den nyafastighetsskatten som infördes genom beslut i (SkU 1984/85:24, SfU 1984/85:14, BoU 1984/85:9). 1984/85:578 av () 1 motionen yrkas att beslutar fastställa gränsenför skattefri hyresinkomst för fritidshus till 0,5 basbelopp. 1 1984/85. SkU1984/85:36 2 1984/85:687 av m. (vpk) I motionen yrkas 1. att beslutar beträffande fastighetsskattensstorlek att den skall utgöra av taxeringsvärdet men att procenttalet vid taxering skall utgöra 0,5 och vid taxering 0,75, 2. att beslutar beträffandeindustrifastighete:r att dessa skall omfattas av fastighetsskatten, 3. att beslutar beträffandede allmännyttiga bostadsföretagens fastigheter att dessa skall undantas frånfastighetsskatten, 4. att beslutar beträffandeavdragsrätten att fastighetsskatten inte skall vara avdragsgill vidinkomsttaxeringen. 1984/85:825 av tredje vice talmannen () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående en höjning av denskattefria gränsen, för uthyrning av privata fritidshus, från . 1984/85:827 av () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att skattelagstiftningen bör utformas så atttillämpningen blir likformig och den enskildes rättssäkerhet därigenomgaranteras. 1984/85:952 av () och () I motionen yrkas att beslutar höja gränsen förskattefrihet vid uthyrning av fritidshus till . 1984/85:955 av () och Hans Nyhage (m) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om att ägare tilljordbruksfastigheter bör ges möjlighet att taxera bostadshuset som "annanfastighet". 1984/85:963 av () och () 1 motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om principen för bestämmelseav taxeringsvärde för småhus m.m. 1984/85:1194 av i m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen hemställerom en skyndsam översyn av taxeringen och beskattningen av vissa, ovan nämndaslag av skärgårdsfästigheter med ändamål att väsentligt sänka taxeringsvärdenaför dessa fr. o. m. fastighetstaxering i enlighet med vad som anförtsi motionen. 1984/85:1223 av i m. fl. I motionen yrkas att beslutar att hos regeringenbegära att reglerna för taxering av bostadsrättsfastigheter av den typ somomnämns i motionen ändras på sådant sätt att värdena fortsättningsvis integrundas på SkU1984/85:36 3 teoretiska antaganden utan följer principerna för taxeringav bostadsrättsfastighet som utgörs av flerbostadshus. 1984/85:1231 av () och () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en uppjusteringav det fria skattebeloppet för uthyrning av fritidshus. 1984/85:1498 (jfr 1497) av m.fl. (c) I motionen yrkas att beslutar hemställa hosregeringen om förslag i enlighet med vad som anförts i motionen om höjtskattefritt belopp vid uthyrning av privata fritidshus. 1984/85:1608 av () 1 motionen yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om utredning beträffande skattereduktionför byggnader med bevarandevärde. 1984/85:1610 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen begär att ensärskild utredning skaU tillsättas med uppgift att se över beräkningen avförmånsvärde på jordbrukets bostäder. 1984/85:1626 av () I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omförslag på förhöjt skattefritt belopp vid stuguthyrning. 1984/85:1644 av m.fl. (vpk) I motionen yrkas att beslutar att som sin meningge regeringen till känna vad som här anförts beträffande befrielse frånfastighetsskatt för vissa pensionärer. 1984/85:2248 (jfr 2246) avThorbjörn m.fl. (c) I motionen yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutredning om ett reformerat bostadsbeskattningssystem, 2. att riksdagenbeslutar avskaffa fastighetsskatten. 1984/85:2359 av () och () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag i enlighet med vad som i motionen anförts om höjt skattefritt beloppvid uthyrning av privata fritidshus även stugor på jordbruksfastighet. 1984/85:2389 av () och () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts rörande värdering avbostadsförmåner av bostadshus på fastigheter som är taxerade somjordbruksfastighet. SkU1984/85:36 4 1984/85:2754 av m.fl.(m), yrkandena 20, 21 och 24-27 I motionen yrkas bl. 20. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandeen ny utformning av villabeskattningen, 21. att riksdagenhos regeringen begär förslag om avdragsrätt för reparationer utförda ischablontaxerade en- och tvåfamiljshus, 24. att beslutar avskaffalagen om statlig fastighetsskatt fr. o. in. 25. att hös regeringen begären utredning om slopande av den kommunala garantibeskattningen i enlighet medvad som anförts i motionen, 26. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande en utredning omreglerna för den allmänna fastighetstaxeringen, 27. att hos regeringen begär förslag tilländrade regler för särskild fastighetsbeskattning i enlighet med vad som anförts i motionen. 1984/85:2770 (jfr 2769) av m.fl. (m) I motionen yrkas att beslutar att höja gränsenför skattefria hyresintäkter i fritidshus till . 1984/85:2803 (jfr 2801) av BengtWesterberg m. fl. (fp), yrkande 3 1 motionen yrkas bl. 3. att riksdagenbeslutar att avskaffa fastighetsskatten. Frågornas tidigare behandling m. m. Pågående eller nyligenavslutade utredningar (Bo 1982:02) har ijuni 1984 avlämnat ett delbetänkande i tre delar (SOU 1984:34-36). SOU 1984:34utgör en fyllig översikt över delbetänkandets innehåll. SOV 1984:35 innehållersju kapitel med beskrivningar av utvecklingen inom boendeområdet. 1 SOU1984:36 diskuteras dels olika finansieringsfrågor ni. m. och den framtidasociala bostadspolitiken (kap. 8-10), dels förutsättningariia för reformer inombostadsbeskattningen (kap. 11). Denna del innehåller också reservationer ochsärskilda yttranden. Delbetänkandet innehåller inga direkta förslag utan ägnasåt beskrivningar och analyser som underlag för den bostadspolitiska debattenoch för kommitténs slutbetänkande. Kommitténväntas slutföra sitt arbete . Allmän fastighetstaxering skall skevart femte år. Den taxering som då fastställs gäller i princip till nästaallmänna fastighetstaxering. Under särskilda förutsättningar kan ny taxeringåsättas vid särskild fastighetstaxering, som äger rum . Fastighetstaxeringskominittén har med sitt betänkandeRullande fastighetstaxering (SOU 1984:37 och 38) slutfört sitt arbete.Förslaget innebär att SkU1984/85:36 5 den allmänna och den särskilda fastighetstaxeringen skallersättas av en årlig fastighetstaxering som bygger på tre parallellaförfaranden - avstämning, omtaxering och omräkning. Avstämningen innebärperiodiska kontroller av användning, beskaffenhet och ägandeförhållandebeträffande varje taxeringsenhet. Omtaxeringen innebär att man skallkunna anpassa fastigheternas taxeringar efter de förändringar soiri skett avderas användning och beskaffenhet. Även feltaxeringar skall kunna rättasgenom omtaxering, dock ej retroaktivt. Omräkningen innebär en successivanpassning av taxeringsvärdena till en aktuellare marknadsvärdesnivå.Taxeringsarbetet läggs i första hand på de lokala skattemyndigheterna, medanfastighetstaxeringsnämnderna i stort sett skall pröva sådana ärenden där delokala skattemyndigheterna och fastighetsägarna inte kan enas. Enligt förslagetskall den rullande taxeringen börja 1987. - I betänkandet behandlas också vissavärderingstekniska frågor. I sammanhanget kan nämnas attutskottet i anslutning till sin behandling av vissa värderingsfrågor m. m.erinrade om att samtliga frågor som togs upp i de då aktuella motionernaomfattades av bostadskommitténs (Bo 1982:02) utredningsuppdrag, attförmånsbeskattningskommittén (B 1978:02) enligt sina direktiv hade att göra enallmän översyn rörande beskattningen av naturaförmåner och att mervärdeskattenstod under översyn av mervärdeskatteutredningen (Fi 1971:05). Utskottet fannatt utredningsbehovet inoin dessa områden redan var tillgodosett och attställningstaganden från utskottets sida till de av motionärerna behandladefrågorna borde anstå i avvaktan på resultatet av utredningsarbetet. Enligt de anvisningar frånriksskatteverket rörande värderingen av förmån av bostad på jordbruksfastighetsom tillämpas fr. o. m. taxering skall värdet av bostadsförmånen iförsta hand beräknas med ledning av i orten gällande hyrespris. Anvisningarnainnebär den nyheten att man på ort utan egentlig hyresmarknad uppskattar värdettill en viss procent av byggnadsvärdet. Procentsatsen är 10 för värden somunderstiger , 6 för värden . och 3 föröverskjutande belopp. T. o. m. taxering var procentsatsen i det lägstaskiktet 9. 1 anvisningarna taxering angavs att förmånsvärdet fickreduceras med högst . för utrymme som särskilt inrättats för ochuteslutande använts som kontor, en regel som utgått års taxering.Om det med hänsyn till vissa förhållanden framstår som uppenbart att ettprocentberäknat förmånsvärde avsevärt, , avviker från vad som kananses skäligt, får förmånsvärdet enligt anvisningarna beräknas efter prövningi det enskilda fallet. I ett cirkulär till skattecheferna i länen harriksskatteverket lämnat 1' 1984/85. SkU1984/85:36 6 vissa förtydliganden av anvisningarna bl. a. rörandejämkningsmöjligheterna. Vid sin behandling av olika frågor rörandebostadsförmån i jordbruk anförde utskottet bl. a. följande. Som utskottet anförde vid sinbehandling av motsvarande värderingsfrågor har man med schabloner avdet slag som tillämpas större förutsättningar än tidigare att tillgodosekraven på en bättre och mer likformig värdering av jordbrukarnasbostadsförmåner. ligger det i sakens natur att schablonen i vissafall kan slå fel, särskilt om taxeringsvärdet av någon anledning blivitfelaktigt. har i ett cirkulär bl. a. framhållit att schabloneni sådana fall inte skall tillämpas stelbent, utan att taxeringsnämnden bör varaobservant i de fall då de skattskyldiga anför särskilda skäl och jämka värdetnär så är påkallat. Utskottet instämmer i denna uppfattning och vill för sindel framhålla att det givetvis inte bör komma i fråga att tillämpa schablonenoch den särskilda 25-procentsregeln på ett sådant sätt att någon beskattas förvärden som uppenbart är för höga. Av det anförda framgår att man trots schablonen inte heltkan undvika en skälighetsbedömning av förmånsvärdet. Vid en sådanskälighetsbedömning bör enligt utskottets uppfattning alla omständigheter i detenskilda fallet kunna beaktas, exempelvis att en del av bostaden av särskildaskäl har inrättats såsom kontorsrum. vill utskottet framhålla attrådande praxis i fråga om avdrag för kontorsrum är restriktiv. Mot dennabakgrund är utskottet i avvaktan på bostadskommitténs ställningstaganden inteberett att förorda att schablonen kompletteras med särskilda regler omkontorsrum eller att avdragsmöjligheterna utvidgas generellt. Med hänvisning till det anförda och till attbostadskommittén enligt vad som framgår av kommittéberättelsen beräknasslutföra sitt arbete avstyrker utskottet motionerna i nu berördadelar. Yrkandena i fråga om räntetillägg för bostadsbyggnad harutskottet redan behandlat i sitt betänkande SkU 1983/84:30. Utskottet vill idetta sammanhang endast anföra att dessa regler syftar till att uppnå enlikformighet i beskattningen av bostadsbyggnader av olika slag, en fråga somingår i bostadskommitténs utredningsuppdrag, och att kommittén således är oförhindradatt pröva även dessa regler. Utskottet vill också erinra om attskatteförenklingskommitténs arbete kan komma att påverka beräkningen avräntetillägg. Inkomstberäkningen av en- ochtvåfamiljsfastigheter sker i allmänhet enligt en schablonmetod (24 § 2 mom. och25 § 3 mom. kommunalskattelagen 1928:370 KL). Denna metod innebär att man somintäkt endast skall redovisa en viss procent av fastighetens taxeringsvärdeenligt en progressiv skala. Från detta belopp medges avdrag för ränteutgifteroch tomträttsav-gäld. För den som själv är bosatt på fastigheten tillkommerdessutom ett s. k. extra avdrag på högst . Det anförda gäller även villor som delvis används iägarens rörelse. Vid intäktsberäkningen minskar man i dessa falltaxeringsvärdet med den del som belöper på rörelsen. Rörelsedelen avfastigheten ingår alltså inte i villaschab- SkU1984/85:36 7 lönen, och kostnader för denna del av fastigheten får drasav i rörelsen enligt de regler som gäller för detta inkomstslag. Schablonmetoden skall användas om fastigheten uteslutandeutnyttjas såsom bostad åt ägaren stadigvarande eller såsom sommarnöje - ellerockså såsom stadigvarande bostad åt annan. Om fastigheten brukar användas ävenför annat ändamål, t. ex. uthyrning åt sommargäster, blir schablonreglernatillämpliga endast om bruttointäkterna härav uppgår till mindre betydandebelopp. Om de årliga intäkterna av denna uthyrning överstiger . ochockså överstiger av fastighetens taxeringsvärde, skall inkomstberäkningenske enligt de vanliga regler som gäller för hyresfastigheter, vilket bl. a.innebär att de faktiska intäkterna - dvs. erhållna hyror m. m. och hyresvärdetför den egna bostaden skall redovisas och att avdrag medges för samtligaomkostnader för fastigheten. Till grund för nuvarande regler ligger uppfattningen attmerinkomster genom uthyrning till sommargäster skall beskattas om uthyrningensker regelbundet och inte är av alltför obetydlig omfattning. Som skäl härförhar bl. a. åberopats att sådan uthyrning oftast har en mer rörelsemässig prägelän uthyrning till stadigvarande bostad. I detta sammanhang har också beaktatsatt ägare till jordbruksfastigheter och flerfamiljshus alltid skall beskattasäven för intäkt genom uthyrning av sommarnöjen och att en obegränsad skattefrihetför sådan verksamhet då det gäller villor inte skulle överensstämma med kravetpå en rättvis beskattning (prop. 1979/80:137, SkU 1979/ 80:50). Beträffande villaschablonen anfördeutskottet (SkU 1983/84:42) att nuvarande regler grundas på uppfattningenatt merinkomster genom uthyrning till sommargäster skall beskattas omuthyrningen sker regelbundet och inte är av alltför obetydlig omfattning.Utskottet vidhöll att det saknades tillräckliga skäl för att räkna upp gränsenför den skattefria uthyrningen, som fastställdes till nuvarande belopp år 1980.Med hänvisning härtill och till att villaschablonen ingick i bostadskommitténsutredningsuppdrag avstyrkte utskottet föreliggande motionsyrkanden om enhöjning av beloppsgränsen. Utskottet konstaterade vidare att frågan om enavdragsrätt för reparation och underhåll av villor ingick i bostadskommitténsutredningsuppdrag. Utskottet vidhöll att en förnyad prövning också avhithörande problem borde anstå i avvaktan på resultatet av kommitténs överväganden. Av bostadskommitténs delbetänkande(SOU 1984:34-36) framgår att frågorna om gränsen för den skattefria uthyrningenoch avdrag för reparation och underhåll uppmärksammas av kommittén. Beträffandeden förstnämnda frågan anför kommittén att den - utan att lägga fram någotlagförslag i delbetänkandet ansluter sig till tidigare utredningsförslag omen höjning till . SkU1984/85:36 8 Den som redovisar ett överskott påen fastighet får göra ett s.k. procentavdrag vid den kommunala taxeringen. Åandra sidan skall ett lika stort belopp tas upp som intäkt vid samma taxering,det s. k. garantibeloppet. Såväl procentavdraget som garantibeloppet skall förhelt år beräknas till 1,av taxeringsvärdet. Genom konstruktionen garanteraskommunerna att minst detta belopp tas upp som taxerad inkomst i den kommun därfastigheten är belägen. Reglerna gäller i princip för alla fastigheter, oavsettbeskattningsmetod. Fr. o. m. taxering har dock taxeringen tillkommunal inkomstskatt av juridiska personer (utom inhemska dödsbon) slopats.Samtidigt upphör garantibeskattningen av de juridiska personernasfastighetsinnehav (prop. 1984/85:70, SkU 1984/85:23). Vid sin prövning av dennafråga anförde utskottet följande med anledning av ett utredningsyrkande omslopande av garantibeskattningen även för andra skattskyldiga: Vad härefter angårgarantibeskattningen kan utskottet i likhet med departementschefen ochmotionärerna i motion 245 konstatera att det ursprungliga skälet för dennabeskattning, vilket var att tillförsäkra kommunerna ett stabiltskatteunderlag, bortfallit och att åtskilliga argument numera kan anföras motdenna skatteform. Att helt slopa garantiskatten kräver emellertid ingåendeöverväganden, bl. a. med tanke på att den utgör ett led i bostadsbeskattningenoch beaktas vid utformningen av bostadssubventionerna. Vad som aktualiseratmotionerna är emellertid närmast att reglerna -om inte särskilda åtgärdervidtas enligt motionärernas uppfattning kommer att gynna näringsverksamhetsom drivs av aktiebolag m.fl. i förhållande till verksamhet i annan form.Utskottet vill med anledning härav framhålla att garantibeskattningen, som äreffektiv endast om garantibeloppet överstiger nettointäkten av förvärvskällan,i allmänhet saknar betydelse för vanlig näringsverksamhet som går medöverskott. Reglerna för olika företagsformer skiljer sig enligt utskottetsuppfattning från varandra i så många andra mer väsentliga hänseenden, att dennu aktuella ändringen inte kan antas komma att påverka valet av företagsform inämnvärd omfattning. Utskottet finner att det inte heller av andra skäl ärmotiverat att nu ta ställning till frågan om slopande av garantibeskattningenför fysiska personer. Med hänvisning också till att bostadskommittén (Bo1982:02) och företagsskattekommitté (B 1979:13) torde varaoförhindrade att ta upp frågan om de finner detta lämpligt avstyrker utskottetmotion 245 yrkande 2. har i sittbetänkande (SOU 1984:36 s. 361 och 362) ifrågasatt om inte de olikabeskattningsformer som skall tillämpas i fråga om fastigheter vanlig inkomstberäkning, garantibeskattning, statlig fastighetsskatt bordesamordnas på något sätt, en fråga som kommer att tas upp i det fortsattautredningsarbetet. kommer kommittén att beakta 1980 årsföretagsskattekommittés (B 1979:13) arbete med en s.k. staketmodell förföretagsbeskattningen och att den kommunala beskattningen av juridiskapersoner har slopats. SkU1984/85:36 9 ersattes med verkan fr.o. 1985 - den tidigare hyreshusavgiften med en statiig fastighetsskatt(prop. 1984/85:18, SkU 17). Denna skatt träffar hyreshus, kontorshus, småhussamt bostadsbyggnader på lantbruk. Underlaget för skatten är för småhus entredjedel av taxeringsvärdet och för övriga fastigheter hela taxeringsvärdet.Skattesatsen skall fr. o. m. 1987 vara för schablonbeskattade fastigheteroch för övriga fastigheter. utgår skatten med 0,resp. i fråga om schablonbeskattade småhus samt resp. i frågaom övriga småhus och hyreshus på lantbruksenhet. Syftet med fastighetsskatten angavs vara att skapa ettinstrument som tillsammans med räntebidragssystemet för ny- och ombyggnadsvarade mot kravet på ett rättvist och solidariskt omfördelningssystem inombostadssektorn. Genom fastighetsskatten skulle fastighetsägarna bidra till ennödvändig subventionering av ny- och ombyggnadsåtgärder och därigenom motverkafortsatta kostnadsökningar för staten. Skatten har således bostadspolitisk ochstatsfinansiell karaktär. Utskottet delade de bostadspolitiska bedömningar som lågtill grund för propositionen och fann att fastighetsskatten utgjorde ettlämpligt medel att tillgodose det angivna syftet och rimliga krav på en rättvisfördelning av bördorna. Att innehavare av statsbelånade fastigheter skulle fåkompensation för skatten ändrade inte utskottets uppfattning eftersom dennakategori fick anses ha drabbats hårdast av kapitalkostnadsökningar under desenaste åren. Beträffande småhusinnehavarna åberopade utskottet att kostnadsökningarnai flertalet fall skulle stanna . när skatten är slutligtgenomförd och för . Beträffande detaljutformningen anförde utskottet att enspecialskatt av denna typ i princip borde vara lika för alla och avdragsgill.Sett i det aktuella bostadspolitiska perspektivet borde emellertid deekonomiska pålagorna i form av skatt och minskade räntebidrag fördelas sårättvist som möjligt mellan olika fastighetsägare. Mot den bakgrunden godtogutskottet de föreslagna skattesatserna. Beträffande detaljutformningen kan här nämnas att skattenenligt utskottets uppfattning borde vara avdragsgill för konventionelltbeskattade fastigheter. Vid bedömningen av denna fråga åberopade utskottet bl.a. att de föreslagna skattesatserna avvägts med hänsyn till avdragsrätten.Utskottet ansåg vidare att frågan om att inlemma även industrifastigheter ifastighetsskatten var för tidigt väckt. Denna fråga borde enligt utskottetsuppfattning övervägas i ett större sammanhang. Förmån i tjänsten av hyresbilligbostad och subventionerad semesterbostad utgör en typ av förmåner som enligtRSV:s anvisningar (RSV Dt SkU1984/85:36 10 1981:30) skall beskattas endast om deras värde sammanlagtöverstiger . för år räknat. Förmån av fri bostad eller fri semesterbostadskall däremot anses som skattepliktig oavsett värdet. För värderingen gäller såsom allmän regel att detskattepliktiga värdet i princip skall motsvara marknadsvärdet (ortens pris).Värdesättningen sker i allmänhet enligt vissa schablonmässiga grunder, bl. a.med ledning av uppgifter om hyrorna i de allmännyttiga bostadsföretagen ochuppgifter om det faktiska hyresläget på orten. Är det sannolikt att den skattskyldige inte skulle haskaffat sig vad som motsvarar förmånen om han själv skulle ha bestrittkostnaderna, skall värderingen av naturaförmånerna i allmänhet ske medutgångspunkt i den inbesparing i de personliga levnadskostnaderna som förmåneninneburit för förmånstagaren. 1 vad mån ett lägre värde än marknadsvärdet skallåsättas bedöms med hänsyn dels till förmånens art och eventuella villkor som ärförknippade med förmånen, dels till förmånstagarens inkomst- och förmögenhetsförhållanden. När det gäller preliminärskatten skall RSV enligt 8§uppbördslagen (1953:272) fastställa de värden som skall läggas till grund förskatteavdragen för preliminär A-skatt. Dessa värden, som således gäller endastför den preliminära skatten, tas upp till ett genomsnitt för riket och anges iskattetabellerna. utfärdar liknande normer med stöd av 4§ andra stycket lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomstenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och 4 § lagen (1959:552) omuppbörd av vissa avgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. I en skrivelse till skattecheferna den 28 november 1983tar upp frågan om beskattningen av tjänstebostäder förpräster. Av skrivelsen framgår att ett antal präster beskattats förhyresbillig bostad och att beskattningen inte skett likformigt i de olikalänen.