bet · G801UU18 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet delar således motionärernas uppfattning allkontakterna mellan och EG bör utvecklas på olika områden. Mellan och EG finns sedan ett antal år tillbakaell system för regelbundna ekonomisk-politiska konsultationer påtjänstemannanivå. Dessa bidrager lill alt förbättra kunskaper på ömse håll omdet ekonomisk-politiska beroendets natur och betydelse. I många avgörandeekonomiskpolitiska frågor har och EG-staterna kommit att företrädasnarlika uppfattningar. Det kan finnas skäl för att gradvis bygga ul dettasamarbete ytterligare t. ex. genom att också söka regelbundna samtal om denekonomiska utvecklingen på politisk nivå. Del kan finnas ett intresse även frånandra EFTA-staters sida för att t. ex. se lill att även den vidarevästeuropeiska UU1984/85:18 41 utvecklingen blir föremål för värderingar iEG-kommissionens olika dokument, bl. a. för all på det sättet för EG-staternaåskådliggöra vilken betydelse det ömsesidiga beroendet i olika frågor har. Inom EG sker nu regelbundna och omfattande konsultationerom den ekonomiska politiken. publicerar regelbundet såvälekonomiska prognoser som rekommendationer rörande den ekonomiska pohtikensutveckling i gemenskapen i dess helhet. Dessa rekommendationer och rapporter ärföremål för diskussioner såväl i ministerrådet som - i ökad' grad - iEuropaparlamentet. Det säger sig självt, att ett västeuropeiskt land inte kanutforma sin ekonomiska politik utan all ta hänsyn till utvecklingen i andravästeuropeiska länder. Detta ömsesidiga beroende har ökat under de senastedecennierna i takt med att handeln utvecklats och ekonomierna integrerats. Det finns länder inom EG, främst ursprungsländerna, som.har stort intresse av att utveckla och intensifiera samarbetet med andrahögindustriali-serade länder utanför EG, däribland . Det är möjligt att differentiera avtal med EG för olika länder.Det torde vara oundvikligt, med den omfattning EG nu har fåll och de skillnaderi industrialiseringsgrad som finns, att vissa länder kommer att släpa efter isamarbetet och andra ligger före. Det finns starka skäl för de sex ursprungsländernaatt intensifiera samarbetet. Det borde därför vara möjligt för attdelta på vissa områden i samarbetet utan att det för den skull skulle påverkavår utrikespolifik eller inkräkta på vår alliansfrihet. Ett ökat samarbete för del skulle emellertidförutsätta att nuvarande valutareglering mjukades upp väsentligt. Det finnsredan i dag ett utbrett missnöje inom EG och angående långtgåendereglering av kapitalrörelser. Likaså har förslaget i lagrådsremissen ometablering för utländska banker i ansetts otillräckligt. Sverigeframstår som ett av de hårdast reglerade länderna i dessa avseenden. Utskottetanser därför all en liberalisering av nuvarande valutareglering genast börpåbörjas. fick EG-samarbetet en ny form genom det s. k.EMS-samarbetet och genom bl. a. tillkomsten av en gemensam monetär enhet i formav s. k. ECU. I EMS-samarbetet deltar dock icke alla fullt ut, bl. a.det för handel så betydelsefulla . EMS-samarbetet har flera olika komponenter. Det finnsolika steg i EMS-samarbetet och därmed olika samarbetsmöjligheter. och tillhör viktigastehandelspartners, och deras ställningstagande är därmed av stor vikt för oss.Del är sannolikt att främst vid någon fidpunkt kommer attansluta sig till EMS-systemets samtliga delar. I det sammanhanget, och i närasamarbete med , finns det enligt utskottets mening mycket starkalångsiktiga skäl för att söka en anknytning till EMS av samma karaktärsom den vi hade med det s. k. orm-samarbetet fram lill 1977. UU1984/85:18 42 Utskottet tillstyrker således frånsina utgångspunkter att ger regeringen till känna vad som anförs imotion 2405 yrkande 8 om möjligheterna till utökat samarbete mellan Sverigeoch EG på den ekonomiska pohtikens och valutapolitikens område. () anser att den del av utskottetsyttrande på s. 4 som börjar med "En följd" och slutar med"yrkande 8" bort ha följande lydelse: För att underlätta detsvenska samarbetet med EG och för att öka svenska förelags möjligheter attetablera sig och verka inom EG bör den svenska valutaregleringen liberaliseras. Frågor angående förändringar i den svenskavalutaregleringen utreds f. n. av valutakommittén (E 1977:03). Enligt vad somanförs i proposition 1984/85:153 om fortsalt valuiareglering väntas kommitténslutföra sitt uppdrag . Utskottet förutsätter i likhet med föredragandenatt så också sker. Det bör därför vara möjligt att inom en mycket snar framtidgenomföra förändringar i liberaliserande riktning av valutapolitiken. Därigenomunderlättas ett närmande till övriga . Utskottet ser emellertid inte några skäl för attnu vidta några särskilda åtgärder med anledning av de frågor om utökatsamarbete mellan och EG på den ekonomiska politikens ochvalutapolitikens område som tas upp i motion 2405. avstyrker därför från sina utgångspunkterbifall till motion 2405 yrkande 8. UU1984/85:18 43 yttrande ''"" omsamarbetet mellan och EG i rättsliga frågor har hemställt omlagutskottets yttrande över motion 1984/85:2405 av m. fl. (m)yrkandena 9 och 11.1 motionen, som lar upp olika aspekter på Sverigesförbindelser med EG, yrkas - såvitt nu är i fråga - 9, allriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom vikten av ell samlat organ för fortlöpande kontakt med och information omrättsutvecklingen inom EG, 11, att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om vikten av förhandlingar med EG i syfte attgöra det möjligt för svenska företag inom EG att kunna åberopa s, k. legalprivilege i förhållande till svenska advokater. I motionen diskuteras i ettinledande avsnitt bl. a. frågan om kontakter med Europaparlamentet.Motionärerna anser att det vid planeringen av utskollsresor ofta borde varanaturligt all undersöka förutsättningarna för att få till stånd överläggningarmellan berört svenskt riksdagsutskott och dess motsvarighet iEuropaparlamentet. Vidare sägs i motionen att talmanskonferensen borde sökauppmärksamma utskotten på betydelsen av denna form av kontakter. Med anledning av det anförda erinrar lagutskollel om attutskottet besökte EG:s olika organ. Vid besöket iEuropapariamentei hade utskottet en överläggning med Europaparlamentetsjuridiska utskott varvid lagutskottet erhöll en information om aktuellalagstiftningsfrågor i Europapariamentei som lagutskottets ledamöterredovisade syn på olika lagstiftningsfrågor, bl. a. när det gällervarumärken. Under besöket hos erhöll ulskotiet information omdet pågående lagstiftningsarbetet, särskilt beträffande handelsagenter,produktansvar och varumärken. Sammanfattningsvis kan konstateras att såväl deljuridiska utskottets ledamöter som företrädare för visade enpositiv inställning till ett samarbete med och EFTA i olika rättsligafrågor. Som framhålls i motionen och vilket utskottei också fannvid besöket hos EG är lagstiftnings- och rättsutvecklingsarbetet inom EGomfattande. a. syftar arbetet till att harmonisera medlemsländernascivilrättsliga lagstift- UU1984/85:18 44 Det är enligt utskottets mening viktigt att svenskaföretag och svenska myndigheter har möjlighet all få en god information omrättsutveckling och lagstiftning inom EG. Rapportering om vad som händer pådetta område ombesörjs fortlöpande av den svenska delegationen i tillutrikesdepartementets rätlsavdelning och lill kommerskollegium. Vidare erhållsviss information via EFTA och vid de direkta kontakter som olika myndigheterhar med . Inom kommerskollegium sammanställs de olika rapporterna ochinformationen sprids vidare till myndigheter och näringsliv. harkommerskollegium en anställd tjänsteman som på heltid sysslar med informationom vad som sker inom EG. Information sker till näringslivet bl. a. vid särskiltanordnade seminarier och informationsträffar. Som regel sker sådana möten tvågånger . Enligt vad utskottet inhämtat från industriförbundbetraktar man från näringslivets sida dessa möten som mycket värdefulla ochnyttiga från informationssynpunkt. sprider i sin tur erhållen informationom rättsutvecklingen inom EG till medlemsföretagen genom den särskilda skriftsom ges ut av förbundets rättsavdelning. Med hänsyn till det anförda anser utskottet alt svenskaförelag har goda möjligheter att få erforderlig information om utvecklingen pådel rättsliga området inom EG. Om med motionsyrkandet avses ell inrättande avett nytt särskilt organ för information om EG-rätlen vill utskottet framhållaatt det i varje fall inte finns något behov av ett sådant organ.Det ansvar för EG-informationen som kommerskollegium har är enligt utskottelsmening fullt tillräckligt. Utskottet vill emellertid understryka att informationsfråganär viktig. Enligt vad utskottet inhämtat har efterfrågan på information omEG-rätten, särskilt när det gäller olika handels- och konkurrensvillkor, ökatbetydligt . Det är därför angeläget att regeringen följerutvecklingen och att kommerskollegium ges tillräckliga resurser för alt kunnalösa informationsproblemen. Den andra frågan som utskottet har fått att yttra sig överrör "legal privilege" för svenska advokater. Med uttrycket"legal privilege" åsyftas det sekretesskydd som advokater har i frågaom skriftväxlingen med en klient. Frågan om "legal privilege" haraktualiserats i samband med de inspektioner och revisioner som EG:s inspektörergör för all undersöka efterievnaden av om karteller och andrakonkurrensvillkor, och har behandlats av i det s. k. A M &S-fallet. Förhållandena i det fallet var följande. Vid en undersökning av karlellförhållandena inomzinkbranschen begärde EG:s inspektörer att hos (A M & S) få ta del av samtliga tillgängliga handlingar, somberörde en misstänkt kartellbildning. A M & S vägrade att lämna ut vissahandlingar under åberopande av att dessa omfattades av del sekretesskydd somgäller förhållandet mellan advokat och klient. Genom beslut av EG-kommissioneni beordades A M & S att lämna ut de aktuella handlingarna. A M& S UU1984/85:18 45 överklagade beslutet hos som avgjorde ärendetden . Domstolen slog fast att tillämpningsförordningen (förordningnr 17) gav kommissionen utomordentliga befogenheter när del gällde attundersöka misstänkta överträdelser av konkurrensbestämmelserna. EG-rätten måstedock enligt domstolen respektera vissa för alla medlemsländer gemensammaprinciper rörande sekretesskydd för viss information mellan en advokat och hansklient, eftersom sekretesskyddet är en viktig del i advokatens roll ihandhavandel av rättvisan och balanseras av advokaletiska regler fastställda idet allmännas intresse av advokatsamfund eller myndigheter. Sekretess-skyddetär som en följd härav begränsad till meddelanden mellan ett förelag och enfristående advokat, dvs. en person som inte står i anställningsförhållandetill förelaget, t. ex. en bolagsjurisl. Domstolen konstaterade vidare attskyddet endast gäller i fråga om advokat som har tillstånd att verka i ettmedlemsland och följaktligen inte beträffande advokat med hemvist i tredjeland. Domstolens avgörande innebär alt exempelvis ett svensktdotterföretag i som anlitar en svensk advokat för rådgivning om EG:skonkurrensregler inte kan hävda något sekretesskydd för sin skriftväxling medadvokaten. Om däremot en advokat från ett anlitas för rådgivning kanskriftväxHngen skyddas för insyn. Enligt utskottets mening är denna ordninggivetvis otillfredsställande. Med hänsyn till alt omkonkurrensbegränsning är svårtillgängliga behöver svenska företag som arbetarpå EG-marknaden ha tillgång till kvalificerad juridisk rådgivning. utslag skulle leda till all företagen blev hänvisade till all ihuvudsak vända sig till EG-advokater skulle detta kunna få negativa effekterför de svenska företagen. Mot bakgrund av domstolens avgörande begärs i motionen från svenskt håll skall ta upp förhandlingar med EG för alt öppna enmöjlighet också för svenska advokater all åberopa "legal privilege".I motionen hänvisas till att i utslag antyds EG:s villighet allefler förhandlingar öppna en sådan möjlighet för advokater i tredje land. Sistnämnda uppgift i motionen synes grunda sig på ettmissförstånd. Något sådant uttalande, som motionärerna åberopar, harEG-domstolen inte gjort. Däremot har i enskrivelse till EG-rådei hemställt att rådet bemyndigar kommissionen att upptaförhandlingar med sådana länder som har ett intresse av att genom bilateralaavtal utsträcka det vid tillämpningen av EG:s konkurrensbegränsningsreglergällande sekretesskyddet för meddelanden från advokater till att omfatta detegna landels advokater. Kommissionens begäran om förhandlingsmandat skall sesmot bakgrund av att en EG-advokat kan ges rätt lill "legal privilege"i vissa länder som inte tillhör EG, och att kommissionen befarar att dennagynnsamma behandling kan komma att ändras under åberopande av EG:sdiskriminerande behandling. Under hand har från kommissionen gjorts invitertill bl, a, och att begära förhandlingar. Enligt vad utskottetinhämtat har UU1984/85:18 46 man i en positiv inställning lill fråganom förhandlingar och vissa kontakter med EG har skett genom den svenskadelegationen i . Sedan motionen väcktes har förhållandena dock i viss månändrats. har vid två möten behandlat frågan och har därvid funnit siginte böra ge kommissionen det begärda förhandlingsmandatet. Orsaken härtill lärvara att man är rädd för att inledandet av förhandlingar med ett eller fleraländer kan leda till att ett land, som inte inlett förhandlingar, kan med enreciprok tillämpning konstatera att EG-advokater inte har rätt till "legalprivilege" i det landet. Rådet anser alt man i stället bör söka lösafrågan internt inom EG. I första hand bör undersökas om inte gällande EG-rättkan tolkas så att advokater från sådana länder, som ger EG-advokater rätt lill"legal privilege", har rätt till "legal privilege" inom EG.I andra hand bör man överväga att ändra procedurreglerna i den ovannämndaförordningen nr 17. vill för sin del stryka under att det ärangeläget för svenskt näringsliv att "legal privilege" inom EGutsträcks till att gälla även i fråga om svenska advokater. Mot bakgrund av delanförda kan utskottet dock inte finna att det är meningsfulltall från svensk sida begära förhandlingar i frågan. Enligt utskottets meningsynes del lämpligast att man tills vidare avvaktar resultatet av de pågåendeundersökningarna inom EG. Med hänsyn till vad som förekommit i frågananser sig utskottet kunna förutsätta alt regeringen följer utvecklingen och tarde initiativ som kan bli erforderliga. Närvarande: (), (), (). (), (), iGamleby (s), (), (), (),(). (), (), ()och (). , , och (alla m) anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s.2 börjarmed "Med hänsyn" och slutar med "lösainformationsproblemen" bort ha följande lydelse: Det är angeläget attnäringslivet och allmänheten i har tillgång till UU 1984/85:18 47 adekvat och fullständig information om bl.a.rättsutvecklingen inom EG. Den information som kan erhållas är dock intetillfyllest. Därtill kommer att det utanför förvaltningskretsar och speciellaorganisationer inte är känt var tillgänglig information finns alt tillgå. Dennuvarande ordningen är således inte tillfredsställande. Utskottet anser därföratt ett särskilt kontor eller organ bör inrättas inom statsförvaltningen,möjligen vid eller i anslutning till rättsavdelningen vid UD. Hos detta kontoreller organ bör all aktuell information i nu berört avseende samlas och hållastillgänglig för näringsliv och allmänhet. dels ätt den del av utskottetsyttrande som på s, 4 börjar med "vill" och slutar med"bli erforderliga" bort ha följande lydelse: vill understryka det angelägna i att"legal privilege" inom EG utsträcks att också omfatta svenskaadvokaters klientförhållanden till företag inom EG. De åtgärder som redovisatsunder beredningen av ärendet i litskoltel är inte tillfyllest med hänsyn lillden tröghet med vilken ärenden av detta slag vanligen handlägges inom EG:sskilda organ. Ett uttalande lill regeringen av på sätt som yrkas imotionen skulle utgöra ett verkningsfullt påtryckningsmedel i den svenska delegationensarbete med all lösa det påtalade problemet. Utskottet förordar därför attriksdagen gör det i motionen begärda uttalandet. minab/gotab 1985 82851