bet · G801NU22 · 1984-12-31 00:00:00 — omvissa anslag inom industridepartementets område (prop. 1984/85:100 delvis) I detta betänkande behandlas proposition1984/85:100 bilaga 14 punkterna A 1A4 (industridepartementet m. ), B 1B 10och B 12 B 14 (industri m.m.). FlF18 (teknisk utveckling m.m.) samt GlG8(statsägda företag m. Förutommotioner som mera direkt hänför sig till de berörda anslagen behandlas motionerbl. a. om sammansättningen av de regionala utvecklingsfondernas styrelser ochreglerna för räntestöd till de mindre och medelstora varvsföretagen. Utbildningsutskottethar avgivit yttrande (UbU 1984/85:2 y) i frågan om inrättande av ett teknisktforskningsråd (bilaga, s. 67). Utskottet tillstyrker regeringens förslag på allapunkter och avstyrker alla motionsyrkanden. De borgerliga partiernasföreträdare reserverar sig till förmån för yrkanden i parti- och gruppmotioner,ofta om anslagsminskningar i förhållande till regeringens förslag. Enförteckning över alla reservationer med partibeteckningar finns på s.70 f. Regeringensförslag om anslag till olika industripolitiska ändamål och till teknisk forskningbygger på riksdagsbeslut om treårsprogram för bl. a. statensindustriverk (SIND), styrelsen för teknisk utveckling (STU) och Industrifonden.Många motionsyrkanden innebär en upprepning av kritik som framfördes frånoppositionshåll när behandlade programmen. Utskottetavstyrker yrkanden om att SIND skall avvecklas (m) och om att dessutredningsverksamhet skall minskas (fp). Likaså avstyrks yrkanden omavveckling av vissa branschprogram (m; fp). Åtskilligamotioner rör de regionala utvecklingsfonderna. Utskottet avstyrker yrkanden omatt fondernas finansieringsverksamhet skall avvecklas (m) och om att nuvarandeordning för utseende av styrelseledamöter i fonderna skall ändras när avtalenmellan staten och landstingen om fonderna löper ut vid utgången av (s;m). I den senare frågan är utskottet enigt. Ett yrkande (m) om att stödformenindustrigarantilån skall upphöra avstyrks. Närdet gäller teknisk forskning och utveckling avstyrker utskottet yrkanden (m)om att den s. k. tekniska forskningsrådsfunktionen inom STU 1 1984/85. NU1984/85:22 2 skall ombildas till ett fristående tekniskt forskningsråd.Ett yrkande (vpk) om att medel inte skall anvisas till Tele-X-projektetavstyrks. Beträffande Industrifonden avstyrker utskottet yrkanden omatt fonden skall avvecklas (m) och om att ytterligare medel inte skall anvisastill fonden (m; fp). Likaså avstyrks ett yrkande (c) om att anslaget tillfonden skall minskas till förmän för ökade insatser av bl. a. de regionalautvecklingsfonderna och STU för småföretagsutveckling. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt A I (s. 10) och hemställer att tillIndustridepartementet för /86 anvisar ett förslagsanslag av . Industriråd/industriattaché. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag un der punkt A 2 (s. 11) och hemställer att tillIndustriråd/industriattaché för / 86 anvisar ett förslagsanslagav . Kommittéer m.m. Regeringen har under punkt A 3 (s. 11)föreslagit att till Kommittéer m.m: för /86 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1984/85:2623 av m. fl. (m), såvitt gäller hemställan att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om avveckling av branschpolitiska råd, 2. till Kommittéer m.m. för /86 anvisar ettreserva tionsanslag av , 1984/85:2805 av m.fl. (fp), såvitt gäller hemställan (11) att beslutar minska anslagetA 3, Kommittéer m. m. med 3 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Under industridepartementetskommittéanslag begär regeringen medel för dels den egentligakommittéverksamheten, dels särskilda utredningar inom departementet som medförbehov av konsulter m. m., dels vissa branschråd och liknande samrådsorgan.Medelsbehovet under anslaget väntas enligt propositionen minska med ca 5,5milj. i förhällande till innevarande budgetår. Detta beror huvudsakligen påatt kostnaderna för NU1984/85:22 3 expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU)inte avses belasta kommittéanslaget under nästa budgetär. Regeringen harnyligen i proposition 1984/85:115 (s. 157) föreslagit att anvisa ettsärskilt anslag av 4,3 milj. kr. I motion 1984/85:2623 (m) yrkas pä att skalluttala sig för en successiv nedläggning av de branschpolitiska råden. Även ifolkpartiets partimotion 1984/85:2805 framförs uppfattningen att ett stortantal av de råd och delegationer som finansieras över anslaget bör avvecklas. Ienlighet härmed föreslås i motionerna en minskning av kommittéanslaget med 4milj. resp. 3 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Av kommittéberättelse (skr. 1984/85:103) framgåratt kostnaderna för 17 råd och delegationer m.m. under /84 harbestritts frän industridepartementets kommittéanslag. Ett tiotal av dessa ärorgan för samråd mellan regeringen och näringslivet av det slag sommotionärerna vänder sig mot. Utskottet har inhämtat att några av dessa organhar avvecklats under innevarande budgetår. Tre nya har tillkommit, nämligen rådför flygindustrin och för läkemedelsindustrin samt för handels- ochdistributionsfrågor. Utskottet har senast vid behandlingen av 1984 årsbudgetproposition (NU 1983/84:25 s. 2 4) avstyrkt motionsyrkanden av sammainnebörd som de nu aktuella med den motiveringen att varje regering bör ha vissfrihet att välja formerna för sina överläggningar med näringslivet. Utskottethar samma uppfattning och avstyrker därför motionerna i berörda delar. a) avslår motion1984/85:2623 yrkande I, b) med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:2623 yrkande 2 och motion1984/85:2805 yrkande II tillKommittéer m. m. för /86 anvisar ett reservafionsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt A 4 (s. 12) och hemställer att till Extra utgifterför /86 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringenhar under punkt B I (s. 36 38) föreslagit att till : Förvaltningskostnader för /86 anvisa ettförslagsanslag av . Rättelse: S, 14, andra stycket Står: 1984/85:2823 Rättattill: 1984/85:2623, NU1984/85:22 4 I detta sammanhang behandlar utskottet ntotionerna 1984/85:559 av m. (m), såvitt gäller hemställan (7) att hos regeringen begär förslagtill ny organisationsstruktur för SIND och STU i enlighet med vad som imotionen anförts, 1984/85:2623 av . (m), såvitt gäller hemställan (3) att till : Förvaltningskostnader för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 1984/85:2805 av m.fl. (fp), såvitt gäller hemställan (12) att beslutar minska anslagetB 1, med 5 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. Nuvarande organisation ochprogramindelning för statens industriverk (SIND) fastställdes . Frånanslaget bestrids förvaltningskostnader för de fyra huvudprogrammenUtredningsverksamhet, Industriell omvandling och tillväxt. Regional utvecklingoch Småföretagsutveckling. Av propositionen (s. 36) framgår att anslaget undernästa budgetår avses komma att belastas med kostnader av knappt 3 milj. kr. förvissa verksamheter som har finansierats på annat sätt. Överföringenfår till följd att den ram för förvaltningskostnadsanslaget jämte tre andraanslag (B 2, B 12 och B 13) som har fastställt för budgetåren 1985/86och 1986/87 anses böra ökas med motsvarande belopp. Utskottet ser detta som enteknisk fråga som inte kräver något nytt ställningstagande av tillanslagsramen. Moderata samlingspartiet riktar i partimotionen1984/85:559 stark kritik mot vad som betecknas som en dåligt fungerandesubventions- och regleringspolitik. De problem som följer härav kan enligtmotionärerna inte lösas med samordningsåtgärder och ytterligare regleringar.Den enda möjliga vägen är att minska detaljstyrningen och avreglera närings-och regionalpolitiken. Med en sådan politik finns dét inte något behov av ettsärskilt ämbetsverk för industrifrågor. Motionärerna anser därför att en nyorganisationsstruktur för SIND och styrelsen för teknisk utveckling (STU) skallupprättas i enlighet med följande riktlinjer: oSelektiva industri- och regionalpolitiska stödformer avvecklas successivt tillförmån för generellt verkande åtgärder. o SIND avvecklas som friståendeämbetsverk. o Handläggningen av kvarvarande selektiva regionalpolitiskaåtgärder Större ärenden avgörs av regeringen. o Kvarvarandeverksamhet hos SIND inordnas i STU. o De nuvarande regionalautvecklingsfonderna bildar regionala organ till det "nya" STU. NU1984/85:22 5 De anslagsmässiga konsekvensernaför SIND av en sådan omorganisation redovisas i motion 1984/85:2623 (m). Däranförs att en begränsning av SlND:s verksamhet kan inledas . För nästabudgetår beräknas ett anslag av 35 milj. kr. Den i partimotionen föreslagna nyaorganisationen skulle träda i kraft med början /87. Även i partimotion 1984/85:2805 anmäls enkritisk inställning till SIND:s verksamhet, dock utan att något krav påavveckling framförs. I motionen föreslås en begränsning avutredningsverksamheten vilken antas möjliggöra en minskning av anslaget med 5milj. i förhällande till regeringens förslag. Utskottet erinrar om att den är 1983 genomfördaorganisationen för SIND var utgångspunkten för ett treårsprogram förverksamheten under budgetåren 1984/85-1986/87 som fastställde våren1984 (NU 1983/84:42 s. 40 f. och s. 57 f.). Det saknas enligt utskottets meningmotiv för en sådan omprövning som begärs från moderata samlingspartietssida. Yrkandet härom i motion 1984/85:559 avstyrks sålunda. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag omanslag till förvaltningskostnader vid SIND. Med det sagda avstyrker utskottetmotionerna /85:2623 (m) och 1984/85:2805 (fp) i berörda delar. 1. beträffandeindustripolitikens organisation attriksdagen avslår motion 1984/85:559 yrkande 7, attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på mofion1984/85:2623 yrkande 3 och motion 1984/85:2805 yrkande 12 till : Förvaltningskostnader för /86 anvisar ettförslagsanslag av . Regeringenhar under punkt B 2 (s. 38 f.) föreslagit att till : Utredningsverksamhet för /86 anvisa ettreservationsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1984/85:2623 av m. fi. (m), såvitt gäller hemställan (4) att avslårregeringens förslag att till : Utredningsverksamhet /86 anvisa ett reservationsanslag av . samt därvidsom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen omverksamheten vid SIND, 1984/85:2805 av m.fi. (fp), såvitt gäller hemställan (13) att beslutar minska anslagetB 2, med 2,5 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. Från anslaget bestrids kostnaderför experttjänster m. m. i samband med utredningsverksamheten vid SIND. 1motion 1984/85:2623 (m) föreslås, i konsekvens med motionärernas underföregående punkt redovisade krav på en successiv avveckling av SIND, att någotsärskilt anslag till utredningar inte anvisas för nästa budgetår. I motion1984/85:2805 (fp) begärs en minskning av anslaget. Utskottethar ingen erinran mot regeringens förslag. Därmed avstyrks motionerna i berördadelar. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag pä mofion 1984/85:2623 yrkande 4 och motion1984/85:2805 yrkande 13 till : Utredningsverksamhet /86 anvisar ett reservationsanslag av . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag un der punkt B 3 (s. 39 41) och hemställer att tillSprängämnesinspektionen för /86 anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling. Utskottet tillstyr ker regeringens förslag under punkt B 4 (s. 41 f.) och hemställer att till /86 anvisarett reservationsanslag av . Främjande av hemslöjden. Regeringen har under punkt B 5(s. 42 44) föreslagit att till Främjande av hemslöjden för / 86 anvisa ett förslagsanslag av . 1 detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1984/85:642 av (),vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts beträffande huvudmannaskapet för länshemslöjdskonsulenter, 1984/85:1435 av m.fi. (c), såvitt gäller hemställan (2) att till Främjande avhemslöjden för /86 anvisar ett förslagsanslag av , 1984/85:2084 av (),vari hemställs att utöver det av regeringen föreslagna beloppet förfrämjande av hemslöjden för /86 anvisar medel för en tredjesameslöjdskonsulent, 1984/85:2184 av (), såvitt gäller hemställan (3) att som sin mening ger regeringentill känna att regeringen bör ge NU1984/85:22 7 statens industriverk i uppdrag att aktivt medverka i Västernorrlandsläns utveckling av hemslöjden. Gällande riktlinjer för detstatliga stödet till hemslöjden fastställdes (prop. 1980/81:87, NU1980/81:42, rskr. 1980/81:276). Enligt dessa skall organisationen på regionalnivå omfatta två hemslöjdskonsulenttjänster i varje län.Finansieringsansvaret delas mellan staten och landstingskommunen. På centralnivå är beslutande organ. Från anslaget bestrids statens kostnaderför en konsulenttjänst i varje län och dessutom för två sameslöjdskonsulenter,vilkas tjänster bekostas helt av staten. Vid sidan av den fasta regionalaorganisationen finns ca 15 hemslöjdskonsulenter som avlönas av landsting,regional utvecklingsfond eller kommun. Någon plan för den vidare utbyggnadenav konsulentverksamheten har inte fastställts. Från anslaget utgår också bidragtill () och till projekt av olikaslag. Regeringens förslag i årets budgetproposition innebär en i huvudsakoförändrad organisation. Medel motsvarande statens andel av kostnaderna för entjänst som spetskonsulent inräknas dock fr. o. m. nästa budgetår i kostnadernaför konsulentorganisationen. I motion 1984/85:1435 (c) föresläs en ökning av anslagetmed 1,2 milj. kr. i förhällande till regeringens förslag. Därmed kan såvälkonsulentorganisationen förstärkas som stödet till SHR och övrig verksamhetökas. Motionärerna pekar särskilt pä hemslöjdens betydelse för möjligheternatill ökade inkomster i glesbygder. Enligt förslaget skall anslagsökningenfinansieras genom en motsvarande minskning av anslaget F 15, Stöd tillindustriellt utvecklingsarbete. 1 sammanhanget behandlar utskottet även motion1984/85:2084 (c), i vilken föresläs inrättande av ytterligare en tjänst somsameslöjdskonsulent. Enligt utskottets uppfattning måste en utbyggnad avkonsulentverksamheten anstå tills vidare av statsfinansiella skäl. Utskotteterinrar om att betydande insatser för främjande av hemslöjd och hantverk skerinom ramen för det statliga glesbygdsstödet. De tvä motionsyrkandena avstyrks. Frågan om huvudmannaskapet för hemslöjdskonsulenterna påregional nivå tas upp i motion 1984/85:642 (s). Motionären föreslår atthuvudmannaskapet skall kunna föras över frän till den regionalautvecklingsfonden i fall då en sädan överföring bedöms kunna medföra fördelar.Utskottet erinrar om att det vid beslut förutsattes att huvudmannaskapetskulle utövas av antingen hemslöjdsförening eller landstingskommun. 1proposition 1980/81:87 uttalade föredragande statsrädet industriminister . Åsling att frågan i varje län borde kunna lösas med hänsyn till despeciella förutsättningarna i länet i samförstånd mellan NU1984/85:22 8 hemslöjdsförening, landstingskommun, konsulenter . gällande riktlinjer medger alltså en vissfiexibilitet i valet av huvudman. Enligt utskottets mening bör det även kunnakomma i fråga att regional utvecklingsfond svarar för huvudmannaskapet i ettvisst län om enighet härom råder inom länet. Det bör ankomma på regeringeneller på myndighet som regeringen bestämmer att pröva fråga om lämpligheten aven sådan överföring i samband med att statsbidrag lämnas till verksamheten.Något särskilt uttalande av är enligt utskottets mening intenödvändigt. Därmed avstyrker utskottet motion 1984/85:642 (s). I motion 1984/85:2184 (fp) begärs särskilda insatser förhemslöjden i . Utskottet delar mofionärens uppfattning atthemslöjden kan vara värdefull för sysselsättningen i glesbygderna. Utskottetanser dock att inte bör ta ställning till prioriteringen mellan olikaregioners behov vid fördelningen av det statliga stödet till hemslöjden.Motionen avstyrks i denna del. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på mofion1984/85:1435 yrkande2och mofion 1984/85:2084fill Främjande av hemslöjden /86 anvisar ett förslagsanslag av , attriksdagen avslår motion 1984/85:642, 3. beträffandeinsatser i attriksdagen avslår motion 1984/85:2184 yrkande 3. Medelstillskott till Norrlandsfonden. Regeringen harunder punkt B 6 (s. 44) föreslagit att till Medelstillskott tillNorrlandsfonden för /86 anvisa ett reservationsanslag av . I mofion 1984/85:890 av Per-OlaEriksson m. fl. (c) hemställs att till medelstillskott tillNorrlandsfonden för /86 anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med 10 milj. kr. förhöjt reservationsanslag på 30 milj. kr. fastställdes en ram av 150milj. kr för statens bidrag till Norrlandsfonden under budgetåren1981/821985/86, dvs. 30 milj. kr. Med anledning av förslag frånregeringen om vissa utgiftsbegränsande ätgärder (prop. 1983/84:40bil. 10) minskades femårs-ramen med 20 milj. kr., vilket skulle innebära enminskning av anslagen för vart och ett av budgetåren 1984/85 och 1985/86 med 10milj. NU1984/85:22 9 härmed föreslår nu regeringen ett anslag av 20 milj. kr.för sistnämnda budgetår. Statsmakterna skall före utgången av ta ställningtill frågan om Norrlandsfondens fortsatta verksamhet. Ett förslag tillinriktning och omfattning av verksamheten har lagtsfram för regeringen av fondens styrelse. Förslaget väntas efterremissbehandling komma att ligga fill grund för förslag till . I motion 1984/85:890 (c) föreslås att anslaget för nästabudgetår skall höjas till 30 milj. kr. Motionärerna menar att minskningen av fondensresurser har försvårat en angelägen näringslivsutveckling i de fyra nordligastelänen. I avvaktanpå ställningstagandet till Norrlandsfondens fortsatta verksamhet bör enligtutskottets mening gällande beslut om medelstilldelningen under innevarandefemårsperiod stå fast. Anslaget för /86 bör alltså anvisas medoförändrat belopp. Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag. Yrkandet imotion 1984/85:890 (c) på en höjning av anslaget avstyrks. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:890 till Medelstillskotttill Norrlandsfonden för /86 anvisar ett reservationsanslag av20 . Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom kredit. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 7 (s. 4446) och hemställer att till KostnaderfÖrstatsstödd exportkreditgivning genom AB för budgetåret1985/86 anvisar ett förslagsanslag av . Kostnader för statsstödd exportkreditgivningavseende export av fartyg m. m.Regeringen har under punkt B 8 (s. 47) föreslagit att till Kostnaderför statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1984/85:1418 av OweAndréasson (s) och () hemställs att hos regeringenbegär åtgärder i syfte att motverka de i motionen påtaladekonkurrensnackdelarna för de mindre och medelstora varvsföretagen. I motionen anförs att såväl som ttllämparOECD-villkor för krediter till beställare av fartygsnybyggen. En betydandeskillnad föreligger på så sätt att i vid en kontantaffär kan utbetalasnuvärdet NU1984/85:22 10 av den räntesubvention som skulle ha utgått under enalternativ kreditperiod. Enligt motionärerna skulle en tillämpning av sådanaregler i väsentligt öka konkurrenskraften för de mindre och medelstoravarven. Räntesubventionerna föreslås kunna utbetalas kontant för nybyggen upptill dödvikt under förutsättning att beställaren finansierar sinbeställning utan statlig kreditgaranti. Motionärerna hävdar att gällandesvenska regler kan ändras till oförändrad kostnad för staten. Slutligen anförsatt det inte uppstår något risktagande i samband med kreditgarantier eftersomsådana ej blir aktuella. Gällande bestämmelser för kreditgarantier och räntestöd Statliga kreditgarantier förnybyggnad och ombyggnad av fartyg utgår enligt I kap. förordningen (1980:561)om statligt stöd till varvsföretag m. m. ()beslutar om utfästelse om kreditgaranti medan utfärdargarantierna. Kreditgaranti får beviljas för lån som beställare tar uppför betalning till svenska varv för fartyg under byggnad eller för levereradefartyg (beställares län). Garanti får beviljas också för lån som svenskavarvsföretag tar upp antingen för att finansiera krediter till beställare(refinansieringslän) eller för att finansiera beställda fartyg under byggnadeller större ombyggnader (fartygsbyggnadslän). Villkoren för de statliga kreditgarantierna är relateradetill förekommande internationella överenskommelser om exportkrediter och om begränsningav stöd till varvsindustrin. För- svenska beställare innebär villkoren bl. a.att garantin får motsvara högst av kontraktspriset och att det lån somgarantin avser skall återbetalas inom högst 12 är eller, i fråga om teknisktavancerade fartyg, inom högst . För utländska beställare gäller de villkorför fartygsexport som har överenskommits inom , innebärande bl. a. attgarantin får motsvara högst av kontraktspriset och att lånet skallåterbetalas inom . För kreditgaranti krävs säkerhet som skall godkännasav FKN. Den av beslutade ramen för statliga garantier avseende densvenska varvsindustrins produktion är . Räntestöd till svenska beställare utgår enligt sammaförordning, kap. 4. Stödet utgår endast för lån med statlig kreditgaranti.Fråga om stöd avgörs av FKN som utfästelse om kreditgaranti prövas.Stödet utgår för finansiering av nybyggnad eller större ombyggnad av fartyg sombeställs av svensk beställare vid svenskt varv före utgången av . Som enförutsättning för räntestöd gäller att ett konkurrerande utländskt varv pågrund av utländskt stöd erbjuder särskilt förmänliga räntevillkor. Räntestödet består i att staten betalar mellanskillnadenmellan de kostnader läneinstituten har för sin upplåning för den aktuellakrediten (marknadsränta) och den lägre subventionerade ränta som beställaren isin tur betalar för dessa lån. NU1984/85:22 II Ränteslöd till utländska beställarevid svenska varv lämnas inom ramen för det s. k. SEK-systemet. Reglerna vidkreditgivningen återfinns i förordningen (1981:665) omexportkreditfinansiering med statligt stöd. Genom stödet täcker statenskillnaden mellan utlåningsränta och uppläningsränta samt den kursförlust somkan uppkomma vid ut- och upplåningen. Kreditvillkoren är relaterade till vissainternationella överenskommelser som har träffats inom ramen för . Enligtdessa ligger räntorna vid en lägre nivå, , än vad som medgesför annan exportkreditgivning. Stödet lämnas enligt riksdagsbeslutet av ABSvensk Exportkredit (SEK). Statens kostnader för räntestödet till utländskabeställare täcks frän detta anslag. Kostnaderna för räntestödet till svenskabeställare täcks frän anslaget G 4, Räntestöd m. m. till varvsindustrin. fastställdes ändraderiktlinjer för stöd till svensk varvsindustri (prop. 1982/83:147, NU1982/83:55, rskr. 1982/83:383). 1 samband därmed fattades beslut om bl. a.kreditgarantier och räntestöd för fartygsorder som tecknas före utgången av är1986. Avsikten med stödet var att de svenska varven skulle ges rimligaförutsättningar att konkurrera om befintliga order pä en marknad som präglas avöverkapacitet och subventioner i fiertalet varvsländer. 1 regeringens proposition redovisades en rapport om demindre och medelstora varven. Dessa omfattade då elva företag med ca 3 300anställda. Tvä av företagen tillhörde och de övriga nio varprivatägda. Några särskilda stödåtgärder riktade till de mindre och medelstoravarven ansågs inte påkallade. En viss samordning av statliga beställningartill dessa varv genom fartygskreditgarantinämnden ställdes dock i utsikt.Vidare uttalades frän regeringens sida att någon expansion med hjälp avstatligt stöd inte borde tillåtas med hänsyn till den betydande överkapacitetenhos de berörda varven. lämnade detta uttalande utan erinran. Sedan är 1983 har tvä av de privatägda varven avvecklats.Enligt vad utskottet har erfarit är orderläget hos fiera av de återståendevarven otillfredsställande, vilket i något fall har lett till varsel omuppsägning av personal.