bet · G801SoU16 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:16 omanslag till arbetsmiljö m.m. (prop. 1984/85:100 bil. I betänkandet behandlas regeringensförslag i proposition 1984/85:100 bil. 12 () såvittavser avsnitt C. Arbetslivsfrågor punkterna C 1 och C 2. Förslagen underpunkterna C 3-C 6 i propositionen behandlas av arbetsmarknadsutskottet ibetänkande AU 1984/85:11. Utskottet tillstyrker i betänkandetregeringens förslag till medelsanvisningar för arbetarskyddsverket(). Utskottet tillstyrker även denföreslagna nya anslagskonstruktionen för verket, viss finansiering genomarbetarskyddsfonden m.m. Utskottet förutsätter att regeringen överväger om detnya systemet bör föranleda lagändring och i så fall återkommer till iden frågan. Utskottet behandlar vidare ett antal motionsyrkanden (s, coch vpk) om olika insatser på arbetsmiljöns område. Vpk-ledamoten har avgett 14 reservationer till förmån förolika motionsförslag (vpk, s). TIONDE HUVUDTITELN Proposition 1984/85:100 bil. Regeringen har under avsnitt Cpunkterna C 1 och C 2 (s. 118-131) föreslagit (Cl) 1.att godkänna den av departementschefen förordade anslagskonstruktionen för ochfinansieringen av arbetarskyddsverket, 2. att till Arbetsmiljö - Tillsyn och forskning /86 anvisa ett förslagsanslag av , (C 2) 1.att godkänna de av departementschefen föreslagna årliga överföringarna om . från fonden för arbetsmiljöförbättringar till statensinkomstbudget, 2. att till Arbetarskyddsstyrelsen: Anskaffning avvetenskaplig apparatur för /86 anvisa ett reservationsanslag av3 . 1 1984/85. 12 sa/nl. I motion 1984/85:320 av ErikJohansson m. fl. (s) hemställs att hos regeringen begär en översyn avriktlinjerna för utbildningen av yrkesinspektörer. I motion 1984/85:604 av () och () yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts för att förbättra arbetsmiljön förtrafiklärarna. I motion 1984/85:605 av () och () hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om värme i trafikskolornas bilar i syfte attverka för att arbetarskyddsslyrel-sens anvisning 41:3 skall utfärdas sombestämmelse för alla fordon använda i yrkesmässig trafik. I motion 1984/85:1005 av BeritLöfstedt (s) och () hemställs att hos regeringenanhåller att utredningen om översyn av yrkesinspektionen och den kommunalatillsynen får i uppdrag alt utreda frågan om tillskapande av ett enhetligt ochgenerellt rapporteringssystem. I motion 1984/85:1116 av . (s) hemställs att sotn sin mening ger regeringen till kännadet i motionen anförda motivet för en översyn om samordning och effektiviseringav medel för arbetsplatsers ombyggnad i skadeförebyggande syfte. I motion 1984/85:1289 av BengtLindqvist (s) hemställs alt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående datateknikens tillgänglighet förhandikappade. I motion 1984/85:1783 av BörjeNilsson (s) hemställs att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtasi syfte att asbest med det snaraste avvecklas ur produktionen. I motion 1984/85:2215 av TageSundqvist m. fl. (c) hemställs att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som anförts om inriktning av och regler för aibetarskyddsverksamheten. Motiveringtill motionsyrkandet finns i motion 1984/85:2214. I motion 1984/85:2257 av LarsWerner m. fl. (vpk) föreslås, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-6, 8-13 och18), 1. att den lokala fackföreningen får vetorätt angående löneformvid arbeten som är förenade med olycksfallsrisk. 2. att enparlamentarisk utredning tillsätts för att analysera orsakerna till de fåfällande domarna i arbetsmiljömål och för att föreslå åtgärder, 3. att preciseradesäkerhetsmarginaler vid fastställande av hygieniska gränsvärden tillämpas,utgående från lägsta kända nivå som misstänks ge akut eller kronisk skadligpåverkan samt att överväganden bakom varje gränsvärde offentliggörs. SoU1984/85:16 - 3 4. att användningav diesel- och andra förbränningsmotordrivna arbetsmaskiner i fartygsrum,slutna lokaler och gruvor samt vid andra underjordsarbeten förbjuds, 5. att en listaöver ämnen som misstänks medföra graviditetsstörningar och fosterskador publicerastillsammans med de hygieniska gränsvärdena, 6. att kvinnor somplanerar graviditet eller är gravida får lagstadgad rätt till omplacering ellerledighet med bibehållen lön vid misstänkt risk för fosterskada i arbetsmiljön, 8. att juridisktbindande gränsvärden införs för buller och sätts till högst (A) samtatt föreskrifter utarbetas för belysning och icke joniserande strålning, 9. att endatamiljökommission tillsätts för att övervaka risker med den snabbttilltagande datoriseringen och ge förslag till riktlinjer för en braarbetsmiljö där datorer och bildskärmar används, 10. att forskning och åtgärder motbelastningssjukdomar fortsätter att prioriteras i arbetsmiljöarbetet, 11. att de fackliga representanterna fårkvalificerad majoritet i såväl arbetarskyddsverkets styrelse somyrkesinspektionsnämnderna, 12. att den lokala fackföreningen gesbeslutanderätten om när arbete kan återupptas efter det att skyddsombud stoppatarbetet på grund av fara, 13. att en utredning tillsätts för attvärdera arbetsmiljölagens effekter och svagheter och föreslå förbättringar ilagen och dess tillämpning, 18. att de fackliga organisationerna och yrkesinspektionenges lagstadgad rätt att från företag erhålla information som behövs förforskningsändamål och att denna information tillställs forskare på begäran. Yrkande 7 i motionen har behandlats i utskottetsbetänkande SoU 1984/85:15, yrkandena 14-16 i betänkande SoU 1984/85:13 ochyrkande 17 i betänkande SoU 1984/85:19. Utskottet behandlade underföregående i sitt av godkända betänkande SoU 1983/84:29 ettflertal motioner rörande olika arbetsmiljöfrågor, bl. a. de frågor som pånytt tas upp i motion 1984/85:2257 (vpk). I betänkandet lämnades relativtutförliga bakgrundsuppgifter om bl. a. arbetarskyddets organisation, fackligtinflytande i arbetsmiljöfrågor, information för forskningsändamål, sanktionervid arbetsmiljöbrott, omplacering eller ledighet för graviditet ochgränsvärdebestämningar. Dessa uppgifter återges i viss utsträckning nedan isamband med att kompletterande uppgifter lämnas. I övrigt hänvisas till deredogörelser som lämnats i det angivna betänkandet. SoU1984/85:16 4 1 motion 1984/85:320 av ErikJohansson m. fl. (s) diskuteras yrkesinspektörernas utbildning. Motionärernaanser att det är viktigt att yrkesinspektörerna, av vilka är tekniker,har en så god och allsidig utbildning som möjligt för att kunna möta de problemsom uppstår inom olika verksamhetsområden. Enligt motionärerna ökar depsykosociala arbetsmiljöproblemen. I arbetarskyddsstyrelsensinspektörsutbildning ingår emellertid endast 8 timmars psykosocialutbildning. Med hänvisning härtill hemställer motionärerna att hosregeringen begär en översyn av riktlinjerna för utbildningen avyrkesinspektörer. Den särskilda utredaren (1983:04) som har haft tilluppgift att se över yrkesinspektionen och den kommunala tillsynen har nyligenavgetl betänkandet Samlad tillsyn av arhets/niljön (Ds A 1985:1). Ibetänkandet påpekas att arbetsmiljölagens huvudtanke är att en helhetssyn skallläggas på arbetsmiljön. Detta synsätt bör enligt utredningens mening ocksåavspeglas i arbetsmiljöförordningens tillsynsbestämmelser. 1 15 §arbetsmiljöförordningen (1977:1166) anges bl. a. att tillsynsmyndigheten genomupplysningar, råd och anvisningar eller genom föreläggande eller förbud skallverka för alt en tillfredsställande arbetsmiljö åstadkoms. Utredningen föreslårett tillägg till denna bestämmelse av innehåll att tillsynsmyndigheterna skalleftersträva att grunda sina ställningstaganden på en helhetsbedömning avarbetsmiljöförhållandena. En sådan helhetsbedömning innefattar exempelvis intebara en kontroll av hur arbetsplatsen är utformad med hänsyn till fysisk risk,utan hänsyn tas också till lämpligheten ur psykologiska och sociala aspekter(betänkandet s. 72). Bedömningen måste givetvis i hög grad utgå även från denanställdes upplevelse av sin arbetssituation, sägs det vidare. I avsnittet ompersonalutbildning/personalutveckling (s. 118) framhålls att de föreslagnaändringarna i arbetsformer och arbetsmetoder kräver en ökad utbildning iutredningsmetoder för den inspekterande personalen samt all behovet avkontinuerlig fortbildning också ökar. Betänkandet skall nu skickas ut på remiss. En propositionkommer eventuellt . Utskottet delar motionärernas uppfattning attyrkesinspektörerna bör ha en gedigen och allsidig utbildning och att störreuppmärksamhet måste riktas mot de psykosociala problemen. Regeringensöverväganden med anledning av utredningsförslaget bör emellertid avvaktas. Medhänsyn härtill bör motion 1984/85:320 (s) inte föranleda någon åtgärd avriksdagen. I /nollon 1984185:1005 hemställer () ochInge () att utredningen om översyn av yrkesinspektionen och denkommunala tillsynen ges i uppdrag att utreda frågan om tillskapande av etlenhetligt och generellt rapporteringssystem lör anmälan tilltillsynsmyndigheten om att ett nytt företag startats. Motionärerna anser attdet är av stor betydelse för dem som arbetar i små, nystartade företag atttillsynsmyndigheten snabbt får SoU1984/85:16 5 kännedom om resp. företag så att arbetsmiljöfrågorna kanföljas upp på ett riktigt sätt. Bestämmelser om att arbetsgivare skall göra anmälan tillyrkesinspektionen när arbetslokal eller personalrum skall tas i bruk förstadigvarande användning i verksamhet där arbetsmiljölagen är tillämplig finnsi 1 § arbetsmiljöförordningen (1977:1166). har för närvarandeett manuellt kortregister, , över de arbetsställen som ligger direkt underyrkesinspektionens tillsyn. Registren används bl. a. för anteckningar ombesöksverksamheten. Totalt fanns ca 93 000 arbetsställen registrerade. ställde sig positiv till en utvecklingav ADB-verksamhe-ten vid arbetarskyddsverket (prop. 1980/81:100 bil. 15, SoU1980/81:24, rskr. Avsikten var att två ADB-system (-informationssystemet om arbetsskador och - samordnat arbetsställeregisterför arbetarskyddsverket) skulle byggas ut och därigenom bl. a. gearbetarskyddsstyrelsen ett betydligt förbättrat underlag för författningsarbetet.Genom utbyggnaden av kommer alla yrkesinspektionsdistrikt att fåenhetliga ADB-baserade arbetsställeregister där information registreras och tasut via bildskärmar. är under utveckling. För att täcka deviktigaste samordningsbehoven mellan och har arbetarskyddsstyrelsenföreslagit införandet av ett för verket gemensamt arbetsställeregister, A-BAS,som skall förse och med basuppgifter om arbetsställena. A-BAS är i sintur avsett att anslutas till ett förbättrat centralt företagsregister (CFR)benämnt , som kommer att administreras av (prop.1981/82:118 s. 24). Regeringen har genom beslut godkänthuvuddragen i arbetarskyddsstyrelsens förslag om utformning och införande avdatorstöd för arbetarskyddsverket (budgetpropositionen s. 21). Utredningen om yrkesinspektionen och den kommunalatillsynen har som ovan nämnts slutfört sitt uppdrag. När den föreslagnadatoriseringen genomförts torde emellertid yrkesinspektionens tillgång tilluppgifter om nystartade företag förbättras avsevärt. Utskottet anser inte attdet finns anledning för att nu ta initiativ till ytterligareutredningsinsatser på området. Utskottet avstyrker därför motion 1984/85:1005(s). 1 motion 1984/85:2215 av m.fl. (c)hemställs med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2214, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ominriktning av och regler för arbetarskyddsverksamheten. Enligt motionärernamåste arbetarskyddet koncentreras kring de centrala miljöfrågor som rör deanställdas trygghet och säkerhet. Frågor som rör trivsel; personalutrymmen ochliknande kan med fördel överföras till det avtalsreglerade området. Dettaskulle innebära att yrkesinspektionen kunde inrikta sitt arbete på frågor avbetydelse för liv och hälsa. En motion med liknande innehåll behandlades av utskottetvåren . 1 sitt av godkända betänkande (SoU 1983/84:29) avstyrkteutskottet SoU1984/85:16 6 motionen och hänvisade bl. a. till vadarbetsmarknadsministern uttalat under anslaget C 1 Arbetarskyddsslyrelsen ibudgetpropositionen (s. 148): Regeringens målsättning är attupprätthålla en hög ambitionsnivå i arbetsmiljöarbetet trots det kärvastatsfinansiella läget. Det innebär att skärpta krav måste,ställas påarbetarskyddsverket när det gäller att utnyttja resurserna effektivt ochändamålsenligt. Det gäller såväl föreskrifts- och forskningsverksamheten vidstyrelsen som inspektions- och tillsynsarbetet ute på fältet. Detta kanåstadkommas dels genom att omfördela resurserna så att insatserna i första handkoncentreras till de områden där åtgärder framstår som allra mest angelägna,dels genom att förbättra underlaget för planering och styrning av verksamheten.En viktig utgångspunkt vid prioriteringen är enligt min mening att resursernastyrs till de områden där de största riskerna och allvarligaste problemen finnsinom arbetsmiljön. Under anslaget C 3 Yrkesinspektionenhade arbetsmarknadsministern vidare anfört (s. 155): Det förhållandet att storaarbetsmiljöproblem fortfarande finns gör det angeläget att de knappa resursernaanvänds ändamålsenligt och att yrkesinspektionens insatser koncentreras tillde områden där behovet av arbetsmiljöförbättrande åtgärder är störst.Strävandena att öka effektiviteten i den regionala tillsynsverksamheten måstefortsätta. Utskottet påpekade vidare attarbetarskydsstyrelsen i sin anslagsframställning anfört att de områden därrisker och belastningar bedömdes som särskilt allvarliga skulle komma attprioriteras, men problem av komfortkaraktär få stå tillbaka.Arbetsmarknadsministern hade i budgetpropositionen anfört att dennaprioritering enligt hennes mening var viktig. I årets budgetproposition (s. 119) återgesarbetarskyddsstyrelsens uttalande att planeringen för det regionalatillsynsarbetet bygger på den allmänna förutsättningen att åtgärder miOtskaderisker skall ha prioritet före frågor av komfortkaraktär. Därvid skall enkoncentration av tillsynsinsatserna ske till områden där de största riskernafinns för arbetsskador. Den ovan nämnda utredningen om yrkesinspektionen och denkommunala tillsynen understryker i sitt betänkande att yrkesinspektionensresurser bör ägnas de områden där de gör störst nytta (betänkandet s. 13).Utredningen anför vidare att arbetarskyddsstyrelsen tydligare måste uttala vadman anser att yrkesinspektionen skall prioritera. Därigenom kan styrelsenbättre försäkra sig om att yrkesinspektionen koncentrerar sig på de mestväsentliga områdena. Ökas styrningen via måluttalanden är det viktigtatt yrkesinspektionsdistrikten inte binds upp av detaljbeslut om hur verksamhetenskall utformas. Det är angeläget att distrikten får disponera resurserna friareoch ges större möjlighet att påverka verksamhetens utformning, anserutredningen (s. 111). En proposition på grundval av betänkandet kan som ovannämnts eventuellt komma . Med hänvisning till den här lämnade redovisningen anserutskottet att det inte är påkallat med någon åtgärd med anledning avmotion 1984/85:2215 (c). SoU1984/85:16 7 Två motioner tar upp frågor som rörarbetsmiljön i trafikskolornas övningsbilar. I motion 1984/85:604 yrkar () och BarbroEver/no (s) att ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsför att förbättra arbetsmiljön för trafiklärarna. Enligt motionärerna omfattasinte trafiklärarna till alla delar av arbetsmiljölagen, på grund av attövningsbilen inte betraktas som arbetslokal. Motionärerna uppger attframställningar gjorts hos arbetarskyddsstyrelsen beträffande bestämmelser omdels minsta tillåtna invändiga mått för övningsbilar, dels justerbar lärarstol.Dessa framställningar har emellertid inte givit något resultat. Motionärernakonstaterar att utvecklingen inom trafikskolebranschen går mot allt mindrebilar. Därmed utsätts lärarna i ökad grad för drag, kallras, nedkylning ochbuller, som riskerna för personskador till följd av krockar ökar. Enlärarstol som är justerbar avseende svankstöd behövs enligt motionärerna föratt förhindra varaktiga led- och skelettsjukdomar till följd av undermåligsittkomfort. I motion 1984/85:605 hemställer sam/na motio/iärer attriksdagen ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om värme itrafikskolornas bilar i syfte att verka för att arbetarskyddsstyrelsensanvisning 71:3 skall utfärdas som bestämmelse för alla fordon använda iyrkesmässig trafik. Anjfisningen, som ersatts av kungörelsen AFS1983:18, värme i taxibilar, föreskriver att förarutrymme i taxibil som användsvid kylig väderlek skall kunna hållas varmt då förare uppehåller sig i bilen.Motionärerna anser att eftersom bilar som används av trafikskolor knappast ärbättre än de som taxi begagnar bestämmelsen bör gälla även för övningsbilar. Arbetsmiljölagen är enligt huvudregeln i 1 kap. 1 §tillämplig i varje verksamhet där arbetstagare utför arbete för arbetsgivaresräkning. I viss utsträckning är lagen tillämplig även beträffandeensamföretagare. Detta framgår av bestämmelserna i 3 kap. 5 §. Trafiklärare sominte är ensamföretagare omfattas av lagens huvudregel. Övningsbil betraktas iarbetsmiljöhänseende inte som arbetslokal utan som en teknisk anordning (2kap. 5 §). Arbetsgivaren har huvudansvaret för arbetsmiljön. Dessutom hartillverkare m. fl. av tekniska anordningar ett kompletterande ansvar (3 kap. 8§). Trafiksäkerhet anses inte primärt vara enarbetarskyddsfråga utan regleras i särskild lagstiftning. Arbetsmiljölagen äremellertid övergripande i förhållande till annan lagstiftning när det gällerskyddet mot ohälsa och olycksfall i arbetet. Arbetarskyddsstyrelsen samverkarmed trafiksäkerhetsverket (TSV) för lösning av fordonsfrågor som röryrkeschaufförernas säkerhet. TSV har utfärdat bestämmelser om förarplats ochpassagerarutrymme som är tillämpliga på personbilar, bussar och lastbilar. Allmänna bestämmelser om arbetsställningar, arbetsrörelseroch fysisk belastning finns i arbetarskyddsstyrelsens kungörelse AFS 1983:6 om SoU1984/85:16 8 arbetsställningar och arbetsrörelser. Enligt 1 § förstastycket i kungörelsen skall arbetet utformas så att onödigt tröttande eller påannat sätt påfrestande arbetsställningar och arbetsrörelser undviks. 1 andrastycket föreskrivs att när bl. a. en teknisk anordning anskaffas det skallbeaktas att den är utformad så att arbetet kan utföras enligt första stycket. I arbetsmiljölagens 6 kap. 4 och 9 §§ finns regler omskyddsombuds och skyddskommittés medverkan vid anskaffning av bl. a. tekniskaanordningar. Inom arbetarskyddsstyrelsen utarbetas enkungörelse. Tekniska anordningar, med generella föreskrifter för alla typer avtekniska anordningar. Den beräknas kunna skickas på externremiss . Bestämmelser om utformningen av tekniska anordningar finnssåledes redan i arbetsmiljölagen och kommer snart också att behandlas iföreskrifter från arbetarskyddsstyrelsen. Föreskrifter om arbetsställningar harutfärdats. Med hänvisning till den här lämnade redovisningen anser utskottetinte att motion 1984/85:604 (s) påkallar någon åtgärd av . Syftet med arbetarskyddsstyrelsens föreskrift om värme itaxibilar är att förebygga besvär och ohälsa som följd av att bilen ärotillräckligt uppvärmd, t. ex. då förare väntar på körtippdrag vid s. k.stolpstation. 1 kommentaren till kungörelsen sägs bl. a. att det är önskvärtatt luften i utrymmet kring förarplatsen kan hållas vid en temperatur av minstca . För att förarutrymmet skall kunna hållas tempererat vid kyligt väderutan att motorn är i gång, behöver bilen, om dess standardutrustning inte ärtillräcklig för detta ändamål, förses med särskild anordning för varmhållning.Kungörelsen har föranletts av att förare i taxibilar ofta tvingas vänta påköruppdrag i stillastående bil. Arbetarskyddsstyrelsen överväger attutarbeta föreskrifter för fordon som yrkesmässigt används idistributionstrafik. Dessa bilar får ofta vänta på köruppdrag med avslagenmotor, och problemen med varmhållningen är desamma som de som föranlettstyrelsen att utfärda särskilda föreskrifter om värme i taxibilar. Utskottet förutsätter att arbetarskyddsstyrelsen, om detvisar sig påkallat, även tar upp frågan om föreskrifter för trafikskolornasövningsbilar. Motion 1984/85:605 (s) avstyrks. Ombyggnad av arbetsplatser i skadeförebyggande syfte I motion 1984/85:1116 av . (s) hemställs att ger regeringen till känna det i motionenanförda motivet för en översyn om samordning och effektivisering av medel förarbetsplatsers ombyggnad i skadeförebyggande syfte. Enligt motionärerna finnsdet möjlighet att erhålla bidrag från bl. a. arbetsmiljöfonden, arbetarskyddsfondenoch rätta till missförhållanden på arbetsplatsen.Till detta kommer möjlighet att använda medel irehabiliteringssyfte. Motionärerna anser att man nu allvarligt måste övervägaen samordning SoU1984/85:16 9 av de olika medelsanvisningarna. ärenligt motionen den myndighet som är bäst lämpad att disponera hela summan föratt genom lån och bidrag medverka till att undanröja yrkesskaderisker. Det utgår inte längre några statliga bidrag eller lån tillarbetsmiljöförbättringar. har särskilt stöd tillarbetsmiljöförbättringar utgått: dels enligt lagen (1974:325) om avsättningtill arbetsmiljöfond , dels med hjälp av arbetsmiljögarantilånen,de s.k. AG-lånen, , o. m. . Densenare stödformen var främst inriktad mot mindre och medelstora företag (prop.1975:66, SoU 1975:16, rskr. Arbetarskyddsfonden lämnar enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter bidrag till forskning och utveckling samt utbildning ochupplysning beträffande arbetarskydd, medbestämmande i arbetslivet och andraarbetslivsfrågor. Bidrag lämnas också till kostnader för skyddsarbete somutförs av regionala skyddsombud, utbildning av styrelserepresentanter samt förarbetstagarorganisationernas forskningsinitierande verksamhet. Återstående deltäcker en del av statsverkets kostnader för arbetarskyddsmyndigheternas verksamhet(se även nedan s. 31). Länsarbetsnämnderna är länsmyndigheter underarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) för allmänna arbetsmarknadsfrågor och förarbetsförmedlingen. ..Länsarbetsnämnderna disponerar medel förhandikappanpassning av arbetsplatser. Bidragen lämnas till arbetsgivare som anställeren handikappad person och avser kostnader för inköp och installation avsärskilda anordningar på arbetsplatsen. Om särskilda skäl föreligger kanbidrag lämnas även för anställd som blivit handikappad. Arbetarskyddsfondens och länsarbetsnämndernas medel gårsåledes till skilda ändamål. De avser inte heller sådana åtgärder som tordeåsyftas i motionen. Statsmakterna har vidare vid ett flertal tillfällen slagitfast att kostnader för att förbättra arbetsmiljön måste ingå som en naturligdel av företagens produktionskostnader och att de därför måste betalas avproduktionen (se bl. a. prop. 1976/77:149, SoU 1977/78:81). Detta synsätt omfattas även av arbetsmarknadens parter.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1984/85:1116 (s). Datateknikens tillgänglighet för handikappade I motion 1984/85:1289 hemställerBengt () att ger regeringen till känna vad som i motionenanförts angående datateknikens tillgänglighet för handikappade. I motionenciteras dataeffektutredninge/xs (A 1978:05) rapport ochhandikappades arbetsliv (Ds A 1983:13) där det bl. a. sägs följande omdatateknikens möjligheter att förbättra handikappades arbetsmarknadssituation. SoU1984/85:16 10 Någon form av tillgänglighelskravmåste ställas. Byggnadsstadgan § 42 a anger att alla byggnader utom enskildaskall vara tillgängliga för personer med nedsatt rörelse- ellerorienteringsförmåga. Samma krav borde kunna ställas vid införande av ny teknik iarbetslivet. Kravet skall gälla hård- såväl som programvara. Det innebär attdessa är antingen anpassade eller går att anpassa, utan alltför kompliceradeingrepp. Motionären anser att den rättsligagrunden för ett tillgänglighetskrav enligt utredningsrapporten borde finnas iarbetsmiljölagen. Denna lag uttrycker mycket klart kravet på att arbetsmiljönskall anpassas efter den enskildes förutsättningar, anför motionären, och ibegreppet arbetsmiljö måste arbetsplatsens olika arbetshjälpmedel inkluderas.