bet · G801AU13 · 1984-12-31 00:00:00 — Myndigheterna skall därvid särskilt pröva hur den modernakommunikations- och datatekniken skall kunna utnyttjas för att decentraliserafunktioner eller verksamheter. Arbetet följs av arbetsgruppför decentralisering av statlig verksamhet och kommer att slutföras i vår.Utskottet vill tillägga att en decentralisering av beslutsfunktioner fråncentral nivå är ett effektivt sätt att nå konkreta resultat i arbetet med attomlokalisera den statliga verksamheten. Effekterna sprids härigenom till ettstörre antal orter vilket är fördelaktigt sett ur regionalpolitisk synvinkel.Som framgår av det anförda har de frågor som tas upp i motionerna redanuppmärksammats. Motionerna 2652, 2954 och 3159 i aktuella delar behöver mot denbakgrunden inte föranleda någon åtgärd. AU1984/85:13 54 Effekterna av rationaliseringarinom statlig administrativ verksamhet tas upp i två motioner. I motion 2667 avRune m.fl. (fp) anförs alt den hittillsvarande effekten avsparaklioner inom den offentliga sektorn i huvudsak drabbat dendecentraliserade verksamheten medan organisationsdelen vid de centralaförvaltningarna lokaliserade till och ett mindre antal andracentralorter i landet inte drabbats. Detta har haft en menlig inverkan påkvaliteten på servicen till allmänheten och bidrar till att den offentligasektorn får dåligt rykte som serviceorgan. Det betyder också att personalstyrkaninom den offentliga sektorn relativt sett minskat mest ute i de svagaregionerna. m.fl. (m) framhåller i motion 367 altorganisationsförändringarna inom den offentliga sektorn tenderar till attkvarvarande enheter koncentreras till vissa orter. isolerat kan varjesådan lokalisering till en viss ort i en större region förefalla naturlig ochmotiverad. De sammantagna effekterna kan emellertid komma att innebära enallvarlig obalans inom berörd region. Motionärerna framhåller därför somviktigt att vid varje organisationsförändring ha ett vidare perspektiv så attdet sammantagna resultatet motverkar regional obalans. Utskottel vill när det gäller problem av del slag somaktualiseras i motionerna 367 och 2667 hänvisa till det samordningsansvar somåvilar vid lokaliseringsförändringar inom resp. län. Om konsekvensernaav dessa förändringar påverkar förutsättningarna att nå de regionalpolitiskamålen skall enligt länsstyrelseinstruktionen (1971:460) hos resp.myndighet eller hos regeringen föreslå de åtgärder som är påkallade. Vidare harlänsstyrelsen möjlighet att enligt samma instruktion hos regeringen begäraomprövning av ett beslut av en central myndighet om anser all delstrider rnot de regionalpolitiska målen för länet. Några ytterligare åtgärderär utskoitet inte berett föreslå. De båda motionerna avstyrks alltså. m. fl. (s) tar i motion 1123 främst upplokaliseringen av statlig verksamhet inom län. Utgångspunkt förmotionen är den ojämna utvecklingen inom länet och ett förslag utarbetat inomlänsstyrelsen som rör omlokaliseringar inom länet. Utskottet behandlade förta året (AU 1983/84:23) en motionmed liknande inriktning och påpekade därvid atl den offentliga sektorn iUppsala län till övervägande del är lokaliserad till kommun. avlänets statligt anställda finns i denna kommun. Det finns fler skäl till attdenna koncentration har uppkommit. Som utskottet har anfört ovan har frågor somrör inomregionala förhållanden i huvudsak anförtrotts länsstyrelserna. IUppsala län har som också framgår av motionen bedrivits viss försöksverksamhetmed decentralisering inom länet. Utskottet är på det klara med attlänsstyrelsens möjligheter att själv påverka den offentliga sektorns fördelningi länet är begränsade. Mer omfattande åtgärder kräver således beslut avstatsmakterna. Utskottet vill här hänvisa till AU1984/85:13 55 det arbete på central nivå som beskrivits i detföregående. Motion 1123 avstyrks. Flertalet motioner om lokaliseringen av statlig verksamhetgäller förläggningen av sådan verksamhet till en viss landsdel eller ett visstlän. Som motiv för dessa förslag anförs över lag sysselsättningsproblemen påden föreslagna orten och de lokaliseringsförutsättningar som denna erbjuder.Yrkandena framgår av nedanstående sammanställning. 331 () och GöstaAndersson (c) län 546 m.fl. (s) Bergslagen 902 () och () Kalmarlän 918 () och 1104 m. fl. 1114 m.fl. (s) 1443 m.fl. (s) Bergslagen 1459 m.fl. (s) 2119 i (vpk) 2660 (vpk) 2697 () och () 2703 m.fl. (s) 2744 (c) och GunnarBjörk i (c) 2920 m. fl. 2924 m.fl. (s) Bergslagen 2927 ÅkeGustavsson m. fl. (s) Östra län 2928 Sten-OveSundström m.fl. (s) Malmfälten 2935 m.fl. (s) 2956 m.fl. (s) Sydöstra antog i anslutning till 1982 årsregionalpolitiska beslut följande prioriteringsordning som skall gälla vidfortsatt omlokalisering och decentralisering av statlig verksamhet: Utskottet är inte berett att på grundval av motionernaförorda tillägg eller omkastningar i denna ordning. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet de aktuella yrkandena. Åtgärder för att främja utbildning, forskning,teknikutveckling och teknikspridning Grunden för det nuvaranderegionalpolitiska stödet, som infördes , utgörs avlokaliseringsstöd i form av län och bidrag till investeringar. Beslut häromtogs till en början på central nivå och stöd har i AU1984/85:13 56 huvudsak tillfallit industriföretag för investeringar ibyggnader och maskiner. har emellertid vissa förändringar gjortsbl. a. med hänsyn till att nya faktorer fått ökad betydelse för näringslivetsutveckling och lokalisering. Sådana faktorer är bl. a. förbättradeförutsäUningar för teknisk forskning och utveckling i olika delar av landet.Vidare har länen getts ökade möjligheter att besluta om regionala åtgärder.Denna inriktning förstärks i den regionalpolitiska propositionen med förslag omökade satsningar på kunskaps- och teknikspridning i främst regionalpolitisktprioriterade områden samt ökat länsanslag innefattande nya former för länsstyrelsernaatt använda medlen. Innan utskottet behandlar etl antal motioner som rörteknikutveckling m. m. tar utskottet upp två motioner som behandlarlöntagarfonderna i regionalpolitiken. I vpk:s partimolion 2943 framhålls atl löntagarfondernakan göra betydelsefulla insatser för uppbyggnaden av nya och mindre ensidiganäringsstrukturer i länen. Vidare framhålls att fondernas engagemang också kanbidra till att minska beroendet av de stora privatföretagen och de ekonomiskamaktcentra utanför de egna regionerna. 1 motion 2942 av (vpk)påpekas att i och övriga Norrlandslän finns storainvesteringsbehov för en utveckling av näringslivet och att de nödvändigaformerna måste skapas så att norra löntagarfonden får en aktiv roll för utvecklingenhärav. Utskottet avgav ett yUrande tillfinansutskottet (1983/84:1 y) angående löntagarfonderna och den regionalautvecklingen och har inte någon annan uppfattning än den utskottet dåframförde. Detta innebär i huvudsak att utskottet anser löntagarfondernasregionala anknytning som mycket viktig men att fonderna i sin placeringspolitikinte skall ha några uttalade regionalpolitiska mål även om verksamheten i siginte saknar regionalpolitisk betydelse. Mot bakgrund härav bör motionerna 2942och 2943 i motsvarande delar avslås. Som inledning till utskottetsbehandling av förslag om teknik- och kunskapsspridning redovisas nedan hurföretagens kostnader för olika investeringar utvecklats . Enligt uppgifter från () harindustrins investeringar i maskiner och byggnader ökat med under år1984. I löpande priser innebär detta investeringar på nära ,och företagen väntar en fortsatt uppgång . De 16 största investerarnasvarade för av industrins totala insatser för dessa ändamål, och ca entredjedel av investeringarna var koncentrerade till storstadsområdenaStockholm, och . Invesleringskvoten - investering i procent avförädlingsvärdet - är dock lägre nu än första hälft. Enförklaring till detta är att AU 1984/85:13 57 storainvesteringstunga branscher som järn, stål och gruvdrift minskal något ibetydelse och att inom den långsiktigt växande industrin ersätts materiellainvesteringar delvis av immateriella investeringar i bl. a. forskning ochutveckling. Industriföretagensutgifter för forskning och utveckling har ökat från ca år1981 lill ca . Räknat i antalet årsverken harinsatserna ökat med . Om man sedan serpå utgifter för forskning och utveckling i relation till investeringar i maskineroch anläggningar har andelen ökat från år . I vissabranscher som transportmedels-, elektro-, maskin- och instrumentindustri ärföretagens satsningar i forskning och utveckling större än i investeringar imaskiner och anläggningar. Resurser för forskning och utveckling är emellertidstarkt koncentrerade till de största företagen. Företag med fler än 500anställda svarade för av sådana utgifter. Styrelsenför teknisk utveckling (STU) som bl. a. disponerar medel för teknikspridningoch teknikutveckling till tillverkningsföretag, utvecklingsbolag och enskildaredovisar för /83 att av medlen eller ca 80 milj. kr.utbetalades till storstadsområdena , och , medan de fyranordligaste länen tillsammans erhöll ca 4,eller ca 7 milj. kr. Industriministerngör i den regionalpolitiska propositionen den bedömningen att de närmaste årenkommer att präglas av en snabb teknikutveckling som starkt kommer att förändrabetingelserna för den långsiktiga industriella verksamheten. Teknikutvecklingrymmer flera regionalpolitiskt viktiga aspekter. Det är enligtindustriministern angeläget att stimulera spridning av ny teknik och nykunskap till redan existerande företag. Vidare har framväxten av s. k. nyateknikbaserade företag stor betydelse. Dessutom kommer den omfattandeutbyggnaden av tele- och datakommunikationsnätet att spela en viktig roll.Vidare pågår en rad åtgärder inom utbildningsområdet för att stärka denregionala utvecklingen. Enväsentlig del av det regionala utvecklingsarbetet är enligt industriministernatt bygga upp nätverk av kontakter mellan företag, regionala organ ochutbildningen/forskningen. För att främja teknikutveckling och teknikspridninghar olika former av teknikcentra vuxit fram. Med teknikcentra avses sådanaorgan som inrättas för att pä olika sätt underlätta spridning av ny teknik tillfrämst små och medelstora företag. Industriministern ser tillkomsten avteknikcentra som ett av flera viktiga inslag i teknikspridningsprocessen därrelationerna mellan teknikcentra och utvecklingsfonderna kan utformas så attresp. teknikcentrum blir en av fondens huvudresurser i den teknikbaseradeföretagsservicen. Föratt kunna stödja särskilt angelägna projekt där medelsfrågan inte kan lösas påenbart regional nivå eller om projektet är av länsövergripande karaktär ellerförsöksverksamhet med speciellt intresse föreslår industri- AU 1984/85:13 58 ministernatt regeringen får disponera vissa medel av anslaget Regionalautvecklingsinsatser. Stöd skall kunna lämnas till projekt som framför alltfrämjar utvecklingen inom stödområdet och i östra , ochSjuhäradsbygden samt i de delar av Bergslagen som inte tillhör stödområdet. Fyra motioner tar uppfrågor som rör teknik- och kunskapsspridning. Moderatasamlingspartiet framhåller i sin kommittémotion 2951 att förmåga attbibehålla sin ställning som ett högt utvecklat industriland alltid har varitberoende av en hög utbildningsnivå. Denna faktor kommer enligt motionärerna allbli allt viktigare och för att vidmakthålla och förbättra kvaliteten på såvälhögre utbildning som forskning måste resurserna koncentreras till ettbegränsat antal orter. När del gäller uppbyggnaden av s. k. teknikcentrainnebär detta enligt motionärerna en risk att låsa sig till en vissinstitutionell ram för kontakterna. Vidare föreligger en avsevärd risk attifrågavarande centra kommer att kräva permanenta subventioner från stat ochkommun. Erfarenheterna av teknikcentra bör därför löpande utvärderas samtidigtsom andra former för att sprida ny teknik las lill vara. Ivpk:s parfimotion 2943 varnas för att data- och elektronikområdet bär påtendenser som kan leda till skärpta regionala skillnader. Den tekniskautbildningen bör därför ges en rörlig och självständig karaktär som möjliggören anknytning till regionernas egna villkor och behov. Detta menar vpk kanunderstödja en teknikutveckling i delvis ny riktning. De fackliga organisationernasinflytande på teknikutvecklingen framstår som särskilt betydelsefullt. ArneNygren m.fl. (s) anser i motion 2954 att brislen på kompetent arbetskraft iskogslänen inom framför allt data- och elektronikområdet kräver särskildainsatser. Koncentrationen till storstadsområdena inom dessa områden är väldokumenterad varför det är viktigt alt bl. a. viss ingenjörsutbildning förläggstill de nordligaste delarna av landet. Imotion 2917 av () och () framhålls att detär angeläget att verksamheten vid teknikcentret i kan vidareutvecklas ochatt staten även fortsättningsvis tar sin andel av kostnaderna. Medanledning av ifrågavarande del av propositionen och motioner harnäringsutskottet avgivit ett yttrande (1984/85:9y) som biläggs betänkandet. Näringsutskottetansluter sig från sina utgångspunkter till vad som anförs i propositionen omde regionala högskolornas betydelse för teknikspridningen och finner vidareatt de farhågor beträffande teknikcentra som kommer till uttryck i motion 2951är överdrivna. De principer för statens insatser för bildandel av teknikcentrasom anges i propositionen och som föreslås ansluta sig till börenligt näringsutskottet skapa full klarhet hos berörda intressenter om attverksamheten efter ett uppbygg- AU 1984/85:13 59 nadsskedemåste kunna bedrivas utan statligt stöd. Sålunda ser näringsutskottet ingenanledning för att uttala sig i enlighet med yrkandet i motionen. Näringsutskotteterinrar vidare med anledning av motion 2943 om att regeringen, sedan riksdagenpä förslag av utskottet (NU 1983/84:11) begärt ett samlatprogram på informationsteknologins område, har låtit berörda myndigheterutarbeta ett underlag för ett sådant program. Regeringen väntas komma attredovisa detta underlag jämte sina egna bedömningar i en skrivelse tillriksdagen under nästa och utskottet räknar med att frågor av det slagsom tas upp i motion 2943 kommer att bli belysta i denna skrivelse. Medhänvisning härtill avstyrker näringsutskottet motionen i denna del. När detsedan gäller motionerna 2917 och 2954 hänvisar näringsutskottet lill att detfår ankomma på regeringen och berörda länsstyrelser att utifrånregionalpolitiska överväganden fördela de resurser som ställer tillförfogande för ändamålet. vill för egen del tilläggaatt utskottet ser positivt på den inriktning av åtgärder för kunskaps- ochteknikspridning som framförs i propositionen. För att få till stånd en godteknikanvändning i landets olika delar är enligt arbetsmarknadsutskottetsmening just regionalt baserade insatser ett effektivt medel. Det är därförangeläget som anförs i propositionen att regionala utvecklingsprogram inomdata- och teknikområdet där samordningsfrågor särskilt bör betonas kommer atttas fram av länsstyrelserna. Sådana program bör tillsammans med olika centralamyndigheters medverkan i teknikspridningsinsatser i viss mån kunna utjämnaregionala skillnader genom bl. a. samordning över länsgränserna. Programmen böräven kunna innebära att olika organisatoriska former av teknikspridning som äranpassade efter de regionala och lokala förutsättningarna kan vä.xa fram. Närdet gäller teknikstöd till projekt som har länsövergripande karaktär kommerutskottet i det följande att tillstyrka ett förslag att regeringen skallförfoga över särskilda medel härför inom anslaget Regionalautvecklingsinsatser. Med hänvisning till vad utskottet nu anfört och vad somframförts i näringsutskottets yttrande bör motionerna 2917, 2943 och 2951 iaktuella delar avslås. Föratt motverka den koncentration som finns inom data- och elektro-nikomrädet tillstorstadsområdena kommer utskottet att i det följande tillstyrka regeringens förslag,om ytterligare medel till högskoleregion för just forskning ochutbildning inom teknikområdet. Dessa insatser bör kunna leda till enfortsatt allmän höjning av tekniknivån i regionen och bidra till näringslivetsutveckling i norra . Mot bakgrund härav avstyrks även motion 2954 iaktuell del. Ianslutning till teknikutveckling m. m. tar utskottet upp fyra motioner som rörsågverks- och träförädling.sföretagen i stödområdena. Centerpartietframhåller i motion 2915 att större delen av de sågade trävarorna levereras ioförädlat skick trots atl de är lämpade för vidareför- AU1984/85:13 60 Kommersiella möjligheter till vidareförädlingfinns på många områden, och för att stimulera produktutvecklingen hossågverks- och träföräd-lingsföretag i stödområdena bör 10 milj. kr. anvisas förändamålet under nästa budgetår och i ytterligare tvä år. I motion 2957 av m.fl. (s) framhålls attproduktutveckling och vidareförädling hos sågverks- och träförädlingsföretagbör stimuleras och påskyndas i stödområdena samt att konkreta utvecklingsprojektfinns vid trätekniskt centrum i . () framhållerliknande synpunkter i motion 2931. () och () anser imotion 2949 atl det bör utredas vilka möjligheter det finns att påverkalokaliseringen av förädlingen av skogsråvaror så att denna i störreutsträckning än kommer att ske i norra inlandet. upplyser i anledning av motion 2915 omatt det branschprogram för träindustrin som inleddes /73 innefattarstöd till bl. a. utbildning, utredningar, omställningsåtgärder och kollektivaexportfrämjande åtgärder. Inom den treårsram för statens industriverksverksamhet som fastställde har medelsförbrukningen förbranschprogrammet beräknats till ca 14 milj. kr. Utskottet har ibetänkandet NU 1984/85:3 (s. 13-15) närmare redogjort för programmet och för deövriga statliga insatserna, bl. a. genom STU, för den träarbetande industrin.Bl. a. framgår att insatserna till stor del kommer företag inom deregionalpolitiska stödområdena till godo. Mot bakgrund härav avstyrkernäringsutskottet motion 2915. anser för sin del att det ärangeläget - inte minst ur regionalpolitisk synpunkt - atl kunna vidareförädlaskogsråvaror inom stödområdena. För att påskynda utvecklingen och stimulerasådana insatser har statens industriverk som framgått ovan inom verkets branschprogramför träindustrin resurser härför. Utskoitet anser mot bakgrund härav i likhetmed industriministern alt några ytterligare medel inte behöver anvisas. Detbör emellertid ankomma på länsstyrelserna alt prioritera sådana insatser ochtillsammans med industriverket samordna centrala och regionala resurser. Vidarehar statens industriverk i uppdrag att utreda framtidavidareförädlingsmöjligheter för sågverks- och skivindustrin. Motionerna 2915 imotsvarande del, 2931, 2949 och 2957 bör mot bakgrund av vadarbetsmarknadsutskottet nu anfört och med hänvisning till näringsutskottetsyttrande över motion 2915 avslås. Forskning och utveckling i högskoleregion Industriministern bedömer attforsknings- och utvecklingsinsatser har en särskild betydelse i norra på dels närings- och sysselsättningsstrukturen inom regionen, delsatt kunskaps- och utvecklingscentra utanför högskolan är få. För atlfrämja forskning och utveckling inom högskoleregion AU 1984/85:13 61 föreslårindustriministern efter samråd med chefen för altuniversitetet i tillförs 20 milj. kr. att disponeras för en intensifieringav en påbörjad satsning inom det biotekniska området, att högskolan i 8 milj. kr. att disponeras för en förstärkning av datatekniskforskning och utbildning, att i tillförs 1 milj. kr. föratt utreda förutsättningarna och formerna för en högskoleutbildning inom detrymdtekniska området i och genomföra sådan utbildning samt att tillförs 4 milj. kr. att disponeras för en utvidgning avforskningsverksamheten vid intressantatillämpningsområden. Medlen är i samtliga fall avsedda att utnyttjas under enfyraårsperiod. Fyramotioner behandlar forskning och utveckling inom högskoleregion. Icenterpartiets partimotion 2915 påpekas att det inte är möjligt att efter fyraår inordna de föreslagna verksamheterna vid de olika högskolorna inom deordinarie anslagen utan att dessa måste räknas upp. anser därföralt ifrågavarande åtgärder måste ha en uppföljning . BoForslund m.fl. (s) anser i motion 2914 att norrländskt näringsliv inte harlikartade förutsättningar som övriga och att infrastrukturen är enannan vad gäller tillgången på kvalificerad forskning och utveckling. 1 taktmed den omfattande strukturomvandlingen ökar också behovet av utveckling av nyproduktion och ny produktionsteknik i vilket visar siggenom att efterfrågan pä forskning och utvecklingsservice snabbt ökat vidhögskolan i /. Emellertid kan högskolan inte för närvarandesvara mot det efterfrågade behovet av utbildning. Högskolan behöver därförförstärkas inom teknik, ekonomi och information. Vidare bör högskolan gesorganisatoriska förutsättningar för en uppbyggnad av en industrihögskola ilänet. NilsÅsling (c) anser i motion 2966 att den föreslagna satsningen på biotekniskutveckling i delvis bör förläggas till för att insatserna inteskall bli så koncentrerade till. Motionären anser att 5 av deföreslagna 20 milj. kr. bör anvisas härför. Imotion 2922 framhåller () och () att ettcentrum för bioteknik och medicinteknik bör inrättas vid ochatl när det gäller den datatekniska kompetensen samarbetar medLuleå tekniska högskola för att pä sä sätt skapa nya utvecklingsförutsättningarinom den medicinska sektorn i . Ianslutning härtill behandlar utskottet också två motioner som rör forskning ochutveckling i allmänhet. ArneNygren m.fl. (s) påpekar i motion 2954 att ytterligare statliga satsningar påforsknings- och utvecklingsarbete i skogslänen är en angelägen åtgärd för attåstadkomma ny högteknologisk industri och bidra till förnyelse av de befintligabasnäringarna i de sju skogslänen. I motion 2942 av (vpk)framhålls att när det gäller forskning och utveck- AU 1984/85:13 62 lingsatsas del mindre på delta i övre än i resten av landet. För atlutveckla näringslivet i och övriga Norrlandslän måste därförindustrins forskning och utvecklingsverksamhet inriktas mot en mera differentieradindustristruktur, och åtgärder bör vidtas härför. Näringsutskottethänvisar med anledning av motionerna 2942 och 2954 till att betydande insatserhar gjorts bl. a. genom Norrlandsfonden för att bredda basen för näringslivet ide nordligaste länen. Fonden har sålunda lämnat stöd forskning ochteknikutveckling, i första hand inom områden som ger möjligheter tillutveckling av egna naturresurser men även inom bioteknik, medicinskteknik och elektronik och data. Vidare har ()avsatt 10 milj. kr. för ett teknikcentrum vid högskolan i . Arbetsmarknadsutskottetsom delar industriministerns uppfattning att forsknings- ochutbildningsinsatser ur regionalpolitisk synpunkt har en särskild betydelse förnäringslivets utveckling i norta tillstyrker propositionens förslag ochser dessa särskilda åtgärder som ett viktigt lillskoll för en intensifiering aveii påbörjad satsning inom teknikområdet inom högskoleregion. Dessaåtgärder som bör bidra till en allmän höjning av tekniknivån inomregionen bör även kunna stimulera olika företag att satsa på forskning ochutveckling. Mot bakgrund härav anser arbetsmarknadsutskottet att inriktningen ochomfattningen av de åtgärder som industriministern föreslagit bör ligga fast.Inte heller anser arbetsmarknadsutskottet att man redan nu bör räkna upp deordinarie anslagen för högskolan utan det får ankomma på regeringen att efterfyraårsperiodens utgång i så fall återkomma till härom. Mot bakgrundav vad som anförts avstyrker arbetsmarknadsutskottet motionerna 2914, 2915,2922 och 2966 i förekommande fall i motsvarande delar och tillstyrker ipropositionen föreslagna medelsanvisningar avsedda för högskoleregion. Avsamma skäl och med hänvisning till näringsutskottets yttrande avstyrkerarbetsmarknadsutskottet motionerna 2942 och 2954 i motsvarande delar. disponerar vissa medelför att stimulera bl. a. nyföretagande, produktutveckling och marknadsföringsamt företagsserviceinsatser, och de regionala utvecklingsfonderna svarar iflertalet fall för genomförandet av åtgärderna.