bet · G801AU11 · 1984-12-31 00:00:00 — Det kan också nämnas attsocialberedningen avgivit ett delbetänkande (Ds S 1984:17) Rehabiliteringspenningtill missbrukare -vissa avgiftsfrågor. Utskottet är mot bakgrund av vad nu haranförts inle berett alt tillstyrka en ny utredning på dettaområde utan anser att motion 2798 bör avslås. I avvaktan på regeringens ställningstagande tillhandikappkommitténs slutbetänkande är utskottet heller inte berett attdiskutera fördelningen av olika resurser till arbetshandikappade som tas upp imotion 900. När det gäller resonemangen i samma motion om att differentierainsatserna till de arbetshandikappadevill utskottet erinra om den differentiering i detta hänseende som gjordes ioch med införande av det modifierade lönebidrags-system som beslutadeom . Motion 900 bör mot bakgrund härav avslås i denna del. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag 472 075 000' 479 340 000' 507 399 000 Reservation 18 924 000 'Häri ingår medel för förvaltningskostnader som fr.o.m. /86 beräknas under anslaget B 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. Från anslaget finansierasanordnande och drift av () samt metodutveckling,forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. 1983/84 Utgift 1984/85 Anvisat ändring 1985/86 Yrkesinriktad rehabilitering Förvaltningskostnader' 7 797 000 472 075 000 9 730 000 479 340 000 -1- 18 231 000 + 436 000 -1- 18-667 000 -1- 37 789 000 - 9 730 000 -1- 28 059 000 ' Förvaltningskostnaderna behandlas fr. o. m. budgetåret1985/86 under anslaget B 1. Regeringen föreslår ibudgetpropositionen under punkt C 3 (s. 132-135) att dels godkänner de riktlinjer för ersättning till ledsagaretill handikappad, som förordats, dels till Yrkesinriktad rehabilitering för budgetåret1985/86 anvisar ett reservationsanslag av . var antalet inskrivna vidarbetsmarknadsinstituten () vid i medeltal 4 861 personer.Antalet utskrivna var i medeltal 1 658 . av de utskrivnaplacerades efter utskrivningen direkt i arbete (inkl. anställning medlönebidrag), beredskapsarbete eller någon form av utbildning. Arbetsmarknadsministern förordar i propositionen att denersättning till ledsagare till handikappad som utgår i samband med inställelsevid eller utredning om förutsättningarna för yrkesinriktad rehabiliteringäven skall kunna utgå när en ledsagare deltar i träningen avden handikappade. Vidare förordar arbetsmarknadsministern att Ami-verksam-hetengenom omprioriteringar skall få full kompensation för effekterna av det s.k.huvudförslaget. förordas emellertid ingå i AU1984/85:11 111 underlaget för den långsiktiga neddragning avarbetsmarknadsverkels förvaltningskostnader som behandlats tidigare ibetänkandet. För beräknas , en ökning iförhållande till föregående budgetår med . För metodutveckling ochpersonalutbildning beräknas , en ökning med . Totaltbegär regeringen till anslaget Yrkesinriktad rehabilitering . I motion 1456 av () påpekas att utredningarsom sett över arbetsmarknadsinstitutens verksamhet funnit att det finns behovav särskilda handikappgrupper. Dessa institut haremellertid ännu inte kunnat leva upp till de krav som ställs på dem eftersom deökade resurser som krävs ännu inte anslagits. Behovet av resurser och enfortsau utbyggnad av dessa institut är därför stort och bör betraktas som etlprioriterat område. Utskottet har erfarit att AMS f. n. utreder olikamöjligheter att omfördela och decentralisera resurser som finns vidarbetsmarknadsinstitut med särskilda resurser (Ami-S). Avsikten är att flerorter skall få tillgång till sakkunskap om specifika handikapp.Utskottet kan också konstatera att det s. k. huvudförslaget inte kommer atttillämpas på vilket innebär alt den inte kommer atl drabbasav någon resursminskning under nästa budgetår. Det åligger vidarearbetsmarknadsmyndigheterna att på bästa sätt prioritera tillgängliga resurservad del gäller en fortsatt utbyggnad av organisationen. Mot bakgrund av detanförda bör motion 1456 inte föranleda någon åtgärd. m. fl. (s) föreslår i motion 2120 ettutvecklingsprojekt i , drivet i stiftelseform med kommunen som intressentoch i samarbete med AMU och Ädelfors folkhögskola. Projektet skulle utnyttjaSävsjö sjukhus och specialisera sig på behandling av yrkesskador ochyrkessjukdomar samt även annan rehabilitering för återgång lill yrkeslivet.Sjukhuset skulle utgöra ett centrum för rehabilitering av långtidssjukskrivnaoch långtidsarbetslösa. Utskottet vill på denna punkt endast framhålla att detåligger arbetsmarknadsmyndigheterna att efter behov och resurser avgöra dengeografiska utbyggnaden av . Mot bakgrund härav bör motionenavslås. 1 kommittémotion 2664 av m. fl. (m) avvisasregeringens förslag om att undanta från det s.k.huvudförslaget, varför anslaget enligt motionärerna bör tas upp med ett iförhållande till regeringens förslag 10 milj. kr. Utskottet konstaterar först att den föreslagna avvikelsenfrån det s. k. huvudförslaget skett genom omprioritering och alt såledesmotsvarande besparingar gjorts inom andra områden. Skälet härtill är attAmi-verksamhe-ten bedöms vara mycket angelägen. Regeringens förslag börinnebära att fler arbetshandikappade ges möjlighet att få yrkesinriktadrehabilitering och vägledning. Utskottet vill emellertid betona attsträvandena till effektivitetsförbättringar inom måstefortsätta. bakgrund av vad här sagts tillstyrker utskottet alltsåregeringens förslag att . skall anvisas för Yrkesinriktadrehabditering under /86. Motion 2664 avstyrks i motsvarandedel. Vidare tillstyrker utskoitet regeringens förslag tillriktlinjer för ersättning till ledsagare till handikappad. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag 2 261 809 000' 2 337 188 000' 2 691 714 000 ' Häri ingår medel förförvaltningskostnader som fr.o.m. /86 beräknas under anslaget B1. Anslaget Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning omfattar Arbetshjälpmedel åt handikappade,Näringshjälp och Anställning med lönebidrag. -t- 31 500 000 + 21 760 000 2 144 902 000 2 190 408 000 -1- 452 692 000 -(- 360 546 000 - 27 780 000 2 261 809 000' 2 337 188 000 -1-484 651 000 -)- 354 526 000 ' Kostnader för Näringshjälp bestrids av medel som anvisasunder Arbetshjälpmedel åt handikappade; m. /86 under anslaget B 1. ' Anslagethar krediterats med . som avser reglering av tidigare åtaganden. Regeringen föreslår ibudgetpropositionen under punkt C 4 (s. 135-142) att dels skall godkänna vad som har anförts om bidrag tillArbetshjälpmedel åt handikappade och om Anställning med lönebidrag, dels till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning för /86 anvisar ett förslagsanslag av . omfattar bidrag tillarbetsbiträde, särskilda anordningar på arbetsplatser, speciella arbetstekniskahjälpmedel samt bidrag och lån till motorfordon. Från denna anslagspost betalasäven utgifter för näringshjälp i form av bidrag och lån. Arbetsmarknadsverketsbeslut i fråga om arbetshjälpmedel framgår av nedanstående tabell. Arbetsmarknadsministern föreslåratt AMS i särskilda fall skall kunna medge bidrag till särskilda anordningar påarbetsplatsen för gravt handikappade personer med högre belopp än 50 000 kr.Vidare föreslås att högre bidrag än . skall kunna lämnas lillarbetstekniska hjälpmedel i större omfattning än vad som ärmöjligt. För innevarande budgetår har regeringen vidare fastställt en ram förhur mycket bidrag totalt sett som får utbetalas till egna företagare. I motion 451 av () och ()framhålls att budgeterat belopp för arbetshjälpmedel till handikappade egnaföretagare är för lågt i relation till behovet och att det är angeläget attbidrag beviljas på lika villkor till anställda som egna företagare. Motbakgrund härav begär motionärerna ytterligare medel för arbetshjälpmedel åthandikappade egna företagare. Utskottet anser att bidrag till arbetshjälpmedel primärtbör användas som ett arbetsmarknadspolitiskt medel av arbetsförmedlingen föratt kunna placera arbetslösa handikappade i arbete. Detta innebär enligtutskottets mening inte att t. ex. egna företagare skall vara undantagnahärifrån, vilket de inte heller är enligt gällande regler. Vidare villutskottet erinra om atl den omläggning av här aktuellt stöd som gjordes /84 (AU 1982/83:21) hade som syfte att normaliserabidragsgivningen så att den skulle bli mer lik vad som gäller för andragrupper. Vidare poängterades alt bidragsgivningen under detta anslag endastskulle avse sådana handikapphjälpmedel eller anordningar som inte är attbetrakta som normala arbetsmiljöåtgärder enligt arbetsmiljölagen. Det anfördainnebär att motionen i aktuell del bör avslås. Arbetsmarknadsministern har vidare föreslagit att bidragettill anskaffning av bil höjs med . och attinkomstgränserna ändras så att 8 1984/85. helt bidrag kan lämnas vid inkomster understigande 60 000kr. och reducerat bidrag . Vidare har regeringen föreslagitalt nuvarande lånemöjligheter slopas. Vad som anförs på den punkten ipropositionen samt i övrigt vad avser arbeishjälpmedel ål handikappadetillstyrks av utskottet. beslutade (AU 1983/84:19 och rskr. 322) omett modifierat syslein för lönebidrag atl gälla fr. o. m. den 1 juli 1984.Dessa nya regler framgår av följande tabell, där också beslutsramar i antalplatser och årsarbetstimmar för vilka bidrag får beviljas under budgetåret1984/85 redovisas. Introduktionsbidrag (enskilda företag, affärsdrivande,verk, kommuner och landsting. Även statliga myndigheter m. fl. kan fåinlroduktionsbidrag om anställning därefter kan beredas utan lönebidrag.) av lönekostnaden i 960 limmar ram om högst 1,8 milj.årsarbetstimmar eller 2 000 årsarbetare Lönebidrag till allmännyttiga org. avlönekostnaden vid ev. förlängning ingenram fastställd av lönekostnaden första året under andra, tredjeoch fjärde året 25 eller50 % vid ev. förlängning ram om högst 1,5 milj. årsarbetstimmar eller 800årsarbetare avseende ram om högst 2,5 milj. årsarbetstimmar eller 1 400årsarbetare avseende ram 6 238personer varav 5 900 ej tidsbegränsat ingen ram AU1984/85:11 115 Särskilt lönebidrag, lönebidragtill statliga myndigheter och allmännyttiga organisationer skall främst avseanställning av svårt arbetshandikappade. Vid utgången av /84 sysselsattes 36 902personer, varav 15 746 kvinnor, med hjälp av lönebidrag. Delta innebär ennettoökning med 757 personer under budgetåret. Av de anställda med lönebidragvar 6 417 anställda hos statlig myndighet eller därmed jämställd institution,11 164 var anställda hos allmännyttiga organisationer, 8 491 var anställda hoskommuner, landsting och affärsdrivande verk och slutligen 10 830 hos enskildaföretag. Arbetsmarknadsministern föreslår i budgetpropositionen attom en person haft en anställning med lönebidrag men övergått till anställningutan sådant bidrag skall detta kunna vara vilande upp till om personenåtergår till lönebidrag. Bidraget skall då bestämmas utifrån den tid bidragettidigare utgått. Vidare föreslår regeringen att kravet på att anställa en annanarbetshandikappad slopas när en arbetsgivare erhåller' lönebidrag för enanställd som återgår i arbete efter att ha uppburit helt sjukbidrag. När det gäller reglerna för systemet med lönebidrag berörsdessa i två motioner. 1 moderata samlingspartiels partimotion 900 framhålls attreglerna för lönebidrag bör ändras så att bidraget kan såväl höjas som sänkasberoende på hur den arbetshandikappades arbetsförmåga utvecklas. Bidraget börvidare utgå så länge den handikappade är anställd. Motionärerna anser att dettablir billigare för samhället än en anställning i Samhällsföretag, somden handikappades sociala situation främjas av att vara på en vanligarbetsplats. () och () tar i motion 451också upp frågan om att anpassa bidraget till arbetshandikappets nivå.Motionärerna anser vidare att lönebidraget bör vara flexibelt till sinkonstruktion och ej kvoterat. En handikappad skulle härigenom kunna varabetydhgt längre i arbetslivet vilket är att föredra framför en anställning hosSamhällsföretag som också ställer sig dyrare. Utskottet anser för sin del att lönebidragssystemet medden utformning som gäller är flexibelt till sinkonstruktion. Bidraget är differentierat med avseende på bl. a. densökandes handikapp vilket är en väsentlig skillnad från tidigare. Utskottetmenar också att en ytterligare differentiering av lönebidraget efterhandikappets art eller svårighetsgrad skulle kunna innebära risk för en typ avmeritvärdering av den handikappade som utskottet inte kan ställa sig bakom.Vidare vill utskottet peka på det förhällandet att lönebidrag kan utgå tillarbetshandikappade , men med reducerat bidrag.Utskottet avstyrker motionerna 451 och 900 i aktuella delar. I motion 1457 av () framhålls att huvuddelen av de anvisade platserna för introduktionsbidragberäknas vara slut AU1984/85:11 116 1985 och all någon utökning av kvoterna inte föreslagits ibudgetpropositionen. Därför är del angelägel all regeringen med stornoggrannhet följer utvecklingen av introduktionsbidragen och om detskulle visa sig nödvändigt höjer kvoten. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionären om attdet är angeläget alt regeringen - särskilt som denna bidragsform infördes såsent som - följer utvecklingen av introduklionsbidragen ochåterkommer till om behov finns av ytterligare medel. Mot bakgrundhärav bör motionen i denna del inte föranleda någon åtgärd. Det finns fem motioner som behandlar del särskildalönebidraget. Utskottet tar först upp motioner som rör reglerna för delsärskilda lönebidragel. 1 partimotion 647 framhålls att förmånga handikappade framstår en anställning i det ordinarie arbetslivet som enbättre möjlighet än anställning inom Samhällsföretag. För den grupphandikappade som lämnar Samhällsföretag bör elt förstärkt särskilt lönebidragutgå. AMS och Samhällsföretag bör få ett gemensamt uppdrag att minska antaletanställda inoin Samhällsföretag med i första hand 2 500 personer genomanställning i den enskilda sektorn med sådant lönebidrag. Under förstaanställningsåret bör bidrag utgå av lönesumman och därefter fram anställning . Under en obegränsad följd av år därefter börbidrag utgå . () framhåller i motion 2108 att detsärskilda lönebidraget bör utgå för utvecklingsstörda under de tvåförsta anställningsåren. Merkostnaden skall bekostas inom ramen för anslaget. Utskottet konstaterar att nuvarande regler för detsärskilda lönebidraget infördes så sent som och är inte berettatt förorda några förändringar härav innan man sett effekternaav det nya regelsystemet. Utskottet utgär emellertid från atl regeringen pålämpligt sätt följer utvecklingen när del gäller utslussningen frånSamhällsföretag till den reguljära arbetsmarknaden med användande av detsärskilda lönebidraget. Mot bakgrund av det anförda bör motionerna 647, iaktuell del, och 2108 avslås. Härefter behandlar utskottel tre motioner som röromfattningen av det särskilda lönebidraget. I partimotion 2194 framhålls att det ärangelägel att handikappade i så stor utsträckning som möjligt kan beredassysselsättning på den reguljära arbetsmarknaden. Med hänsyn till attalternativet till anställning med särskilt lönebidrag för många ärförtidspension eller skyddad sysselsättning är kostnaden för en utbyggnad avdet särskilda lönebidraget begränsad. är antalet platser försärskilt lönebidrag fullt utnyttjade varför AU1984/85:11 117 platserna under nästa budgetår bör fördubblas. Detta börfinansieras genom överföring av medel från socialförsäkringen. I motion 1457 av () framhålls atl huvuddelen av de anvisade platserna för särskilt lönebidragberäknas vara slut och atl någon utökning av kvoterna intebegärts i budgetpropositionen. Det är därför angeläget att regeringen med stornoggrannhet följer uivecklingen av det särskilda lönebidraget och omså skulle vara nödvändigt höjer kvoten. m.fl. (vpk) framhåller i motion 2646 attbehovet av det särskilda lönebidraget har varit mycket stort och alt någotutrymme för nyanställningar ired 90-procentigt bidrag inte finns underinnevarande budgetår. Motionärerna hemställer mot bakgrund härav alt denbegränsning som finns vad gäller del särskilda lönebidragel slopas och allregeringen återkommer på tilläggsbudget med förslag om ytterligare medel förinnevarande budgetår. Utskottet delar regeringens uppfattning om behovet avplatser för det särskilda lönebidraget för nästa budgetår men anser alt det ilikhet med vad som framförs i motion 1457 är angelägel att regeringen nogaföljer utvecklingen och om det skulle visa sig nödvändigt återkommer tillriksdagen med förslag angående ytterligare medel. När det gäller innevarandebudgetår kan detta ske på tilläggsbudget 111 om regeringen finner det påkallat.Mot bakgrund härav bör motionerna 2194 och 2646 avslås i aktuella delar, ochmotion 1457 får i denna del anses tillgodosedd och inte behöva medföra någonåtgärd. Lönebidrag ull den stadiga sektorn och aUmännyiligaorganisationer 1 moderata samlingspartietspartimotion 900 framhålls atl lönebidrageis utformning vad avser det90-procentiga bidraget till allmännyiiiga organisationer och det100-procenliga bidraget //// stadiga myndigheter bör vara lika och alltsåoberoende av vem som är arbetsgivare. Utskottet konstaterar först att eftersom bidragsnivån förallmännyttiga organisationer sänktes av (AU 1978/79:20) per den 1juli 1980 med instämmande från moderata samlingspartiet måste kravet i motion900 på denna punkt tolkas så att bidraget skall sänkas till också vidanställning hos statlig myndighet. Vidare konstaterar utskottet atl dettavisserligen skulle leda till besparingar på här aktuellt anslag men skulle ökautgifterna på de anslag som finansierar verksamheten vid resp. myndighet. En sådanomfördelning mellan anslagen innebär ingen statsfinansiell besparing, ochutskottet kan heller inte se några andra fördelar med den. Motion 900 avstyrksdärför i denna del. framhåller i partimotion 2194 att kretsen somkan få lönebidrag hos alltnännyttiga organisationer inskränkts underinnevarande budgetår att AU1984/85:11 118 gälla enbart sökande med arbelshandikapp. För mångapersoner som har svårt atl få arbete på den reguljära arbetsmarknaden är arbeteinom organisationer en lämplig sysselsättning varför även svårplacerade pågrund av ålder, bristfälliga kunskaper i svenska eller andra skäl bör komma ifråga. Utskottet vill med anledning av förevarande motion erinraom att utskottet så sent som ansåg att ett så högt kontinuerligtbidrag som det är fråga om till allmännyttiga organisationer bör förbehållashandikappade. Utskottet har ingen annan mening , och motion 2194 bör motbakgrund härav avslås. Vad utskottet nu har anfört innebär att utskottet i övrigttillstyrker de regeländringar som föreslås i propositionen och som avseranställning med lönebidrag. För Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning för /86 föreslås ipropositionen 2 , vilket innebär en ökning från förra budgetåretexkl. I kommittémotion 2664 av m.fl. (m) föreslåssom också framhålls i moderata samlingspartiets partimotion 900 enresursöverföring med 20 milj. kr. från Samhällsföretag till anslaget förlönebidrag. Detta innebär enligt motionärerna att medlen kan användas tilleffektivare metoder iför att hjälpa arbetshandikappade att få sysselsättning. Mot bakgrund av utskottets ställningstaganden ovan när detgäller särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning och vadutskoitet senare kommer att anföra om bidrag till Stiftelsen Samhällsföretagansluter sig utskottet till regeringens förslag i propositionen om medel tillifrågavarande anslag. Utskottet föreslår därför att det begärda beloppet . anvisas till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning för /86 samt att yrkandet i motion 2664 i aktuelldel om ett högre belopp avslås. 1983/84 Utgift 2532 000 000 1984/85 Anslag 2 721 000 000 1985/86 Förslag 2 822 000 000 Från anslaget utgår bidrag tillStiftelsen dels för täckande av underskottet i verksamheten vidverkstäderna för skyddat arbete, dels för investeringar. Beräknad ändring198.5/86 2 388 000 000 -l-182 000 000 -I- 103 000 000 318 000000 + 33 000 000 + 3 000 000 15 000 000 -I- 60 000 000 - 5 000 000 2 721 000 000 + 275 000 000 + 101 000 000 Regeringen föreslår ibudgetpropositionen under punkt C 5 (s. 143-155) atl skall dels lill driften avSamhällsföretagsgruppens verksamhet anslå medel motsvarande av lönesummanför arbetstagarna i skyddat arbete (inkl. lönebikostnader), upp till högst 30milj. dels medge att regeringen vid behov får besluta om utökatantal bidragsberättigade arbetstimmar under /86, dels till Bidrag till /86 anvisa ett förslagsanslag av 2 . Samhällsföretagsgruppen består avden centrala och 24 regionala stiftelser samlbedriver verksamhet i 340 verkstäder fördelade på 219 kommuner. TillSamhällsföretag hör dessutom en fastighetsfond soiTi äger och förvaltar helaföretagsgruppens fastighetsbestånd samt ett marknadsföringsbolag- -som svarar för samordning av viss försäljning och marknadsföring, i huvudsak påexportmarknaden. Stiftelserna hade under /85 i genomsnitt 30300 anställda, varav 25 200 anvisade och 5 100 direkt anställda (tjänstemän,arbetsledare, intruktörer m.fl.). Andelen arbetshandikappade utgjorde således83 % av det totala antalet anställda, vilket innebär både en antals- ochandelsmässig ökning jämfört med föregående budgetår. Samhällsföretagsgruppens verksamhet m. m. fick Samhällsföretagregeringens uppdrag att utreda möjligheterna att minska behovet av statligtbidrag fram t. o. m. /89. Uppdraget föranleddes av att en inomregeringen tillsatt arbetsgrupp (Ds A 1983:6) bl. a. föreslagit att antaletregionala stiftelser inom Samhällsföretag skulle minska från 24 till 11.Arbetsgruppen menade att detta bl. a. skulle innebära att driftbidragetsuccessivt kunde sänkas och för /89 uppgå till . Efter enremissomgång där flera remissinstanser avstyrkte förslaget gav regeringenSamhällsföretag i uppdrag att utreda möjligheterna att minskabehovet av statligt bidrag utöver den av Samhälls- AU1984/85:11 120 företag tidigare avlämnade långtidsbedömningen. Samhällsföretag redovisade uppdraget ,och rapporten omfattar en ekonomisk och sysselsättningsmässig plan förSamhällsföretagsgruppen t.o.m. /89. Rapporten är vidare ettalternativ till den av regeringen tillsatta arbetsgi"uppens förslag attminska antalet regionala stiftelser. 1 rapporten förordas ettsysselsältningsmål /89 på och ensuccessiv nedtrappning av driftbidraget för att /89 ligga på . För att kunna uppnå detta mål krävs enligt rapporten bl. - förändringari företagsgruppens produktions- och marknadsstruktur - vidgatsamarbete med reguljära företag - minska antaletdirekt anställda - minskafastighetskostnaderna och fortsatt försöksverksamhet med inbyggda verkstäder - pröva utsträcktarbetstid, dvs. använda verkstäderna mer än 8 tim./dag. Slutligen framgår avrapporten atl förslagen kan genomföras utan att de socialaoch arbetsmarknadspolitiska målen förändras. På grundval av rapporten har Samhällsföretag bl. a.hemställt att regeringen fastställer - atlsysselsättningsmålet för /89 skall utgöra ca - attSamhällsföretag ges en ekonomisk ram för verksamheten t.o.m. budgetåret1988/89 vatvid driftbidrag för nämnda budgetår bör sättas till samtett årligt ägartillskott om 75 milj. kr. Arbetsmarknadsministern framhåller i propositionen att denomständigheten alt den av regeringen tillsatta arbetsgruppensorganisationsförslag inte genomförs innebär inte att de sparmål som lades fasti uppdraget till Samhällsföretag har övergivits. Vidare sägs att förslagen irapporten inte uppfyller de sparmål som regeringen lagt fast. Mot bakgrundhärav behandlas Samhällsföretags anslagsframställning på sedvanligt sätt, ochnågra mer långsiktiga bindningar görs inte i propositionen. Samhällsföretagsgruppens verksamhet behandlas i tvåmotioner. I moderata samlingspartiets partimolion 900 framhålls attSamhällsföretag är den dyraste formen av handikappsysselsättning. För attunderstödja en utslussning från Samhällsföretag till den öppna marknaden ellertill lönebidragsplat-ser bör anställningen vid Samhällsföretag varatidsbegränsad och bli föremål för regelbunden prövning.