bet · G801SfU20 · 1984-12-31 00:00:00 — Motionärerna begär att den utredning som planeras föralt se över vissa grundläggande regler inom sjukförsäkringen får i uppdrag altstudera om och i så fall när reseersättning kan utgå som alternativ tillsjukpenning. Såsom framgår ovan av direktiven för översynen avsjukförsäkringens roll vid bl. a. rehabilitering kommer den nu aktuella fråganall behandlas av kommittén. På grund härav får motionerna 704 och 1720 ansestillgodosedda. m. fl. begär i motion 988 etttillkännagivande om behovet av rätt till ersättning för döva personer och derasanhöriga vid deltagande i habiliterings- och rehabiliteringskurser förhörselskadade och vuxendöva, anpassningskurs för anhöriga ochföräldrautbildning. Vid behandlingen av ett motionsyrkande motsvarande det nuaktuella hänvisade utskottet (SfU 1982/83:17) till att förslag till lösning avsådana problem som logs upp i motionen redan överlämnats till regeringen avsocialpolitiska samordningsulredningen i belänkande Ds S 1978:3, Ekonomisktstöd vid yrkesinriktad rehabilitering m. m. Utskottet ansåg att beredningen avförslaget borde avvaktas och kunde inte förorda någon ytterligare utredning avfrågan. Utskottet anser att de frågor som motionärerna tar uppryms inom del i det föregående redovisade uppdraget för en översyn avsjukförsäkringen. Motion 988 behöver därför inte föranleda någon åtgärd. Tredje vice talman och i motion 1726 upp frågan om rätten till sjukpenning för reumatiker ochpsoriatiker vid sjukvårdande behandling i utlandet. Enligl motionärerna finnsinte några fasta regler som gäller alla patienter och de begär alt fråganlöses, exempelvis genom anvisningar från till läkarebeträffande utlandsvården. Utskotteihar behandlat motioner med samma syfte som SfU1984/85:20 29 den nu förevarande (SfU 1982/83:13 och 17 saml1983/84:24). Utskottet har i samband härmed redogjort för gällande bestämmelserpå området dels inom AFL, dels i kungörelse RFFS 1981:4.Enligt kungörelsen skall, i de fall den försäkrade beretts vård utomlands avsjukvårdshuvudman och vården bekostas av sjukvårdshuvudmannen, vården ansessom en åtgärd i rehabilileringssyfte. Vården grundar följaktligen rätt tillsjukpenning enligt de särskilda bestämmelser i som gäller irehabiliteringssilualioner. Utskottet erinrade också om attriksförsäkringsverkets nämnda kungörelse har kompletterats med anvisningar tillförsäkringskassorna för handläggning av ansökningar om sjukpenning vidutlandsvård. Anvisningarna gäller såväl situationer där vården bekostas avsjukvårdshuvudmännen, i vilka fall utlandsvården så gott som undantagslöstadministreras av (), som situationer där vårdeninte bekostas av sjukvårdshuvudmännen. Även i de senare fallen kan vårdenadministreras av SUVAB. Den kan också administreras eller bekostas till någondel av särskild organisation. Försäkringskassorna skall i de fall vården intebekostas av sjukvårdshuvudmännen infordra nödvändigt medicinskt underlag förärendets prövning. Därefier prövas om vården utgör en rehabilileringsåtgärd somgrundar rätt lill sjukpenning eller om rätt lill sjukpenning föreligger påsedvanliga grunder. Med hänsyn lill de nämnda bestämmelserna och anvisningarnaoch till alt del inte är möjligt att införa längre gående generella regler omrätt till sjukpenning vid utlandsvård har utskottet inte funnit anledning tillnågon åtgärd från sida. Utskottet anser alt bör vidhålla sin tidigare ståndpunkti frågan och avstyrker bifall till motion 1726. Såsom inledningsvis nämnts utges hel sjukpenning vidfullständig nedsättning av arbetsförmågan och i annat fall halv sjukpenning.Bestämmelsen har i praxis ansetts innebära att halv sjukpenning inte kanbetalas ut om sjukdomen och arbetsoförmågan inte varat även omsjukdomen hindrat förvärvsarbete under minst . I tillämpningen harförlust av arbetsförmågan även ansetts föreligga om den försäkrade på grund avbehandling eller undersökning av läkare hindrats arbeta. Två motioner tar upp frågan om sjukpenning vid behandlingsom pågår under en del av dagen. och begär i motion 1748 enöversyn av sjukpenningreglerna för vissa kroniskt sjuka. Motionärerna gerdärvid två exempel på problem som de anser bör åtgärdas. Det ena problemet äratt vissa njursjuka som behandlas med dialys under måndag, onsdag och fredagvarje vecka enligl motionärerna kan förlora inkomst för . Detandra problemet är alt kroniskt sjuka med återkommande behandlingsbehov intefår halv sjukpenning om behandlingen varar endast del av dag. Sistnämndaproblem tas även upp av motionärerna i motion 2195 av m. fl. 1motionen begärs förslag lill ändringar i AFL i syfte att möjliggöra utgivandeav sjukpenning för del av dag. För att uppnå största SfU1984/85:20 30 möjliga flexibilitet i förhållande lill vårdbehovet förvarje dag bör också möjlighet lill en tredjedels och tre fjärdedels förmånsnivåinföras. Som tidigare nämnts överlämnades frågorna om rätt lillsjukpenning vid läkarbesök saml rätt till halv och fjärdedels sjukpenning tillsjukpenningkommittén. Frågorna föranledde emellertid inte någotställningstagande från kommitténs sida. har härefter i skrivelse den 20februari 1985 lill gjort en framställning om lagändringsåvitt avser rätten till halv sjukpenning då arbetsoförmågan inte varat hel dag.Verket har därvid anfört bl. a. all utvecklingen har lett till att en medicinskbehandling som tidigare tog en hel dag i anspråk numera kan genomföras påkortare lid. Patienterna kan således få en adekvat behandling ulan att behövaavstå från förvärvsarbete under hela behandlingsdagen. Detta har enligt verketlett till alt ersättning inte längre betalas ul för den inkomstförlust somuppslår i anledning av behandlingen, och för en patient med en kronisk sjukdomsom kräver återkommande behandling kan den samlade inkomstförlustenbli betungande. Enligt vad ovan nämnts ingår i den beslutadeöversynen av sjukförsäkringen även utredning av möjligheterna alt lämnaersättning från sjukförsäkringen i förebyggande syfte och att göra den merflexibel med ökat antal ersättningsnivåer. Med hänsyn till all de frågor somlagils upp av motionärerna blir föremål för utredning får motionerna1748 och 2195 därmed anses tillgodosedda. Möjligheten all erhålla sjukpenningvid tillfällig vistelse utomlands har i besparingssyfte begränsats fr. o. m.den 1 januari 1984 (prop. 1983/84:40, SfU 10, rskr. Sjukpenning utgår i defall den försäkrade insjuknar utomlands medan han utför arbete som ell led i enverksamhet som bedrivs i eller som anställd på svenskthandelsfartyg. Vidare kan sjukpenning utgå om den försäkrade under sjukdomeller rehabilitering reser lill utlandet med medgivande. Pågrund av konventioner med ett flertal länder är en försiikrad också bibehållenrätlen till sjukpenning om han insjuknar under vistelse i konventionslandet. I motion 1731 av begärs en ändring avgällande regler för erhållande av sjukpenning under vistelse utomlands.Motionären anser alt del är slötande alt en allmän försäkring kan ge så olikaförmåner beroende på om den försäkrade insjuknar i ett land med vilket Sverigeingått överenskommelse om att utge sjukpenning eller ej. Utskottet har vid tidigare behandling av ett motionsyrkandeavseende rätten till sjukpenning vid insjuknande utomland uttalat (se SfU1983/84:24) alt utskollet var medvetet om att de ändrade bestämmelserna medförolikformig behandling beroende främst på all sjukpenningrätlen i vissa fall SfU1984/85:20 31 upprätthålls genom konventioner. Utskollet hänvisade tillavsikten att genom nya konventionsförhandlingar söka nå större enhetlighet ochförutsatte att det skulle ske en fortlöpande uppföljning av effekterna av denya reglerna inom . Utskottet avstyrkte bifall tillmotionen och utskottet finner nu inte anledning lill ett ändratställningstagande. Den som har inkomst av annat förvärvsarbete än anställninghar möjlighet att välja en karenslid inomsjukpenningförsäkringen om 3, 33 eller . Val av karenstid föranleder enmotsvarande nedsättning av sjukförsäkringsavgiften. Om anmälan om karenslidgjorts kan den försäkrade övergå till kortare eller ingen karenstid underförutsättning all han har god hälsa och inte fyllt . Ändringen ikarenstiden får dock inte tillämpas vid sjukdom som inträffat innan ändringenblivit gällande. Fr. o. m. begränsaskarenslidsalternativen till 3 eller . slopas kravet på försäkrade skall ha god hälsa (prop. 1984/85:78, SfU 12, rskr. 1 motion 1739 begär m. fi. att åldersgränsenslopas vid val av karensfid. Motionärerna anser det stötande att det finnsbegränsningar för företagare när det gäller möjligheter alt skapa ett gottförsäkringsskydd och de framhåller alt kravet på god hälsa torde varatillräckligt för att förhindra spekulation. uppmjukas som nämnts villkoren förövergång till kortare eller ingen karenslid genom alt kravet på god hälsaslopas. Det kvarvarande åldersvillkorel får ses som ell resultat av enförsäkringsmässigt kalkylerad risk och avskaffandet av detta villkor skulleenligt utskoltets mening rubba förutsättningarna för försäkringensfinansiering. Utskollet kan därför inte förorda ytterligare uppmjukning avvillkoren och avstyrker således bifall till motionen. Som inledningsvis nämntsfinansieras sjukförsäkringen lill med sjukförsäkringsavgiften enligt lagenom socialavgifter och till över anslaget D 1. För /86 har utgifterna under anslagetberäknats till 4 . De förslag lill ändrade regler för läkemedelsrabatter somlagts fram av m. fl. i motion 2430 skulle enligt motionärernaunder /86 medföra . i minskade utgifter, I motionenbegärs därför alt under D 1, i bilaga 7 till budgetpropositionen,Bidrag till sjukförsäkringen, för /86 anslår 4 , Samma motionärer beräknar i motion 2431 att de förslaglill besparingar inoni sjukpenningförsäkringen som lagts fram i motionen skallmedföra minskade utgifter för sjukförsäkringen med sammanlagt 3,4 miljarderkronor. Under förutsättning att bifaller besparingsförslagen och i SfU1984/85:20 32 syfte att tillföra statsbudgeten besparingarna föreslårmotionärerna att sjukförsäkringsavgiften sänks till8,och att folkpensionsavgiften höjs i motsvarande mån till fr. o.m. Med hänsyn till all utskottet ovan avstyrkt bifall tillförslaget om ändrade läkemedelsraballer i motion 2430 och tillbesparingsförslagen i motion 2431 föranleder motionerna i nu behandlade delarinte någon åtgärd. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning under anslaget D 1. Bidrag till sjukförsäkringen. 1, beträffandeersättning för sjukvårdsko.stnader attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2817 yrkande 5 och 1984/ 85:1507 yrkande 3, 2, beträffandefinansieringen av sjukvården attriksdagen avslår motion 1984/85:2817 yrkande 1, 3, beträffandeindividuella sjukförsäkringsavgifter altriksdagen avslår motion 1984/85:1507 yrkande 2, 4, beträffandeåtgärder för ökad privat sjukvård attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2817 yrkandena 2 och 4, 1984/85:1507yrkande 1 samt 1984/85:660 i motsvarande del, 5, beträffandeetableringsbegränsning för tandläkare altriksdagen avslår motionerna 1984/85:2817 yrkande 3, 1984/ 85:1507 yrkande 4 och1984/85:660 i motsvarande del, 6, beträffanderekrytering av läkare till offendig vård i glesbygd att avslår motion1984/85:2230, 7, beträffandeutredning för rekrytering av vårdgivare ull glesbygd all avslårmotion 1984/85:1722, 8, beträffandeprivatpraktiserande sjukgymnasters anslutning till försäkringen attriksdagen avslår motion 1984/85:1733, 9, beträffande ersättningför psykologisk utredning och behandhng att avslår motion 1984/85:2429, 10, beträffandehöjda palienlavgifier m. m. allriksdagen avslår motionerna 1984/85:2430 yrkandena 1 och 2, 1984/85:2799yrkande 4 och 1984/85:1756 yrkandena 1 och 2, 11, beträffandeeil förbättrat högkoslnadsskydd attriksdagen avslår motionerna 1984/85:368 yrkandena 1 och 2, 1984/85:1747,1984/85:1276 och 1984/85:498, 12, beträffande ändring i sjukreseförordningen attriksdagen avslår motion 1984/85:1724, 13, beträffande samordning mellan sjukresor ochfärdtjänst alt avslår motion 1984/85:1713. SfU1984/85:20 33 14. beträffande sjukpenningberäkningenvid naturaförmåner att avslår motion 1984/85:424 och 1984/85:849, 15. beträffande sjukpenningberäkningenvid semestertillägg attriksdagen avslår motion 1984/85:2799 yrkande 6 i motsvarande del, 16. beträffande beräkning avegenföretagares sjukpenninggrundande inkomst attriksdagen avslår motionerna 1984/85:987 och 1984/85:2211, 17. beträffandesjukpenning för hemarbetande m.fl. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:850 och 1984/85:2799 yrkande 5, 18. beträffande sjukpenning vidförtidspension att avslår motion 1984/85:1727, 19. beträffande samordning mellansjukpenning och tjänstepension att avslår motion 1984/85:2251, 20. beträffande sänkt kompensationsnivåinom sjukförsäkringen m. m. att avslår motionerna 1984/85:2298,1984/85:2431 yrkande 1 och 1984/85:2799 yrkandena 3 och 6, sistnämnda yrkande imotsvarande del, 21. beträffande kompensationsnivån fördeltids- och delårsarbetande m. m. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:500, 1984/85:851, 1984/85:853,1984/85:1275,1984/85:1750,1984/85:2314 yrkande 1,1984/ 85:2432,1984/85:2437, 1984/85:2444 yrkande 2, 1984/85:2688 och 1984/85:2799 yrkande 2, 22. beträffandeslopande av fridags regeln attriksdagen avslår motion 1984/85:2799 yrkande 1, 23. beträffandeöversyn av sjukdomsbegreppel attriksdagen avslår motionerna 1984/85:347 och 1984/85:504, 24. beträffande resekostnadsersättningsom alternativ tdl sjukpenning att avslår motionerna 1984/85:704 och1984/85:1720, 25. beträffande ersättning m. m. vidoral galvanism att avslår motion 1984/85:1282, 26. beträffande sjukpenning vidrehabiliteringskurser för hörselskadade attriksdagen avslår motion 1984/85:988, 27. beträffande sjukpenning vidutlandsvård att avslår motion 1984/85:1726, 28. beträffande sjukpenning vidbehandling under del av dag attriksdagen avslår motion 1984/85:1748 i motsvarande del och motion 1984/85:2195yrkande 7, 29. beträffande sjukpenningvid behandling av vissa kroniskt sjuka att avslår motion 1984/85:1748 i motsvarande del, 1 * 1984185.11 saml. SfU1984/85:20 34 30. beträffande sjukpenning vidinsjuknande under utlandsvistelse att avslår motion 1984/85:1731, 31. beträffande villkor för val avkarenstid att avslår motion 1984/85:1739, 32. beträffande sjukförsäkrings- ochfolkpensionsavgiflen all avslår motion 1984/85:2431 yrkande 2, 33. beträffande medelsanvisningen attriksdagen med bifall lill proposition 1984/85:100 och med avslag på motion1984/85:2430 yrkande 3 till Bidrag till sjukförsäkringen för /36anvisar ett förslagsanslag av 4 , Närvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (), (), (),(), (), (), (), Margö (vpk), i (m), (),() och (). Ersättning för sjukvårdskostnader (mom. 1) finansieringav sjukvården (mom. 2), individuella sjukförsäkringsavgifter (mom. 3), åtgärderför ökad privat sjukvård (mom. 4) och höjda patientavgifter m. m. (mom. 10) , och i (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 11 med "Den nämnda" och slutar på s. 12 med"behandlade delar" bort ha följande lydelse: De många kritiska motionerna, från företrädare församtliga riksdagspartier, är tecken på all ersättningssystemet vid sjukvård ärbehäftat med många och delvis allvarliga brister. Detsamma gäller den längrefram i detta belänkande behandlade sjukpenningförsäkringen. Det s. k.Dagmarsystemet för ersättningar från sjukfiirsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen, med därtill kopplade inskränkningar i möjligheterna förprivata vårdgivare att verka inom försäkringens ram, har visat sig just såotjänligt som systemels kritiker befarade före dess tillkomst. Den del avsjukvårdskostnaderna som finansieras genom sjukvårdsförsäkringen är alldelesför liten, i förhållande till vad som bekostas med landstingsskatt. SfU1984/85:20 35 till alla delar vara livsvarig, så att inteförsäkringsskyddet faller bort vid den försäkrades pensionering. En del av denödvändiga reformerna låter sig knappast genomföras ulan alt,försäkringen ilånga stycken individualiseras på såväl förmåns- som avgiftssidan. För att ettfullgott försäkringsskydd skall kunna ges inom en kostnadsram somsamhällsekonomin uthålligt kan bära, måste ett väl avvägt system medsjälvrisker utarbetas, som begränsar kostnaderna ulan att beröva de försäkradenågot av den grundläggande trygghet som en allmän försäkring måste erbjuda. Vad utskollet här anfört visar på ett behov av sågenomgripande reformer i sjukförsäkringen - det gäller ävensjukpenningförsäkringen - att en utredning bör tillsättas i syfte attskapa en modern, heltäckande men också flexibel sjukförsäkring. I avvaktan påen mer genomgripande reform bör emellertid, enligl utskottets mening, någraangelägna åtgärder, aktualiserade i nu föreliggande motioner, vidtas snarastmöjligt. En sådan angelägen åtgärd är att avveckla"Dagmarsystemet". Den nämnda kritiken i motionerna 2817 och 1507 motdel nya ersättningssystemet framfördes också av moderata samlingspartiet ochfolkpartiet vid riksdagsbehandlingen av proposition 1983/84:190. Redanerfarenheterna av den korta tid systemet varit i kraft visar all kritiken varvälgrundad. De positiva effekter reformen enligt sina tillskyndare skulle få,främst en rättvisare fördelning mellan olika regioner av tillgängligasjukvårdsresurser, synes helt utebli. Däremot har de negativa följder somkritikerna förutspådde redan blivit klart märkbara. Del totala utbudet avsjukvård, och därmed patienternas valfrihet, har inskränkts, frärrisi genom attde flesta fritidsprakliker tvingats upphöra med sin verksamhet. I den månlandstingen försöker ersätta bortfallet genom all erbjuda vård i egen regi'sker det lill väsentligt ökade kostnader. Redan nu kan man se tendenser tillatt sjukvårdshuvudmännen i storstadsregionerna,'för all ersätta utslagnafritidspraktiker med fler offentligt anställda, försöker dra lill sig läkarefrån just de glesbygder som genom Dagmarreformen skulle få förbättrad tillgångpå läkare. Häftill kommer all det nya systemet ytterligare skärpt den principielltförkastliga inskränkningen i vissa yrkesgruppers rätt all utöva ett yrke förvilket de är behöriga och legitimerade, samt alt den allmänna sjukförsäkringenalltmer förvandlas från ett försäkringsskydd för den enskilde lill ell sätt allmed en lill försäkringsavgift maskerad skatt finansiera en alltmermonopoliserad sjukyård. Av de angivna skälen anser utskottet attersättningssystemet måste ändras så att ersättning utgår i relation till densjukvård som bedrivs. bör man återgå till fri anslutningsrält förläkare lill försäkringen. Regeringen bör förelägga förslaghärom, vilket som sin mening bör ge regeringen till känna med bifalllill motionerna 1507 yrkande 3 och 2817 yrkande 5. En annan angelägen åtgärd är all ökaförsäkringsfinansieringen av sjukvärden. I likhet med vad som anförts avmotionärerna i motion 2817 yrkande 1 anser utskottet att sjukförsäkringen, sombör vara uppdelad i en SfU1984/85:20 36 sjukvårdsförsäkring och en sjukpenningförsäkring, skallersätta en väsentligt större del av sjukvårdskostnaderna jämfört med vad som nuär fallet, och ersätta landstingsskatten som den främstafinansieringskällan för hälso-och sjukvården. I ett första steg bör försäkringentäcka kostnaderna för öppen, i ett andra även kostnaden för sluten vård, t. ex.så långt som motsvarar kostnaderna för vård på sjukhem eller vårdhem. Regeringen bör låta utreda hur en sådan omläggning avsjukvårdsfinansieringen kan genomföras. Med det anförda tillstyrker utskottetbifall till mofion 2817 yrkande 1. Den föreslagna omfördelningen mellan försäkrings- ochskattefinansiering måste leda till kraftigt ökande utgifter försjukförsäkringen och motsvarande mindre anspråk på landstingsskatt. Detta måstepåverka avgifts- och skatteuttaget. För att möjliggöra en så betydande växlingmellan landstingsskatt och försäkringsavgifter torde det bli nödvändigt attåtergå till individuella sjukförsäkringsavgifter, vilket även av andra skäl ärönskvärt. Utskottet fillstyrker därför bifall till motion 1507 yrkande 2. dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Överenskommelsen om" och slutar med"motsvarande del" bort ha följande lydelse: En tredje angelägen åtgärd är att underlätta en ökning avden privata vården. Genom avveckling av det s. k. Dagmarsystemet undanröjs desenast tillkomna hindren för privat etablering inom vårdområdet. Men deltaräcker inte. Liksom motionärerna i motion 2817 anser utskottet att utbyggnadenav den öppna vården utanför sjukhusen till övervägande del bör ske genomprivatpraktiker. För att detta skall bli möjligt måste privata vårdgivaresvillkor förbättras. Arvodestaxorna för privatpraktiserande läkare måste höjas.För att nyetablering skall bli möjlig bör medges en högre taxa . För att stimulera till ökad etablering i glesbygd bör rätttill förhöjd taxa medges utan tidsbegränsning i dessa områden. Vad utskottetanfört om åtgärder för alt främja privat etablering inom sjukvården bör gesregeringen till känna. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker bifall tillmotion 2817 yrkandena 2 och 4, dels att den del av utskottetsyttrande på s. 13 som börjar med "Ett huvudsyfte" och slutar med"motion 2230" bort ha följande lydelse: Som framgått av det föregående strider förslaget i motion2230 helt mot den syn på privatvården som utskottei gett uttryck åt. Utskottetavstyrker därför bifall till motionen. dels att den del av utskottetsyttrande på som börjar med på s. 14 "Såsom inledningsvis" och slutarpå s. 15 med "behandlade delar" bort ha följande lydelse: Patientavgifterna är fastställda i den överenskommelse omsjukvårdsersättningar som gäller . SfU1984/85:20 37 och en motsvarande sänkning av det belopp som frånförsäkringen tillförs sjukvårdshuvudmännen innebär emellertid inte althuvudmännen skulle få la på sig någon ökad kostnad i jämförelse med vad somförutsatts i överenskommelsen. Med tanke på behovet att snabbi åstadkommabesparingar inom sjukförsäkringen finner utskottet det därför försvarligt attvidta de föreslagna avgiftshöjningarna från . Det förhållandet att och riksförsäkringsverkethar i uppdrag att redovisa möjliga ytterligare kostnadsbesparingar inomläkemedelsområdet utgör, enligt utskottets mening, inget skäl att inte nuvidtaga den ändring av reglerna för läkemedelsrabatt som föreslås i motion2430. Med det anförda tillstyrker utskottet bifall till motion2430 yrkandena 1 och 2. Härigenom tillgodoses i huvudsak även yrkandena imotionerna 2799 och 1756 i nu behandlade delar. dels att utskottet under momenten 1, 2, 3, 4, och 10 borthemställa 1. beträffandeersättning för sjukvårdskostnader attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2817 yrkande 5 och med anledning avmotion 1984/85 1507 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 2. beträffandefinansieringen av sjukvården attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2817 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffandeindividuella sjukförsäkringsavgifter attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1507 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 4. beträffandeåtgärder för ökad privat sjukvård attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:2817 yrkandena 2 och 4,1984/85:1507 yrkande 1 och 1984/85:660 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 10. beträffande höjdapatientavgifter m. m. att med bifall till motion 1984/85:2430yrkandena 1 och 2 och med anledning av motion 1984/85:2799 yrkande 4 och motion1984/85:1756 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Ersättning för sjukvårdskostnader (mom. 1),Individuella sjukförsäkringsavgifter (mom. 3) och åtgärder för ökad privatsjukvård (mom. 4) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "Den nämnda" och slutar med"till sjukvårdshuvudmännen" bort ha följande lydelse: Vid riksdagsbehandlingen av proposition 1983/84:190 omvissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m. m. riktade starkkritik mot r** 1984/85.11 saml. SfU1984/85:20 38 ersättningssystemets utformning (det s. k,Dagmar-systemet).