bet · G801SfU16 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet är införstått med att hemarbetande kvinnor harfått ett försämrat studiestöd genom att vuxensludiestödet har differentierats.Utskottei förutsätter dock all frågan om hemarbetande kvinnors ekonomiskamöjligheter för vidareutbildning kommer att beaktas i den aviseradestudiesociala utredningen. Motionen i nu behandlad del får därmed anses varatillgodosedd. Enligt reglerna för statligt studiestöd utgår sådant stödenbart till utbildningar som är statliga eller slår under statlig tillsyn. Vadsärskilt gäller dagstudiestöd utgår detta endast för s, k, samverkanskurser vidfolkhögskola. Kurserna kan således anordnas av fackliga organisationer ellerbildningsorganisationer men det måste alltid ske i samverkan med folkhögskola,och lärare från folkhögskola skall alltid medverka i kurserna. Vidare måstekursplanen godkännas av , och begär i motion 1729 allSätergläntan, Hemslöjdens gård, i studieslödshänseende för fortbildning skalljämställas med folkhögskolorna. De studerande skulle därmed kunna fådagstudiestöd. Såsom ovan framgår är reglerna för statligt studiestödklara och entydiga, Utskottei kan mot bakgrund härav inte medverka lill alt undantaggörs i studiestödshänseende för en av många kursgårdar ochutbildningsinstitutioner. Utskottet avstyrker således bifall till motion 1729, Ansökan om timstudiestöd och dagstudiestöd kan göras såvälav enskild person som kollektivt av fackliga organisationer. Motion 1751 av tar upp frågan omhandikapporganisationernas ställning vid ansökan om vuxenstudiestöd.Motionären begär en översyn av systemet med kollektiv och enskild ansökan medbeaktande av handikapporganisationernas behov och förhållanden, I sitt av godkända betänkande SfU 1982/83:19behandlade utskottei senast frågan om rätt för handikapporganisationerna - () och ()- att göra kollektiv ansökan om lim- och dagsludiestöd. Utskottet förutsattedärvid alt regeringen ånyo skulle pröva om det utan större administrativasvårigheter skulle gå att utvidga rätten att göra kollektiva ansökningar tillall avse även de båda ifrågavarande handikapporganisationerna. SfU1984/85:16 21 Frågan har därefier utretts avcentrala () som redovisat ett förslag i en skrivelse den16 till regeringen, CSN har dock framhållit att ändrade regler fördelkollekliva ansökningsförfarandet skulle leda lill ohållbara konsekvenser omnuvarande urvalsregler skall tillämpas. Såsom framgår av propositionen är frågan föremål förberedning inom . Enligt vad utskottet erfarit kommeröverläggningar med handikapporganisationerna att äga rum i syfteatt uppnå en lösning av frågan. Någon åtgärd med anledning av motion1751 är mot bakgrund av det anförda inte påkallad. Medel för de skilda vuxenstudiestöden och uppsökandeverksamhet m.m, fördelas av CSN till de olika vuxenutbildningsnämnderna. Dennalänsvisa fördelning av resurserna sker enligt de riktlinjer som lades fast iproposition 1975:23 om vidgad vuxenutbildning saml studiestöd lill vuxna m,m,vari anfördes alt det grundläggande kriteriet för fördelningen borde varabefolkningsunderlaget. Departementschefen anför i propositionen att CSN vid denlänsvisa fördelningen av medel för det särskilda vuxenstudiestödet även bör lahänsyn lill utbildningsstrukturen inom länen. Departementschefen anmäler ätthon har för avsikt att senare ta upp frågan om resursfördelningen med CSN ochi den mån det visar sig nödvändigt återkomma lill regeringen med förslag tillkompletterande riktlinjer. Beträffande fördelningen av medel för särskiltvuxenstudiestöd får fr,o, m, innevarande budgetår vuxenulbildningsnämnden självkvotera tillgängliga medel mellan stöd för studier på grundskole- resp,gymnasieskolenivå. får vidare inför tredjeansökningstillfället omfördela medel mellan tim- och dagstudiestöd och infördet fjärde och sista ansökningstillfället omfördela kvarvarande medelmellan timstu-' diestöd, dagstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd, I propositionen föreslås , såsom ovan nämnts, att medelför tim- och dagstudiestöd i fortsättningen skall anvisas under en gemensamanslagspost. Syftet med förslaget är att uppnå ett effektivaremedelsutnyttjande, Deparie-mentschefen framhåller dock vikten av all det även ifortsättningen blir en rimlig fördelning mellan de båda stödformerna och allföljden av sammanslagningen inte får bli en drastisk omfördelning, med hänsyntill att tim- och dagstudiestöd delvis utnyttjas av olika grupper löntagare.Enligt departementschefen bör det ankomma på CSN att noga följa utvecklingenvad gäller tim- och dagstudiestöd och fördelningen av resurserna mellan dem. Enannan fråga rörande fördelning och utnyttjande av resurserna tas också upp ipropositionen. Departementschefen anmäler nämligen all hon har för avsikt allföreslå regeringen all uppdra åt CSN all utreda de närmare förutsättningarnaför en begränsad försöksverksamhet med ell friare utnyttjande av medlen förlim- och dagsludiestöd och uppsökande verksamhet. Syftet med en sådanförsöksverksamhet skulle vara att finna former för all nå de kortutbildade somär högt prioriterade för studiestöd, men som är svåra alt rekrytera lillstudier. SfU1984/85:16 22 Frågor som berör fördelningen avmedel för vuxenstudiestöd tas upp i tvä motioner, m, fl, anser i motion 1754 alt det är angeläget att förutsättningar skapas för försöksverksamhet inom hela vuxenstudiestöds- området fr, o, ni, /86 och att denna försöksverksamhet bör syfta lill en avveckling av den omfattande detaljreglering som f, n,gälleri synnerhet för det särskilda vuxenstudiestödet. Motionärerna anser också att den länsvisa fördelningen av resurserna uteslutande bör grundas på andelen korttidsutbildade personer, I motionen begärs ett tillkännagivande i enlighet med det anförda, m,fl, anser i motion 1744 alt den omfattande detaljregleringen på vuxensludiestödsområdet bör bli föremål för översyn. Vidare anser motionärerna att den pågående översynen av vuxenstudiestödsmedlens fördelning mellan länen bör påskyndas så att den får genomslag redan i årets budgetberedning, all reserverade medel som överförs mellan olika budgetår knyts lill länsnivå, saml att en mindre del av de totala medlen ställs lill förfogande för särskilda insatser i de län där urvalsprocessen missgynnar kortutbildade. Motionärerna föreslår också att vuxenutbildningsnäinnderna fritt får kvotera de medel som ställs lill förfo gande, , . När del gäller vuxenstudiestödsmedlens fördelning mellanlänen framhålls i propositionen alt CSN redan med gällande riktlinjer bör kunnata hänsyn till utbildningsstrukturen inom länen. Enligt vad utskottei erfaritkommer troligen en viss omfördelning av medel att ske redan under budgetåret1985/86, Utskottet förutsätter därvid att större hänsyn kommer att tas lillantalet korttidsutbildade inom länen. Dessutom har departementschefen aviseratsin avsikt att ta upp frågan om resursfördelningen med CSN och därefter vidbehov återkomma med förslag till kompletterande riktlinjer. Mot bakgrund av detanförda anser utskottet inte att någon åtgärd beträffande denlänsvisa fördelningen av vuxenstudieslödsmedel är erforderlig och utskottetavstyrker bifall lill motionerna 1744 och 1754 i dessa delar. Beträffande detaljregleringen av vuxensludieslödeninnehåller propö'sitio-nen flera förslag till förändringar som syftar till ettfriare resursutnyttjande. Såväl den föreslagna gemensamma anslagsposten förtim- och dagstudiestöd som den aviserade försöksverksamheten är exempel härpå.Försöksverksamhet aviseras även beträffande ett mer flexibeltansökningsförfarande. Utskottet förutsätter att regeringen låter utredamöjligheterna att bedriva försöksverksamhet även inom andra delar avvuxensludiestödet och återkommer med förslag om lämpliga regelförändringar.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna 1744 och 1754 även inu behandlade delar, I motion 1744 begärs vidare en total utredning avvuxenutbildningens resurser och dess möjligheter att svara mot de lokala ochregionala behoven. Motionärerna begär också en översyn för alt klarare skiljavuxenstudiestöds-frågorna från övriga former av studiestöd. Dessutom ansermotionärerna att gränsdragningen mellan den utbildning som skall finansierasmed förnyelsefondernas medel och övrig vuxenutbildning bör utredas. SfU1984/85:16 23 Vad gäller frågan om en totalutredning av vuxenutbildningens resurser vill utskottet erinra om den avregeringen tillsatta utredningen om vuxenutbildningsreformernaseffekter. Denna utredning, som skall se över vissa frågor rörandevuxenutbildningen, väntas framlägga ett slutbetiinkande , Dessutompågår en övergripande utvärdering av vuxensludieslöden inom CSN, Som ett led idenna utvärdering har CSN publicerat en rapport om de särskildavuxenstudiestöden. Vilka har fått särskilt vuxenstudiestöd och vad har detbetytt? (CSN-rapporter nr I 1984). Något behov av ytterligare utredningar idenna fråga anser utskottet f, n, inte föreligga. Alt det skulle finnas någramer uttalade gränsdragningsproblem mellan vuxensludieslöd och övriga former avstudiestöd har utskottet svårt att inse. Studiestöden är skilda åt genom såvälolika regelsystem som olika administrativa rutiner och beviljande organ. Någonöversyn härvidlag är således enligl utskottets mening inte erforderlig. När detslutligen gäller konsekvenserna av förnyelsefonderna för vuxenutbildningen äravsikten att denna fråga skall behandlas i en aviseradproposition om uppdragsutbildning. Utskottet avstyrker med det anförda motion1744 också i nu behandlade delar, beslutade all, med anledning avsysselsättningsläget, införa en speciell form av studiestöd, särskitivuxensludieslöd för arbetslösa. Stödet regleras i en särskild lag. vilkenträdde i kraft den . För det första kalenderhalvåret 1984anvisade 50 milj. kr. för sådant stöd och för innevarande budgetårhar sammanlagt anvisats 150 milj. kr. Två motioner lar upp frågan om särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa. 1 såväl motion 1117 av m.fl. som motion 1744 avBerit m. fl. begärs ett tillkännagivande om att medel till sådantstöd bör anvisas även fortsättningsvis. Enligt utskottets mening bör särskilt vuxensludieslöd förarbetslösa inte finansieras inom ramen för nu tillgängligavuxenutbildningsavgiftsmedel, I den mån särskilda resurser kommer att ställastill förfogande för sysselsätt-ningsskapande åtgärder även för budgetåret1985/86 är utskottei dock positivt till att en del av resurserna används tillsärskilt vuxensludieslöd för arbetslösa. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motion 1117 och motion 1744 i nu behandlad del. Timersättning vid grundutbildningför vuxna (grundvux) utgår med , till den som förlorararbetsinkomst, ersättning från arbetslöshetskassa eller kontantarbetsmarknadsstöd på grund av deltagande i grundutbildningen. Kostnadernahärför finansieras med medel från vuxenutbildningsavgiften, 1propositionen föreslås att timersättningen för den som har inkomstborl- SfU1984/85:16 24 fall skall höjas till , motsvarande vad somföreslagits beträffande timstudiestödet, Per m,fl, föreslår i motion2823 i konsekvens med motionärernas förslag beträffande timstudiestödet att denhögre timersättningen skall fastställas till , och att medelsanvisningentill följd härav skall minskas med 10,5 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag eller lill 72,7 milj. kr. Utskottet har tillstyrkt en höjning av timstudiestödetlill . , och utskottet har ingen erinran mot en motsvarandehöjning av timersättningen vid grundvux. Utskottet tillstyrker sålundapropositionens förslag under förevarande avsnitt och avstyrker bifall tillmotion 2823 i motsvarande delar. Kostnader för avskrivning av vissa studielån medstatlig kreditgaranti Utskottet biträder regeringensförslag till medelsanvisning under denna punkt. Bidrag till vissa sludiesociala ändamål Under förevarande anslag beräknasmedel för bidrag till hälso- och sjukvård för studerande och medel försludielilteralur till synskadade högskolestuderande. Mot bakgrund av att ett nytt statsbidragssystem förstuderandehålsovår-den skall träda i kraft fr. o. m. /86föreslås i propositionen att de medel som utgått tillstuderandehålsovård från ifrågavarande anslag skall föras samman med de medelsom utgått från anslaget Bidrag till sjukförsäkringen under en reservationsvisbetecknad anslagspost. Medelsberäkningen för bidrag till hälso- och sjukvårdför studerande, som uppgår till , har inte föranlett någotmotionsyrkande och utskollet har ingen erinran mot denna beräkning. Medel till synskadades merkostnader för studielitteraturvid högskolestudier har tidigare beräknats under anslagetArbetsmarknadsutbildning under huvudtitel. Vidarehar under anslagen G 19. Talboks- och punktskriftsbiblioieket:Förvaltningskostnader och G 20. Talboks- och punktskriftsbiblioieket:Produktionskostnader under huvudtitel anvisats medelför framställning av sludielilteralur till denna kategori studerande. Fr.o.m.innevarande budgetår har emellertid resurserna samlats under förevarande anslagoch tillhopa . har förts över från de förenämnda anslagen för attdisponeras av Talboks- och (TPB) som svarar förproduktionen av sludielilteralur till synskadade högskolesiuderande. För altläcka en förväntad ökning av kostnaderna härför tillfördes anslaget ytterligare1 milj. kr. Departementschefenframhöll i föregående års budgetproposition att det SfU1984/85:16 25 trots den föreslagna anslagsuppräkningen troligen inteheller i fortsättningen skulle bli möjligt att läcka kostnaderna för alla typerav sludielitteratur. Hon räknade dock med att den nya ordningen skulle innebäraatt alla synskadade som antagils till högskoleutbildning i huvudsak skulle fåsill behov av sludielilteralur täckt av TPB. I förevarande proposition anför departementschefen alltalboks- och (TPB) i skrivelse den 13 november 1984till regeringen har anmält att medelsålgången för produktion avstudielitteratur för synskadade högskolestuderande under innevarande budgetårkraftigt kommer alt överstiga den summa som beräknades för detta ändamål.Överskridandet har inte orsakats av någon ökning av antalet studerande som fårlitleraturservice. Genomsnittskostnaden per studerande har i stället ökatkraftigt på grund av bl. a. stora prisökningar och av alt ny litteratur harlästs in i ökad omfattning. Orsakerna lill den stora kostnadsökningen har dockinte helt klarlagts ännu, och departementschefen har erfarit att en undersökningpågår inom TPB. Enligt departementschefens mening bör den omfattande inläsningav ny litteratur som skett under /85 innebära att behovet avytterligare, mycket kostnadskrävande, inläsning bör vara mindre /86. Med hänsyn härtill och mot bakgrund av behovet av enfastare budgetering av anslaget föreslår hon att anslagsposten fortsättningsvisblir reservationsvis betecknad och för /86 förs upp med . Med hänsyn till de förhållaiidevis långa leveranstiderna för denaktuella studielitteraturen finner hon det vidare lämpligt att TPB gesbemyndigande att beställa sådan produktion av sludielilteralur som förfallertill betalning först under /87 upp till ett belopp av 2 milj.kr. I motion 2442 av och förändringen av anslaget till ett reservationsanslag. Motionärernaanser att detta kan medföra oacceptabla konsekvenser för de synskadadestuderandes litteraturförsörjning. Vidare kan det komma att innebära attreformens intentioner inte kan förverkligas. Motionärerna begär därför etttillkännagivande om att om del visar sig alt kostnaderna för all framställaerforderlig studielitleratur för synskadade under /86 blir högreän det reserverade anslaget bör regeringen återkomma med förslag om ytterligaremedel. Vid behandlingen av förevarande anslag i föregående årsbudgetproposition fann utskottet i sitt av godkända betänkande SfU1983/84:16 att de uttalanden som gjorts av departementschefen gav garantier föratt behovet av sludielilteralur lill synskadade studerande i allt väsentligtskulle bli tillgodosett. Vidare utgick utskottet från att regeringenfortlöpande skulle bevaka att intentionerna bakom den nya ordningen kundefullföljas. Utskottet vidhåller sin uppfattning om all intentionernabakom den omläggning som skett fr. o. m. innevarande budgetår bör fullföljas.Utskottet förutsätter därvid att i den mån föreslagna medel inte visar sigvara tillräckliga för ändamålet regeringen återkommer till medförslag SfU1984/85:16 26 om ytterligare medelstilldelning. Någon åtgärdmed anledning av motion 2442 är därmed inte påkallad. Utskottet tillstyrker med det anförda propositionensförslag under förevarande avsnitt. Övriga yrkanden om studiestöd beslutaderiksdagen om ell förbättrat sjukförsäkringsskydd för studerande (prop,1983/84:127, SfU 26 och rskr, 336), Huvudprincipen är att de studerande skallfå behålla sitt studiestöd . Vidare, skall understudietiden en särskild studielidssjukpenning kunna utgå, beräknad på grundvalav den inkomst en studerande kan ha vid sidan av studierna eller underferietid. Den sjukpenninggrundande inkomst som en studerande har före studiernaspåbörjande skall inte sänkas en studerande uppbär studiestöd menskall hållas vilande för att kunna aktiveras när studietidenupphör. De nya reglerna trädde i kraft , I motion 249 av påpekas att vissa problem haruppstått med de nya reglerna för dem som studerar än sex månader.Denna grupp får nämligen behålla sin tidigare sjukpenninggrundande inkomstunder studietiden, eftersom studielids-SGI endast fastställs för studier som beräknaspågå . Delta innebär att exempelvis studerande med studiemedelblir överkompenserade vid sjukdom, eftersom de uppbär såväl studiestöd somsjukpenning beräknad på tidigare inkomst. För studerande med vuxensludieslödenbart föreligger däremot ingen överkompensation, eftersom bestämmelserna omvuxenstudiebidrag innehåller en avräkningsregel för sjukpenning. Motionärenanser alt denna skillnad i behandling av olika studerandegrupper måste rättastill och hon begär ett tillkännagivande om mer rättvisa regler för stödet tillstuderande vid sjukdom. Avsikten med beslut om ett förbättratsjukförsäkringsskydd för studerande var att få ett enhetligt och mer rättviststöd vid sjukdom . Däremot var avsikten givetvis inte attvissa studerandegrupper skulle få betydligt högre förmåner under sjukdom än närde är friska och bedriver studier. Utskottet anser därför att regeringensnarast bör lägga fram förslag lill som innebär all den i motionenpåtalade överkompensationen lill vissa studerande som studerar kortare lid rättas till. Utskottet tillstyrker sålunda motion 249. Utskottet behandlar slutligen motion 1716 av . Motionen tar upp försörjningsfrågan för familjer med barn i grundsärskolanoch ungdomar i yrkessärskolan. Dessa barn och ungdomar omfattas av en skolpliktunder avsevärt än andra ungdomar, nämligen , och motionärernaanser att samhället bör ta ansvar för deras försörjning under helaskolpliktsliden. Enligl motionärerna bör därför SfU1984/85:16 27 omfattas av samma bidrags- och stödformer som gällerför,motsvarande åldrar i gymnasieskolan. I motionen begärs förslag frånregeringen i enlighet med det anförda. Handikappkommitlén, som bl.a. haft i uppdrag all övervägavilka åtgärder som behövs för att ge unga handikappade arbete, praktik ellerutbildning i stället för förtidspension, har avgivit sittslutbetänkande (Ds A 1984:12) Vägar till arbete för handikappade. Såvitt gällerfrågan om ekonomiskt stöd för handikappade ungdomar under gymnasiestudier förordarkommittén en höjning av åldersgränsen för rätt till vårdbidrag från nuvarande16 till , eller så länge reguljära gymnasiestudier pågår. Detta förslagbör enligl kommitténs mening gälla också utvecklingsstörda ungdomar i såvälden reguljära skolan som i .särskolan. Vidare förordar kommittén atthandikappade ungdomar får studiehjälp i form av studiebidrag m. m. på sammasätt som andra ungdomar . kände är f. n.föremål för remissbehandling. Vidare framgår av den beslutade lagrådsremissenmed förslag till lag om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl.att omsorgsberedningen föreslagit en förkortad skolplikt för psykisktutvecklingsstörda. Förslaget innebär att skolplikten upphör senast samt alt bestämmelser om särskolan skall föras in i en ny skollag.Socialministern anför i lagrådsremissen att beredningsarbete pågår inomulbildningsdeparle-mentet i syfte att framlägga förslag lill en ny skollag, somkan träda i kraft , och att han delar omsorgsberedningensuppfattning all skolplikten och skolundervisningen för psykisktutvecklingsstörda barn och ungdomar bör regleras i skollagen. Enligt utskottels mening är del angelägel all försöka lösafrågan om ekonomiskt stöd till handikappade ungdomar i syfte att möjliggöra enyrkesinriktad rehabilitering i stället för förtidspension. Med hänsyn tillsåväl handikappkommitléns förslag rörande bl, a, ekonomiskt stöd lill handikappade,studerande ungdomar som förslaget om förkortad skolplikt för särskoleeleveranser utskottet dock att det finns skäl att avvakta den fortsatta beredningenav dessa förslag innan vidtar någon åtgärd i frågan, Utskolletavstyrker följaktligen bifall lill motion 1716, m. m. 1. att godkännervad som förordats om myndighetsansva ret i personalärenden, 2, att beslutaratt . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiflen för / 86 används för att delvis finansiera anslaget Centrala sludiestöds nämnden m. m.. SfU1984/85:16 28 3. att lillCentrala m. m. för /86 anvisar ett förslagsanslag av . Ersättning tdl vissa myndigheter för deras handläggning avstudiesociah stöd 4. att riksdagengodkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiflen för / 86 används för att delvisfinansiera anslaget Ersättning lill vissa myndigheter för deras handläggning avstudiesocialt stöd, 5. alt riksdagenlill Ersättning tdl vissa myndigheter för deras handläggning av studiesocialtstöd för /86 anvisar ett förslagsanslag av ,. Studiehjälp m. m. 6. beträffandeålerbetalningspliktiga studiemedel m. m. altriksdagen avslår motionerna 1984/85:705, 1984/85:1279 och 1984/85:2441, 7. beträffandestudiestöd vid lärUngsuibildning att avslår motion 1984/85:1513, 8. beträffandeviss inkomstprövning allriksdagen avslår motion 1984/85:1755, 9. alt tillStudiehjälp m. m. för /86 anvisar ett förslagsanslag av 1 ,. Studiemedel m. m. 10. beträffandeomedelbara förbättringar av studiemedlen altriksdagen avslår motionerna 1984/85:793 yrkande 1 i motsvarande del,1984/85:997 yrkande 2 och 1984/85:2292 yrkande 1, 11. beträffandehöjda fribeloppsgränser fr. o. m. attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del och med avslag påmotion 1984/85:1734 antar i propositionen framlagt förslag till ny lydelse av 4kap. 16 § studiestödslagen (1973:349), 12. beträffandemedelsanvisning till studiemedel m. m. attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del och med avslag påmotionerna 1984/85:793 yrkande 1 i motsvarande del, 1984/85:997yrkande 3och1984/85:2434yrkandena 1 och 2till Studiemedel m. m. för /86anvisar ett förslagsanslag av 4 , 13. beträffande inriktningen av den aviseradestudiesociala utredningen all avslår motionerna 1984/85:793 yrkande2, 1984/ 85:994, 1984/85:2292 yrkande 2 och 1984/85:2819, 14. beträffande värderingen avförmögenhet vid prövning av rätt till studiemedel altriksdagen avslår motion 1984/85:856, 15. beträffande översyn avreglerna om återbetalning av studiemedel m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:997 yrkandena 1 b och c. SfU1984/85:16 29 16. beträffande tidigarehemarbetande kvinnors möjligheter att studera med hjälp av studiemedel attriksdagen avslår motion 1984/85:2314 yrkande 2 i motsvarande del, 17. beträffande översyn avstudiemedlen ur skatte-, bidrags- och socialförsäkringssynpunkt attriksdagen avslår motion 1984/85:2433, 18. beträffande vissförsöksverksamhet med utvidgad rätt tid studieme del för studier utomlands attriksdagen avslår motion 1984/85:793 yrkande 3, Vuxenstudiestöd m. m. 19. beträffandelim- och dagstudiestödels nivå