bet · G801KU36 · 1984-12-31 00:00:00 — ställs om en ändring i RO 4: 12 av innebörd att offentligautskottssammanträden skall kunna anordnas och att sådant sammanträde skallkomma till stånd om det begärs av minst en tredjedel av utskottets ledamöter. Frågan om offentliga utskottssammanträden kommer att tasupp inom folkstyrelsekommittén. Enligt utskottets mening bör kommitténs övervägandenavvaktas innan tar ställning till frågan om en ändring i RO:s regleri detta hänseende. Utskottet anser att motionen bör vara besvarad genom vadutskottet anfört om arbetet inom folkstyrelsekommittén. Frågor rörande behandling av motioner tas upp imotionerna 1984/85:933 och 934 av i (m). I motion 933diskuteras bl. a. det förhållandet att en stor andel av de främst underallmänna motionstiden väckta motionerna leder till avslag. I motion 934förordas en uppdelning av den allmänna motionstiden till två perioder. Enligt motionernabör uppdra åt talmanskonferensen att överväga åtgärder beträffande dei motionerna aktualiserade frågorna. Som framgår av recitavsnittet ovan harfolkstyrelsekommittén sammanställt viss statistik bl. a. över utvecklingen avantalet motioner i och uttryckt viss oro över det ökande antaletmotioner. Kommittén är oförhinrad att i sitt arbete pröva frågor rörandemotionsbehandlingen. I samband med att kommittén behandlar frågan om meragenomgripande förändringar i arbetsrutiner kommer kommittén in bl.a. på tidpunkten för avlämnande av de fristående motionerna. Frågeställningarnai motionerna 933 och 934 har sålunda samband med frågor som kommittén skallbehandla eller som kan komma att tas upp inom kommittén. Utskottet anser attresultatet av kommitténs arbete bör avvaktas innan det övervägs utredning ocksåi andra former. En fråga som gäller den tekniska utformningen avutskottsbetänkanden och som tas upp i motion 933 bör dock kunna behandlasnärmare i arbetsgrupp. Enligt motionen är det vanligtatt även motioner som i en eller annan form bestås en välvillig skrivning elleranses besvarade i utskottens hemställan förs till kategorin "avslag".Arbetsgruppen bör i första hand göra en undersökning av utskottens praxis idetta hänseende. Med det anförda anser utskottet att motionerna 933 och 934kan anses i viss mån tillgodosedda. En ändrad benämning på trafikutskottet tillkommunikationsutskottet föreslås i motion 1984/85: 811 av ().Riksdagen behandlade denna fråga med anledning av en motion avsamma motionär och avslog motionen. Utskottet finner inte skäl att ändra dettidigare ställningstagandet och avstyrker åter motionskravet. I motion 1984/85:937 av i tas upprätten att disponera riksdagstnandat. Motionären anför att regeringsformensregler KU1984/85:36 39 inte är helt klara beträffande frågan om ledningen för ettparti skall kunna göra gällande att någon som valts till riksdagsledamot ellersenare kan ifrågakomma som ersättare för sådan bör träda tillbaka till förmånför annan, som i valet placerats röstmässigt efter honom eller henne. Som utskottet tidigare uttalat i samband med behandlingenav en motion rörande sambandet mellan mandat och parti (KU 1983/84:26) är varjemandat knutet till en individ. Ingen ledamot av kan, utom i särskildai regeringsformen angivna undantagsfall, tvingas att mot sin vilja frånträdasitt mandat. Utskottet kan inte finna att det föreligger ett behov av att, sommotionären yrkat, ge folkstyrelsekommittén i uppdrag att utreda denna frågavidare. Motionen avstyrks följaktligen. 1 tre motioner från den allmänna motionstiden tas uppvissa frågor rörande valsystemet. Enligt moderata samlingspartiets motion1984/85: 452, yrkande I, bör besluta ett uttalande om att fyraårigamandatperioder och skilda valdagar för riksdags- och kommunalval bör införas.1 en motion från , 1984/85:2340, yrkande 1, behandlas ocksåmandatperioderna vid val till och de kommunala församlingarna. Dessabör enligt motionen utsträckas till . Vidare anser att ettökat inslag av personval i valsystemet är angeläget. Enligt en partimotion kommunisterna,1984/85:817, bör det pågående utredningsarbetet syfta till att den nuvarande4-procents-spärten vid val till slopas. De frågor som tas upp i motionerna kommer att behandlas ifolkstyrelsekommitténs fortsatta arbete. De särskilda önskemål om valsystemetsutformning i de i motionerna berörda hänseendena kommer sålunda att övervägas.Utskottet anser att inte bör föregripa utredningsarbetet genomuttalanden eller tillkännagivanden till regeringen. Motionerna får emellertidanses besvarade genom vad utskottet anfört om det pågående utredningsarbetet. Lag-, försvars- och bostadsutskotten har i skrivelser tillkonstitutionsutskottet hemställt om överflyttning av vissa ärendegrupper dememellan. I huvudsak innebär förslagen att ärenden om hyra, bostadsrätt ochtomträtt skall flyttas från lagutskottet till bostadsutskottet. Ärenden omkronofogdemyndigheterna flyttas i stället från bostadsutskottet tilllagutskottet. skall från bostadsutskottet överta beredningenav ärenden rörande brandväsendet. Skälen för den ändrade ärendefördelningen mellan lag- ochbostadsutskotten är främst att i fortsättningen undvika vissafördelningsproblem som uppkommit med den nuvarande ordningen. Överflyttningenav ärenden mellan försvars- och bostadsutskotten föranleds främst avorganisatoriska förändringar vad gäller räddningstjänsten i fred ochcivilförsvarsverksamheten. Utskottet har beslutat att med utnyttjande av sininifiativrätt enligt RO 3: 7 förelägga förslag i enlighet medskrivelserna från de berörda KU1984/85:36 40 Förslagen föranleder de ändringar i RO 4.6.5,4.6.7 och 4.6.16 som framgår av bilaga 2 till detta betänkande. 1 samband med behandlingen av ovan nämnda framställningarhar inom utskottet väckts frågan om inte ärenden rörande medborgarskapslagstiftningenbör beredas av . Denna fråga har utskottet behandlattidigare och (KU 1984/85: 11) med anledning av en väckt motion. Samtidigtbehandlades vissa andra frågor rörande ärendefördelningen mellan utskott.Utskottet ville innan ytterligare erfarenheter vunnits av den år 1983genomförda utskottsreformen inte ta initiativ till nya ändringar. De framställningar från utskott som konstitutionsutskottetnu behandlat visar enligt utskottet på att det kan vara av värde att i lämpligform överväga behovet av ytterligare förändringar. Utskottet vill i detta sammanhangupplysningsvis nämna att utskottets särskilda arbetsgrupp i samband med dettaärendes behandling fått i uppdrag att se över eventuella behov av ytterligareförändringar rörande ärendefördelningen och, om så skulle vara fallet, redovisadetta till utskottet. Slutligen vill utskottet föreslå en redaktionell ändring iRO 7.1.1. Enligt bestämmelsens andra stycke skall kammaren för varje valperiodutse arton riksdagsledamöter med uppdrag att följa verksamheten vidStatsföretag och . /85 ändradeStatsföretag sitt namn till . Utskottet förordar med anledninghärav den ändring i RO 7.1.1 som framgår av bUaga 2 till detta betänkande. 1 sammanhanget vill utskottet nämna att frågan omeventuell ändring i systemet med de arton särskilt utsedda ledamöterna förnärvarande bereds inom utskottets arbetsgrupp. 1. beträffandeett ändrat frågeinstitut, m.m. attriksdagen med anledning av propositionen i denna del antar det i bilaga 2intagna förslaget till tilläggsbestämmelse 6.2.3 riksdagsordningen ochförklarar motion 1984/85:3198, yrkande 1 a, besvarad med vad utskottet anförtsamt avslår motionerna 1984/85:3196och 3198, yrkande 1 b såvitt nu är i fråga, attriksdagen med anledning av propositionen i denna del och med avslag på motion3198, yrkande 1 b såvitt nu är i fråga, antar det i bilaga 2 intagna förslagettill tilläggsbestämmelse 6.1.3 riksdagsordningen samt förklarar motion1984/85:3199, yrkande 2, vara delvis besvarad riied de ändrade debattregler somutskottet föreslagit. KU1984/85:36 41 3. beträffande y/er debatter i aktuella frågor iriksdagen attriksdagen med anledning av propositionen i denna del godkänner vad utskottetföreslagit, attriksdagen med anledning av propositionen i denna del godkänner vad utskottetföreslagit samt förklarar motionerna 1984/85:3197, 1984/85:3198, yrkande 2, och1984/85:3199, yrkande 1, besvarade härmed, 5. beträffandeåtgärder i syfte att utjämna kammarens arbetsbörda att med anledningav propositionen i denna del godkänner vad utskottet föreslagit, 6. beträffandeförenklingar i utskottsarbetet attriksdagen med anledning av propositionen i denna del godkänner vad utskottetföreslagit och förklarar motion 1984/85: 3198, yrkande 3, besvarad härmed, 7. beträffandelängre uppehåll mellan voteringar i kammaren attriksdagen med anledning av propositionen i denna del godkänner vad utskottetföreslagit och förklarar motion 1984/85: 3198, yrkande 4, till viss delbesvarad härmed, 8. beträffande enförsöksverksamhet med nya arbetsformer i övrigt att med anledning avpropositionen i övrigt godkänner vad utskottet föreslagit, 9. beträffandesammansättningen av utskott attriksdagen med avslag på motionerna 1983/84:746, 1984/85: 816 och 3198, yrkande5, som sin mening ger regeringen känna vad utskottet anfört rörande behovet avytterligare utredning, 10. beträffandeutskottsminoritets rätt att begära utredning, m. m. att förklarar motionerna 1984/85:288, yrkande 2, 1984/85:393 och 1984/85:452, yrkande 2, besvarade med vad utskottet anfört rörande det pågående utredningsarbetet, 11. beträffanderätt att kalla till utskottssammanträde attriksdagen förklarar motion 1984/85:670 besvarad med vad utskottet anförtrörande utredning inom utskottets arbetsgrupp, 12. beträffandeoffentliga utskottssammanträden attriksdagen förklarar motion 1984/85:2340, yrkande 2, besvarad med vad utskottetanfört rörande det pågående utredningsarbetet, 13. beträffanderiksdagens behandling av motioner attriksdagen förklarar motionerna 1984/85:933 och 934 besvarade med vad utskottetanfört rörande det pågående utredningsarbetet m. m.. 14. beträffande ändrad benämning påtrafikutskottet att avslår mofion 1984/85:811, 15. beträffande rätten att disponerariksdagsmandat att avslår motion 1984/85:937, KU1984/85:36 42 16. beträffande frågor rörande valsystemet attriksdagen förklarar motionerna 1984/85:452, yrkande 1, 1984/85:2340, yrkande 1,och 1984/85:817 besvarade med vad utskottet anfört rörande det pågåendeutredningsarbetet, 17. beträffandeöverflyttning av vissa ärendegrupper mellan utskott, m. m. attriksdagen antar det i bilaga 2 intagna förslaget till tilläggsbestämmelserna4.6.5, 4.6.7, 4.6.16 och 7.1.1 riksdagsordningen. Närvarande: (), (), BertilFiskesjö (c), (), Hans Nyhage (m), (), (), (), (), (), (), (m), Axel (), (vpk)och (). KU1984/85:36 43 (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 26 som börjar med "Utskottet anser" och på s. 27slutar med "(yrkande 1 b, delvis)." bort ha följande lydelse: Också beträffande begränsningarna av antalet anförandenoch tiden för varje anförande i frågedebatterna vill utskottet förorda enändring i det framlagda förslaget. Eventuella fördelar med sådana begränsningarkan enligt utskottets mening knappast anses uppväga de olägenheter som begränsningarnainnebär för talarna. Utskottet förordar sålunda med bifall till mofion 3198,yrkande I b, såvitt nu är i fråga, att nuvarande bestämmelser skall tillämpasäven i fortsättningen. dels att utskottet under 1 bort hemställa 1.beträffande ett ändrat frågeinstitut, m.m. attriksdagen med anledning av propositionen i denna del och med bifall till motion1984/85:3198, yrkande I b såvitt nu är i fråga, antar det i biläga 2 intagnaförslaget till tilläggsbestämmelse 6.2.3 riksdagsordningen, dock med denändringen att tredje stycket skall utgå och att hänvisningen tilltilläggsbestämmelse 6.2.2 skall avse endast den sistnämnda bestämmelsens förstastycke samt förklarar motion 1984/85:3198, yrkande I a, besvarad med vadutskottet anfört och avslår motion 1984/85:3196, Interpellationsdebatterna (mom.2) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 28 börjar med "Utskottet anser" och på s. 29slutar med "utskottet föreslagit" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening innebär de föreslagna reglerna,som framhållits i motion 3198, krångel och inskränkningar i ledamöternasrättigheter. I likhet med vad utskottet ovan anfört rörande frågedebatterna kanäven ifrågasättas om eventuella fördelar med sådana debattbegränsningar uppvägerde olägenheter som uppstår för talarna. Utskottet tillstyrker sålunda yrkande 1b i motion 3198, såvitt nu är i fråga, och avstyrker propositionen i denna del.Med hänsyn härtill bör motion 3199, yrkande 2, inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. KU1984/85:36 44 dels alt utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motion 3198, yrkande 1 b såvitt nu är i.fråga, avslårpropositionen i denna del samt lämnar motion 3199 yrkande 2 utan åtgärd, Interpellationsdebatterna (mom. 2) Hans Nyhage, , BirgerHagård och Axel (samtliga m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 28 som börjar med "Beträffande tiden" och på s. 29slutar med "" bort ha följande lydelse: Beträffande interpellantens första anförande bör samma tidgälla för detta som för statsrådets första anförande, dvs. tio minuter.Interpellanten bör ha på sig att gå i svaromål som statsrådetförfogar över för att besvara interpellationen. Interpellantens övriga tvåanföranden bör dock kunna inskränkas vardera. Sammatidsbegränsningar som skall gälla för interpellantens anföranden bör gällaockså för andra föranmälda talare med den skillnaden att det första anförandethär bör inskränkas . Icke föranmälda talares tvä anföranden börfå räcka i sex resp. . dels att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen och med avslag på motion 3198, yrkande1 a såvitt nu är i fråga, antar det i bilaga 2 intagna lagförslaget såvittavser tilläggsbestämmelse 6.1.3 riksdagsordningen med den ändringen att tidenför interpellantens första anförande skall få räcka längst samtförklarar motion 1984/85:3199, yrkande 2, vara delvis besvarad med de ändradedebattregler som utskottet föreslagit, Längre uppehåll mellanvoteringar i kammaren (mom. 7) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 35 börjar med "De åtgärder" och på s. 36 slutarmed "utskottet anfört" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till vad kommittén föreslagit idenna del men vill framhålla att de principer som angivits i motion3198 bör vara vägledande vid tillämpningen av de riktlinjer som kommitténdragit upp. Utskottet tillstyrker sålunda motion 3198, yrkande 4. KU1984/85:36 45 dels att utskottet under 7 bort hemställa 7. beträffande längre uppehållmellan voteringar i kammaren att med bifall fill motion 1984/85:3198,yrkande 4, godkänner vad utskottet föreslagit, Sammansättningen av riksdagensutskott (mom. 9) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 36 som börjar med "Utskottet konstaterar" och päs. 37 slutar med "ytterligare utredning" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att det råder enighet om att detinte är tillfredsställande med en ordning som innebär att de i riksdagenrepresenterade partierna kan ställas utanför den beredningsprocess som äger rumi utskotten. Det starka intresse som alla partier har av att få delta iutskottsarbetet har ytterligare förstärkts genom attfinansutskottet skall ta över lönedelegationens verksamhet (se KU 1984/85:34)och senast genom de förslag om nya arbetsformer i utskotten som arbetats framinom folkstyrelsekommittén. Dessa förändringar får verkan redan under nästariksmöte. Vid utskottsbehandlingen av de nu förevarande motionernahar uppkommit fråga om att utreda partiernas utskottsrepresentation i ettvidare sammanhang. Utskottet anser i och för sig att folkstyrelsekommittén kundefå i uppdrag att finna en lösning som garanterar de partier som uppnått4-procentsspärren utskottsplatser och som, om möjligt, tar hänsyntill andra intressen som gjorts gällande i sammanhanget. Det kan enligt utskottets mening emellertid inteaccepteras att den osäkerhet rörande mindre partiers utskottsrepresentation somgällande ordning för med sig får råda inför nästa valperiod.Utskottet vill därför förorda att nu beslutar införa regler i RO somskall garantera samtliga partier, som vid val till uppnått den s.k.4-procentsspärren, platser i utskott. Lagregleringen bör bygga påsamma huvudprincip för fördelningen av utskottsplatserna som i den rekommendationsom antog . Ett förslag till en sådan lagreglering lämnas i bilaga3. Förslaget har utformats så att något val i egentlig meninginte behöver äga rum. Det blir i stället en uppgift för valberedningen ellertalmannen/ kammarkansliet alt beräkna hur många platser varje parti skallbesätta av del totala antalet utskottsplatser. Valberedningens huvuduppgift närdet gäller alt utse utskott inträffar först därefter. Den skall utforma förslagtill mandatfördelning mellan patierna i de olika utskotten. I det arbetet måstemålsättningen vara att åstadkomma så likartad partipolitisk representation sommöjligt i utskotten. Skälet till att valberedningen endast bör ta ställ- 5 1984/85. KU 1984/85:36 46 ningtill mandatfördelningen och inte till vilka personer som skall bekläda mandatenär att majoriteten inte bör ges inflytande över vilka som skall representerapartierna i de olika utskotten. Partigrupperna bör i stället efter det attkammaren godkänt mandatfördelningen anmäla fill talmannen vem som skallrepresentera partiet på de tilldelade mandaten. När kammaren går till beslutom mandatfördelningen kan utöver valberedningens förslag även andra förslagställas. Kammaren tar ställning till förslagen i sin helhet pä en gång, inteför varje utskott för sig. Eftersom ärendet inte är något personval blir detinte aktuellt med val med slutna sedlar, varför omröstningen blir enkel. Omvalberedningen inte blir enig kommer motförslag att läggas. Det eller departier som inte är nöjda kommer förmodligen att lägga fram var sitt förslag,således ett fätal. När kammaren har fastställt mandatfördelningen bör detankomma på partigrupperna att till talmannen anmäla vilka personer som skallinneha mandaten. Tillsättandet av utskott avslutas med att talmannen förkammaren läser upp vilka personer som anmälts av resp. partigrupp. Utskottetförordar att med bifall till motionerna 1983/84:746, 1984/85:816 samt1984/85: 3198 yrkande 5 beslutar att i RO införa regler i enlighet med lagförslageti bilaga 3 till detta betänkande. Eftersom lagändringen bör träda i kraft den1 förutsätter utskottet att huvudbestämmelserna i lagförslaget kanantas genom ett beslut av . dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffande sammansättningen av utskott att med bifalltill motionerna 1983/84:746, 1984/85: 816 samt 1984/85:3198, yrkande 5, antardet i bUaga 3 framlagda lagförslaget, 6.Offentliga utskottsammanträden (mom. 12) Hans Nyhage (m), (), (), (m) och Axel () anser dels att den del av utskottels yttrande på s. 38som börjar med "Frågan om" och som slutar med "inomfolkstyrelsekommittén" bort ha följande lydelse: Detär enligt utskottets mening en brist ur informationssynpunkt att riksdagensutskott inte har någon legal möjlighet all kunna hålla utfrågningar därallmänheten har tillträde. Dagens system med litskottsutfråg-ningar inom lycktadörrar kan inte anses motsvara de krav man i en modern demokrati skall ställanär det gäller allmänhetens och massmediernas möjligheter till insyn i denverksamhet som bedrivs i landets högsta beslutande organ. Offentligautskottsutfrågningar skulle även kunna bidra till att skapa ett större intresseför arbete och ligger således i linje med ambitionerna bakom denförsöksverksamhet med nya arbetsformer som utskottet behandlat fidigare ibetänkandet. KU 1984/85:36 47 Eftersom frågan om offentliga utskottsutfrågningarskall behandlas av folkstyrelsekommittén, bör enligt utskottets meningkommittén få i uppdrag att med förtur lägga fram ett förslag till ändring iriksdagsordningen som öppnar möjlighet till sådana utfrågningar. Det är enligtutskottets mening angeläget att förslaget utformas så att en minoritet,bestående av en tredjedel av utskottets ledamöter, skall ha rätt att få tillstånd offentliga utskottsutfrågningar. Utskottet förordar att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet nu anfört. delsatt utskottet under 12 bort hemställa 12. beträffandeoffentliga utskottssammanträden att medanledning av motion 1984/85:2340, yrkande'2, som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om utarbetande av ett lagförslag som skall öppnamöjlighet för utskotten att kunna hålla offentliga utskottsuifrågningar. 1.Försöksverksamhet med nya arbetsformer BertilFiskesjö och (båda c) anför: Ettövergripande syfte med det försök med vissa nya inslag i arbetsformerna, somskall inledas /, är att bälte tillgodoseaktualilelsaspekten i de debatter som förs i kammaren och alt sfimuleralivaktigheten. Detta syfte är i och för sig vällovligt. Emellertid är delenligt vår mening tveksamt om de framlagda förslagen verkligen är ägnade attåstadkomma några mer påtagliga förbättringar i de nämnda avseendena. För att eneffektivare arbetsordning skall åstadkommas i krävs det betydligt meragenomgripande förändringar. Vi har i olika sammanhang, bl. a. i motioner iriksdagen, lagt fram förslag med detta syfte. Vi har i motion 1984/85: 3197erinrat om detta och hänvisar till vad vi där anfört. I vad gäller del nuaktuella förslaget inskränker vi oss här till att på några speciella punkterkommentera utskottets förslag. Denutformning som det nya frågeinstitutet kommer att få kan leda till att färrefrågor kommer att besvaras. Därmed minskar kontroll av regeringenoch möjligheten att i få till,stånd debatt i aktuella frågor inomrimlig tid. Det förefaller också opraktiskt att göra en fullständig boskillnadmellan interpellationsdebatter och frägedebatter. Den nuvarande ordningen sominnebär att interpellationer och frågor som berör samma ämne debatteras vid ettoch samma tillfälle har klara fördelar. Beträffandeförslaget om kvotering av debattid mellan partigrupperna har vi i vår motionyrkat att detta inte skall genomföras. Vi kvarstår vid de invändningar motförslaget som vi gjort i motionen. Med hänsyn till vad KU1984/85:36 48 utskottet uttalat om att det skall råda fullständigenighet mellan partierna om denna möjlighet skall kunna prövas underförsöksperioden har vi avstått från alt reservera oss i frågan. De metoder som kommittén pekat på för att åstadkommaförändringar i ulskottsarbetet baserar sig enligt vår mening på alltförgenerella antaganden om hur ulskottsarbetet bedrivs. Vi vill starkt betona attkravet pä grundlig utskottsbehandling inte får åsidosättas och att det måsteankomma på det beredande utskottet att i varje enskilt ärende bedöma utredningsbehovet.Förfarandet att det sakberedande utskottet i ärenden som ligger i gränsområdetmellan olika utskotts kompetens inhämtar yttrande från andra berörda utskott ärenligt vår mening värdefullt och bör bibehållas. Försöksverksamhet med nya arbetsformer (vpk) anför: 1 vpk:s partimotion har det i vissa hänseenden yrkatsändringar i propositionsförslagen eller kompletterande uttalanden fränriksdagen. Som framgår av utskottels betänkande har vissa av motionsyrkandenablivit väsentligen tillgodosedda genom de ändringar eller uttalanden som utskottetgjort och jag har därför kunnat avstå från särskilda yrkanden i dessa fall. Påett par punkter vill jag emellertid tillägga följande. När det gäller de praktiska arrangemangen vidfrågestunden, som det skall ankomma pä talmannen att kunna besluta om, kännerjag mig inte helt övertygad om att det kan vara motiverat med lösningar somstarkt avviker från rutinerna vid andra debatter i kammaren. Beträffande förslaget om kvotering av talartider harutskottet uttalat att försök med detta förutsätter att det uppnås enighetmellan partigrupperna. Jag vill betona att partiernas behov av att klargörasina ståndpunkter inte utan vidare kan relateras till mandatantalet.