bet · G801SoU16 · 1984-12-31 00:00:00 — I föreskriftsgruppen diskuteras sedan kriteriegruppensdokumentation. Där görs också en bedömning av hur näringslivet ser ut på detspeciella området, hur stora mängder av det aktuella ämnet som hanteras, hurstora arbetstagargrupper som är utsatta, vilka metoder som används, dagensexponering, tekniska möjligheter att minska exponeringen (inkl. beräkningar avnödvändiga kostnader och investeringar), kontrollmöjligheter, metoder samtkostnader för mätning och analys. Därefter överlämnar föreskriftsgruppen sitt förslag tillarbetarskyddsstyrelsens styrelse för behandling. Gruppen bör då helst ha enatsom lägsta möjliga praktiskt tillämpliga risk, dvs. den nivå där det är enbetryggande marginal mellan gränsen och den nivå där oacceptabla skadeeffekterkan uppstå. skall gränsvärdet vara praktiskt med hänsyn till tekniskaoch ekonomiska begränsningar. Verksstyrelsen fattar beslut om utfärdande av enkungörelse. I motion 1984/85:2257 (vpk)föreslås att preciserade säkerhetsmarginaler vid fastställande av hygieniskagränsvärden tillämpas utgående från lägsta kända nivå som misstänks ge akuteller kronisk skadlig påverkan samt att överväganden bakom varje gränsvärdeoffentliggörs (yrkande 3). Yrkanden identiska med det nu aktuella har tidigareavstyrkts av utskottet, senast i betänkande SoU 1983/84:29, och avslagits avriksdagen. Utskottet har i sitt av godkända betänkande SoU1977/78:1 framhållit vikten av att grånsvärdessystemet utsträcks så snartförutsättningarna föreligger samt att kriterierna för gränsvärden bör varastränga, bl. a. med hänsyn till människors olika känslighet. De gällandegränsvärdena revideras ständigt. En ny gränsvärdeslista, AFS 1984:5, där drygt30 gränsvärden reviderats och där ett drygt tjugotal nya förts in trädde ikraft . Arbetarskyddsstyrelsens dokumentation beträffandegränsvärdesbestämningar är offentliga handlingar i den mån annat inte följer avsekretesslagen. SoU1984/85:16 28 Mot bakgrund av vad här anförtsanser utskottet inte att motion 1984/85:2257 (vpk) yrkande 3 påkallar någonåtgärd av . Fosterskadande och gravidiletsstörande ämnen I kungörelsen med den nyagränsvärdeslistan, AFS 1984:5, ingår ett avsnitt om reproduktionsstörandekemiska ämnen. kemiska ämnen som utövar skadliga effekter på mannens ochkvinnans fortplantningsförmåga saml på fostret. Där nämns aneslesigaser ochorganiska lösningsmedel som exempel på ämnen som satts i samband medfosterskada eller andra reproduktionsstörningar lill följd av yrkesexposition.Hit hänförs också bly, vilket föranlett föreskrifter om att kvinnor, som i sittarbete exponeras för bly och som omfattas av medicinsk kontroll, inle fårsysselsättas i blyarbete under graviditet och amning (se även ovan s. 21). 1kungörelsen anförs att sambanden mellan fosterskador och yrkesexposition förkemiska ämnen är svåra att studera. Expositionsförhållandena är ofta oklara,och uppgifter om t. ex. missfall som inträffar tidigt under graviditeten ärinycket osäkra. Vidare framhålls att ett reproduktionsstörande ämne kan geupphov till flera olika effekter, beroende på när expositionen äger rum. Manhar dock konstaterat att flertalet cancerframkallande ämnen ärreproduktionsstörande (kungörelsen s. 50). I motion 1984/85:2257 (vpk) föreslås att en lista överämnen som misstänks rnedföra graviditetsstörningar och fosterskador publicerastillsammans med de hygieniska gränsvärdena (yrkande 5). Motionärerna anser inlealt det är tillräckligt att bara allmänt beröra frågeställningen, som skett iden senaste versionen av gränsvärdesföreskriften. I tidningen nr 6/1983 har publicerats en listaöver faktorer i arbetsmiljön som påverkar reproduktionen. Listan, som omfattar13 ämnen eller ämnesgrupper, har sammanställts vid . Vidare har kemiska industrikontor (Kemikontoret)i rapporten utarbetat rekommendationer förindustriell hantering av kemiska ämnen med möjlig reproduktionsstörande verkan.1 rapporten, som kom ut , ges en översikt av vad som är käntom kemiska ämnen och reproduktionsstörande effekter. Exempel ges på ämnen ellergrupper av ämnen med känd eller eventuell reproduktionsstörande verkan.Avsikten med exemplen uppges vara inte att utpeka ett antal erkända ochväldokumenterade reproduktionsstörande ämnen, utan att snarare ange ett antalämnen som varit särskilt uppmärksammade i sammanhanget och för vilkamöjligheten av reproduktionsstörande effekter hos människa inte förefallerosannolik. I proposition 1983/84:107 om forskning m. m. 7)uppgavs att bristen på kunskaper ännu är mycket slor om sambandet mellanarbetsmiljöfaktorer och fosterskador. Vidare uppgavs att arbetarskyddsstyrelsenunder den SoU1984/85:16 29 närmaste femårsperioden har prioriterat bl. a. forskningom ämnen som kan skada och arvsanlag (s. 9). Arbetsmarknadsministern hargodtagit den föreslagna inriktningen av forskningen. Utskottet har erfarit att man vid arbetarskyddsstyrelsensforskningsavdelning ägnar största uppmärksamhet åt frågan omreproduktionsskador som följd av förhållanden i arbetsmiljön. Enligt uppgiftövervägs att komplettera gränsvärdeslistan med uppgift om vilka ämnen som ansesfosterskadande. Troligen kommer en informationsskrift i frågan att ges ut redantill . Utskottet behandlade och avstyrkte en motion med sammalydelse som den nu aktuella . Utskottet uttalade då (SoU 1983/84:29)att det är ytterst viktigt att det bedrivs forskning om sambandet mellanarbetsmiljöfaktorer och reproduktionsskador. Utskottet förutsatte vidare attarbetarskyddsstyrelsen skulle ge offentlighet åt vilka ämnen som kan befarasge sådana skador så snart det fanns vetenskapligt belägg härför. Utskottet vill även nu understryka vikten av forskning omsambandet mellan arbetsmiljöfaktorer och reproduktionsskador. Det ärtillfredsställande att arbetarskyddsstyrelsen ägnar frågan särskilduppmärksamhet och även avser utge en översikt av vilka reproduktionsskadandeämnen som är kända. Mot bakgrund av det anförda påkallar motion 1984/85:2257(vpk) ingen åtgärd i här aktuell del (yrkande 5). Föreskrifter angående buller m. m. I samma motion (vpk) föreslås attjuridiskt bindande gränsvärden införs för buller och sätts till högst 75decibel (A) samt att föreskrifter utarbetas för belysning och icke joniserandestrålning (yrkande 8). De nu gällande anvisningarna beträffande buller är från år1976 (nr 110). Dessa anger bl. a. att risk för bullerskada efter lång tidsexponering för buller normalt inte anses föreligga vid ljudnivåer under 85decibel (A). Om ljudnivån är högre under en typisk arbetsdag skall enligtanvisningarna bullerbekämpning ske och hörselskyddande åtgärder vidtas. En ny kungörelse med föreskrifter om buller antas inomkort. Enligt vad utskottet erfar införs där bl. a. ett hörselskadekriterium ochnya gränsvärden för s. k. impulsljud. I vad gäller icke joniserande strålning föreliggeranvisningar om radiofre-kvent strålning (nr 111). Dessa anvisningarhåller nu på att omarbetas till föreskrifter. Ett förslag till föreskrifter omhögfrekventa elektromagnetiska fält har skickats på remiss. Vad slutligen beträffar belysning pågår ettarbete med föreskrifter även på detta område. Förslag till föreskrifter harremitterats internt inom arbetarskyddsstyrelsen. Avsikten är att de skallskickas på remiss även externt. 4 1984/85. SoU1984/85:16 30 Föreskrifter för buller kommer såledesinom kort att utfärdas. Inom arbetarskyddsstyrelsen pågår arbete medföreskrifter på övriga angivna områden. Utskottet anser rned hänsyn härtillinte att någon åtgärd är påkallad från sida med anledning av motion1984/85:2257 (vpk) yrkande 8. Förbränningsmotordrift i slutna rum 1 //lotion 1984/85:2257 (vpk)föreslås att användning av diesel- och andra förbränningsmotordrivnaarbetsmaskiner i fartygsrum, slutna lokaler och gruvor saml vid andraunderjordsarbeten förbjuds (yrka/ide 4). Enligt 2 kap. 4 § arbetsmiljölagen skall luft-, ljud- ochljusförhållanden samt övriga arbetshygieniska förhållanden varatillfredsställande. Mol bakgrund härav har arbetarskyddsstyrelsen utfärdatanvisningar och föreskrifter avseende bl. a. förekomsten av dieselavgaser ivissa slutna lokaler (bergrum, utrymmen i hamnar). Vid arbetarskyddsstyrelsen har bedrivits fleraforskningsprojekt om effekterna av yrkesmässig exponering för motoravgaser.Resultaten av forskningen rapporterades på läkarstämman 1983. För närvarandebedrivs inom arbetarskyddsstyrelsen ett forskningsprojekt som gällerstuveriarbeta-re i , vilka utsätts för exponering av avgaser vidlastning av bilar på transportfartyg. har behandlat motionsyrkanden somrört användningen av diesel- och andra förbränningsmotordrivna fordon underjord och i slutna utrymmen (se bl. a. SoU 1979/80:5 s. 19. 1979/80:34 s. 9.1981/82:15 s. 29. 1981/82:42 s. 36, 1982/83:29 s. 17 och 1983/84:29 s.31). 1betänkande 1979/80:5 anförde utskottei bl. a. följande. Utskottet anser att det ärangeläget att åtgärder vidtas för alt eliminera de hälsorisker och olägenhetersom är förenade med användningen av diesel-drivna fordon.Arbetarskyddsstyrelsens berganvisningar och hamnarbetsan-visningar innehållersärskilda anvisningar om ventilation, luftkontroll och avgaskontroll vid bruketav förbränningsmotordrivna arbetsfordon. Enligt anvisningarna bör vidareeldrivna fordon användas där så kan ske. 1 syfte att skapa förutsättningar föratt kunna minska bruket av förbräniiingsmotordriv-na arbetsmaskiner i utrymmenmed begränsad friskluftstillförsel bedrivs olika forsknings- ochförsöksprojekt. Dessutom arbetar arbetarskyddsstyrelsen med att få fram ettbättre underlag för nya eller ändrade föreskrifter inom de aktuella områdena. Ett förbud mot dieseldrivna fordon som yrkas i motionenskulle i nu aktuella arbetsmiljöer innebära ett så drastiskt ingrepp iarbetsprocesserna att produktionen sannolikt skulle omöjliggöras. Mot denredovisade bakgrunden avstyrker utskottet motionsyrkandet men vill uttala attpågående åtgärder i syfte att komma till rätta med de arbetsmiljörisker som ärförknippade med dieseldrift i slutna utrymmen bör intensifieras. Vid motsvarande behandling våren1984 anförde utskottet att arbetarskyddsstyrelsens föreskriftsgruppkonstaterat att även om besvär uppkom- SoU1984/85:16 31 mer vid exposition för bensin- och dieselavgaser,expositionen vid mätningar ändå visat sig ligga under tillämpliga hygienskagränsvärden. Föreskrifts-gruppen hade därför bett kriteriegruppen vidarbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning utreda om det var möjligt att vianågon "referenssubstans" som ingår i avgaser fastlägga en högstaexpositionsnivå för avgaser. Med hänsyn till eventuell samverkan mellan deolika komponenter som ingår i avgaser var det enligt föreskriftsgruppennämligen möjligt att gränsvärdet för en sådan "referenssubstans"skulle ligga lägre när den ingick i avgaser än när den förekom ensam. Enligtvad utskottet inhämtat är denna fråga nu under utredning med hjälp av statensmiljömedicinska laboratorium (SML). Utskottet vill liksom tidigare understryka vikten avatt åtgärder vidtas för att eliminera de hälsorisker som är förenade medförbränningsmotordrivna arbetsmaskiner. Om det finns möjligheter till det börförbränningsmotorerna ersättas med eldrift. Annars måste god utsugning avavgaserna anordnas. 1 avvaktan på att det pågående forskningsarbetet slutförsfinner utskottet i övrigt inte anledning till något uttalande från riksdagenssida. Motion 1984/85:2257 (vpk) yrkande 4 avstyrks således. Medelsanvisning m. m. för arbetarskyddsverket De under /85upptagna anslagen C 1 Arbetarskyddsstyrelsen och C 3 föreslåsi budgetpropositionen slås samman till ett gemensamt anslag benämnt C 1Arbetsmiljö - Tillsyn och forskning. Regeringen har under avsnittet C1 punkt I ibudgetpropositionen (bil. 12 s. 130) hemställt att godkänner den avarbetsmarknadsministern förordade anslagskonstruktionen förarbetarskyddsverket. Vidare hemställs att godkänner en nykonstruktion av arbetarskyddsfondens bidragsgivning tillarbetarskyddsstyrelsen. Arbetarskyddsfonden finansieras genom en arbetsgivaravgiftbenämnd arbetarskyddsavgift. Denna avgift uppgår till av summan av vadarbetsgivarna utger i löner och naturaförmåner. Enligt 4 kap. 8 § förstastycket lagen (1981:691) om socialavgifter förs därav till staten sombidrag till kostnaderna för arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionensverksamhet medan återstoden förs till arbetarskyddsfonden. Enligt 4 kap. 8 § andra stycket lagen om socialavgifer(senaste lydelse 1983:393) skall fondens tillgångar utgöra bidrag tillkostnader för (1) forskning och utveckling samt utbildning och informationbeträffande arbetarskydd, (2) forskning och utveckling samt utbildning ochinformation beträffande medbestämmande i arbetslivet och arbetslivsfrågor iövrigt, (3) skyddsarbete som utförs av skyddsombud som har utsetts enligt 6kap. 2 § tredje stycket arbetsmiijölagen, (4) utbildning avstyrelserepresentanter för de anställda samt (5) arbetstagarorganisationernasforskningsinitierande verksamhet. Rättelse: S. 31, rad 8 nedifrånStår: enligt rskr. 1984/85:172) Rättat till: 1983:393) rad 14 nedifrån Står:0.35 % Rättat till: SoU1984/85:16 32 Ur arbetarskyddsfonden har årligenutgått bidrag till verksamheten vid arbetarskyddsstyrelsen med ett belopp somfastställts av regeringen. Huvuddelen har utgjort bidrag till styrelsensforskningsavdelning och återstoden bidrag till särskilda arbetarskyddsprojektm.m. 1 propositionen uppges att fondens finansiering av styrelsens verksamhethar expanderat kraftigt . Innevarande år uppgår de sammanlagdabidragen till 42 milj. kr. Denna markanta ökning av bidragsgivningen uppges halett till en svåröver-blickbar anslagskonslruktion. Statsmakternas insyn iomfattningen och fördelningen av de samlade medel som arbetarskyddsstyrelsenförfogar över uppges därmed ha försvårats. a. mot den bakgrunden föreslåsatt bidraget till arbetarskyddsslyrelsen ur fonden i fortsättningen skallutgöra en viss fast procentuell andel av fondens årliga intäkter avarbetarskyddsavgiften. 1 propositionen anförs att det bor ankomma på regeringenatt vidta erforderliga ändringar av fondens instruktion samt att föreskrivavilken procentandel av fondens intäkter av arbetarskyddsavgiften som skall utgåtill arbetarskyddsstyrelsen. Enligt arbetsmarknadsministerns mening börhuvudprincipen vara att medel ur arbelarskyddsfonden även i fortsättningenskall användas för arbetarskyddsstyrelsens forsknings- och utredningsverksamhet. Några till denna punkt hänförliga motioner föreliggerinte. Utskottet -som erinrar om att bidraget från arbetarskyddsfonden inlegenom den nya konstruktionen får användas för andra ändamål än sådana som angesi 4 kap. 8 § andra stycket lagen om socialavgifter - har inga invändningar motförslagen. Utskottet förutsätter att regeringen vid utformandet av närmareföreskrifter för medelsanvändningen överväger om det nya systemet bör föranledaändring av ifrågavarande lagbestämmelse och i så fall återkommer till riksdageni den frågan. Under avsnitt C 1 punkt 2 har regeringen vidare hemställtalt lill Arbetsmiljö - Tillsyn och forskning för /86 anvisas ettförslagsanslag av . Utskottet har ingen erinran mot denföreslagna medelsanvisningen. Anskaffning av vetenskaplig apparatur förarbetarskyddsslyrelsen Regeringen har under avsnittet C2punkt 1 i budgetpropositionen (bil. 12 s. 131) hemställt att riksdagengodkänner av arbetsmarknadsministern föreslagna årliga överföringar om . från fonden för arbetsmiljöförbättringar till statensinkomslbudgel. Arbetsmarknadsministern anför i propositionen (s. 130) attarbetarskyddsslyrelsen lilldelals särskilda medel föranskaffning av modern vetenskaplig apparatur. Det är enligt hennes meningangeläget att investeringsnivån för vetenskaplig apparatur ävenfortsättningsvis kan upprätthållas. Detta bör, enligt arbetsmarknadsministern,finansieras med medel ur fonden för arbetsmiljöförbätlringar. Fonden inrättadesför alt läcka SoU1984/85:16 33 statens ekonomiska åtaganden för garantilån förarbetsmiljöförbättringar, s. k. AG-lån (se även ovan s. 9). AG-lånen kundetecknas , Fondens tillgångar uppges uppgå till betydligthögre belopp än de utestående garantierna. I samband med att fonden inrättadesanfördes att eventuellt kvarstående medel skulle användas för andra insatserinom arbetsmiljöområdet. Att tillgodose arbetarskyddsstyrelsens behov av investeringari mer kostnadskrävande vetenskaplig apparatur är enligt arbetsmarknadsministernsmening en sådan insats för vilken fondens medel kan utnyttjas. a. medhänsyn till vikten av insyn i arbetarskydds-styrelsens verksamhetföreslås medlen från fonden överföras till statsbudgetens inkomsttitelLagstadgade socialavgifter: Inkomster av arbetsgivaravgifter tillarbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet och sedan anvisasarbetarskyddsstyrelsen över detta anslag. Det föreslås ankomma på regeringenatt föranstalta om de årliga överföringarna. Under avsnitt C 2 punkt 2 hemställer regeringen vidare atttill Arbetarskyddsstyrelsen: Anskaffning av vetenskaplig apparatur /86 anvisas ett reservationsanslag av . Utskottethar ingen erinran mot regeringens förslag. 1. beträffandeutbildningen av yrkesinspektörer att avslår motion 1984/85:320, 2. beträffandeyrkesinspektionens rapporteringssystem att avslår motion1984/85:1005, 3. beträffandeyrkesinspektionens verksamhet att avslår motion 1984/85:2215, 4. beträffandetrafiklärarnas arbetsmiljö att avslår motion 1984/85:604, 5. beträffandevärme i trafikskolebilar attriksdagen avslår motion 1984/85:605, 6. beträffandeombyggnad av arbetsplatser i skadeförebyggande syfte att avslårmotion 1984/85:1116, 7. beträffandedatateknikens tillgänglighet för handikappade att avslår motion1984/85:1289, 8. beträffandeförbud mot asbest attriksdagen avslår motion 1984/85:1783, 9. beträffandefacklig vetorätt vid vissa löneformer attriksdagen avslår motion 1984/85:2257 yrkande 1, 10. beträffande beslut omåterupptagande av arbete att avslår motion 1984/85:2257 yrkande 12, Rättelse: S. 40, rad 19 och rad 24 under 12. Slår: yrkande4 Rättal till: yrkande 5 SoU1984/85:16 34 11. beträffande fackligmajoritet i arbetarskyddsverkets styrelse och i yrkesinspektionsnämnderna attriksdagen avslår motion 1984/85:2257 yrkande 11, 12. beträffande;>j/ormö/ion för forskningsändamål attriksdagen avslår motion 1984/85:2257 yrkande 18, 13. beträffandesanktioner vid arbetsmiljöbrott att avslår motion. 1984/85:2257 yrkande 2,14.beträffande översyn av arbetsmiljölagen att avslår motion 1984/85:2257 yrkande 13, 15.beträffande omplacering eller ledighet för graviditet att avslår motion 1984/85:2257 yrkande 6,\6.heträffande tillsättande.av en datamiljökommission attriksdagen avslår motion.l984/85:2257 yrkande 9, 17. beträffandeforskning om belastningssjukdomar attriksdagen:avslår motion 1984/85:2257 yrkande 10, 18. beträffande,säkerhetsmarginaler för gränsvärden attriksdagen avslår motion 1984/85:2257 yrkande 3, 19. beträffandelista över fosterskadande ämnen attriksdagen avslår motion 1984/85:2257 yrkande 5, 20. beträffandeföreskrifter angående buller m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:2257 yrkande 8, 21. beträffandeförbränningsmotordrift i slutna rum att riksdagenavslår motion 1984/85:2257 yrkande 4, 22. att godkänner den ipropositionen under punkt Cl föreslagna anslagskonstruktionen för ochfinansieringen av arbetarskyddsverket, 23. att till Arbetsmiljö -Tillsyn och forskning för /86 anvisar ett förslagsanslag av274,, 24. att godkänner de iproposition 1984/85:100 bil. 12 föreslagna överförinjarna av medel från fondenför arbetsmiljöförbättringar till statens inkomstbudget, 25. att tillArbetarskyddsstyrelsen: Anskaffning av vetenskaplig apparatur.för budgetåret1985/86 anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande: (), (),(), (), (). (),(), (), (), AnitaPersson (s), (), (), (), () och (vpk). SoU1984/85:16 35 1.Förbud mot asbest (mom. 8 i hemställan) avLars-Ove (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 14 som börjar med "" och slutar med "motion 1984/ 85:1783 (s)" bort haföljande lydelse: Utskottet delar alltså motionärens uppfattning attåtgärder nu måste vidtas i syfte att asbest med dét snaraste avvecklas urproduktionen. För att asbesthanteringen skall kunna stoppas måste enligtutskottets uppfattning följande punktprogram genomföras. o Totalförbud mot försäljning avnytillverkade personbilar och motorcyklar försedda med asbesthaltigabromsbelägg från . o Tillverkning och försäljning avasbesthaltiga bromsbelägg på den s.k. eftermarknaden förbjuds omgående;förbudet verkställs inom produktionen inom ett kvartal. o Den generella dispensen förSvenska Bromsbandsfabriken för import av råasbest stoppas; eventuella dispenserfår enbart följa en fastställd avvecklingsplan inom produktionen. o För lastbilar, bussar m. m. skallen avvecklingsplan fastställas, så att asbesthaltiga bromsband skall varaersatta inom . o Andra friktionselement, bl. a.kopplingslameller, som innehåller asbest, byts ut inom liksomasbesthaltiga packningar. o Alla som arbetat ellerfortfarande arbetar med asbest skall erbjudas läkarundersökning. o En inventering görs av allbefintlig asbest och följs av ett program för avveckling och utbyte till annatmaterial i vattenledningar, byggnader, isolering, ventilationsanläggningarm.fl. platser där det kan finnas risk för asbesthaltig luft. o Till dess att all asbestförsvunnit måste hanteringen ske under betryggande former. En allmän skärpningav efterlevnaden av asbestanvisningarna måste påbjudas. Arbetsgivare somunderlåter att informera om asbest på arbetsplatsen måste ställas till ansvar. oGränsvärdet för asbest bör sättas till (0) noll. Vad utskottet här anfört omkonkreta åtgärder mot asbest bör som sin mening ge regeringen tillkänna. rfe/5 att utskottet under mom. 8 bort hemställa . S. beträffande förbud mot asbestatt med anledning av motion 1984/85:1783 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. SoU1984/85:16 36 Facklig vetorätt vid vissa Ilöneformer (mom. 9 ihemställan) av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 15 som börjar med "Inga omständigheter" och slutar med"yrkande 1 avstyrks" bort ha följande lydelse: Trots höga olycksfallssiffror och det påvisade sambandetmed löneformen ackord är arbetsgivarna ej beredda att i större utsträckningövergå till tidlön. Vid detta förhållande måste utskottet frångå sin tidigareuttalade uppfattning och i stället förorda att fackföreningar ges rätt attförbjuda prestationsersättning i arbete som är förenat med olycksfallsrisker.Regeringen bör därför låta utarbeta ett lagförslag av denna innebörd attföreläggas . dels att utskottet under mom. 9 bort hemställa 9. beträffande facklig vetorätt vidvissa löneformer att med anledning av motion 1984/85:2257 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Beslut om återupptagande av arbete (mom. 10 ihemställan) av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 15 som börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"yrkande 12" bort ha följande lydelse; Utskottet finner ernellertid att senare utveckling givitbelägg för att arbetstagarnas säkerhet därigenom ej i tillräcklig gradtillgodoses. För att så skall ske måste fackföreningarna själva fåbeslutanderätten i vad avser dessa riskbedömningar. Regeringen bör därförföranstalta om erforderlig utredning och förelägga ett lagförslag avdenna innebörd. dels att utskottet under mom. 10 bort hemställa 10. beträffande beslut om återupptagande av arbete attriksdagen med anledning av motion 1984/85:2257 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Facklig majoritet i arbetarskyddsverkets styrelse och iyrkesinspektions- nämnderna (mom. 11 i hemsitällan) av (vpk) ;>om anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 15 som börjar med "Utskottet har bl. och slutarmed "yrkande 11" bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare uttalat sig till förmån förprincipen att inte konstruera de statliga tillsynsmyndigheterna som partsorgan.Utvecklingen inom arbetsmiljöområdet har emellertid visat att arbetstagarnasrätt till en god arbetsmiljö ej tillräckligt tillgodoses med nuvarandesammansättning av SoU1984/85:16 37