bet · G801AU18 · 1984-12-31 00:00:00 — om kvinnornas villkorpå arbetsmarknaden m. m. proposition 1984/85:100 bilaga12 () anslagspunkt A 6, proposition 1984/85: 100bilaga 15 () anslagspunkt G 1, proposition 1984/85:130 omkvinnornas villkor på arbetsmarknaden, elva motioner varav åtta frånden allmänna motionstiden. Utskottet godtar de åtgärder. 'regeringen föreslår iproposition 1984/ 85: 130 för att förbättra kvinnornas villkor påarbetsmarknaden och tillstyrker 5 milj. kr. till anslaget Kommittéer m.m.utöver vad som anvisats i samband med budgetpropositionen 1985 (AU 1984/85:11). avstyrker utskottel en kommittémotion från moderatasamlingspartiet som yrkar avslag på medelsanvisningen. Moderata samlingspartietreserverar sig på denna punkt. Även en motion om ytterligare medel förprojektverksamhet avstyrks av utskottet. Vidare föreslås avslag på vpk:skommittémotion om inriktningen av jämställdhetsarbetet. Vpk har lämnat enreservation i denna fråga. till anslaget m. m. och2250000 kr. till anslaget Bidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet. Utskottet avstyrker de motioner som tar upp frågor i anslutningtill dessa två anslag. och har avlämnat en reservationbeträffande anslaget till jämställdhelsombudsmannen (JämO). När det gälleranslaget till bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet harmoderata samlingspartiet, och vpk avlämnat reservationer. De motioner från allmänna motionstiden somutskottet behandlar rör följande frågor: - - res. - Opinionsbildning påjämställdhetsområdet - res. (c -I- fp) - Utvärdering av flextid -särskilt yttrande (fp) - Forskningsprojekt omolikheterna och deras betydelse - Jämställdhet för män - Planering av övergängen lillinformationssamhället - Flerkvinnliga chefer - res. (fp) 1 1984/85. AU 1984/85:18 2 - Kvinnor i statliga styrelseroch kommittéer - res. (c -i- fp), särskilt yttrande (m) - Jämställdhetslagen -komplettering av lagen dels för att förhindra sexuella och andra trakasserierpå arbetsplatsen, dels för rätt till tjänst efter tvist enligt jämställdhetslagen,dels att både kvinnor och män skall tjänstgöra i arbetsdomstolen ochtingsrätterna när mål rörande jämställdhetslagen behandlas - res. och särskiltyttrande i vissa delar (fp) - Utbildningsinsatser för kvinnori samband med regionalpolitiska åtgärder res. (c -I- fp) Motionernahar det gemensamt att de med sina olika förslag strävar mot ökad jämställdhetmellan kvinnor och män. Utskottet har förståelse för flera av motionernassyften men avstyrker samtliga yrkanden med hänvisning till bl. a. redanvidtagna åtgärder eller pågående utredningar. Proposition1984/85:100, bilaga 12, punkt A 6 Ipropositionen föreslår regeringen efter föredragning av statsrådet attriksdagen till m.m. för budgetåret, 1985/86 anvisarett förslagsanslag av . Proposition1984/85:100, bilaga 15, punkt G I . Ipropositionen föreslår regeringen efter föredragning av statsrådet attriksdagen till Bidrag till kvinnoorganisatignernas centrala verksamhet /86 anvisar ett förslagsanslag av . Ipropositionen föreslår regeringen efter föredragning av statsrådet attriksdagen delstill Kommittéer m.m. för /86 under tionde huvudtiteln utövervad som föreslagits i proposition 1984/85:100 bilaga 12 anvisar ytteriigare5000000 kr., delsbereds tillfälle att ta del av vad som anförts om åtgärder för att förbättrakvinnornas villkor på arbetsmarknaden. Motionerväckta under allmänna motionstiden /85 1984/85:779 av Birihe Sörestedt (s)och () Imotionen yrkas att hos regeringen begär förslag till förtydligandeeller komplettering av jämställdhetslagen för att förhindra sexuellatrakasserier. AU 1984/85:18 3 1984/85:804av m.fl. (vpk) 1motionen yrkas att hos regeringen hemställer om förslag innebärande a) att det centrala stödet förfristående kvinnoorganisationer även öppnas för kvinnosammanslutningar inom denationella riksförbunden, b) att ett förslagsanslag på2000000 kr. avsätts för stöd åt verksamhet bland invandrarkvinnor inomkvinnoorganisationer med huvudsakligen svenska medlemmar. 1984/85:2115 av i (m) Imotionen yrkas 1. att beslutar avslåregeringens förslag att till Bidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet för /86 anvisa elt förslagsanslag av , 2. att hos regeringenbegär förslag om ändring av det s. k. projektbidraget till kvinnoorganisationeri enlighet med vad som förordas i motionen. 1984/85:2128av m.fl. (s) Imotionen yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts angående en programmatisk planering av övergångentill informationssamhället samt därvid särskilt uppmärksamma kvinnornas utsattasituation. 1984/85:2172 av m. fl. (fp) Imotionen yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som anförts om en parlamentariskt sammansattjämställdhetskommitté och om organisationen av jämställdhetsarbetet iregeringskansliet, 2. att ger regeringentill känna vad som anförts om tidsbestämda mål för en jämnare fördelning avkvinnor och män på statliga chefstjänster och i statliga kommittéer, 3. atl begär attregeringen låter utreda frågan om ändring av vissa angivna regler ijämställdhelslagen, 4. att beslutar att detav regeringen för JämO:s verksamhet föreslagna anslaget höjs med . 5. att begär attregeringen uppdrar åt DELFA atl utvärdera vunna erfarenheter avflextid, 6. att ger regeringentill känna vad som anförts om ett forskningsprojekt om olikheterna och derasbetydelse. 1984/85:2311av m.fl. (c) 4.att beslutar att anslaget i budgetpropositionen, bil. 15, G I. Bidragtill kvinnoorganisationerna räknas upp med . och i övrigt gerregeringen till känna vad i motionen sagts om ekonomiskt stöd tillinvandrarorganisationernas arbete. ti /85. AU1984/85:18 4 Yrkandena 1-3 behandlas i betänkandetAU 1984/85:11. Motiveringen till yrkandena återfinns i motion 1984/85:2306. 1984/85:2312 av m.fl. (c) I motionen yrkas 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen lill känna vad i motionen sagts omutbildningsinsatser för kvinnor i samband med regionalpolitiska åtgärder, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omkvinnorepresentation i statliga styrelser och kommittéer, 4. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs ommännen och jämställdhetsarbetet, 5. att riksdagenbegär att regeringen ger jämställdhelsombudsmannen i uppdrag att svara förinformation, opinionsbildning och dokumentation på hela jämställdhetsområdetoch att hon får den personal som är nödvändig inom ramen för departementetssamlade resurser för jämställdhetsarbete, 6. att riksdagenbeslutar bemyndiga regeringen att överföra medel till anslaget under A 6.Jämställdhetsombudsmannen m. m. Yrkande Ibehandlas i AU 1984/85: 11. 1984/85:2653 av (c) I motionen yrkas att beslutar att till Bidragtill kvinnoorganisationernas centrala verksamhet för /86 anvisaett förslagsanslag av . Motioner med anledning av proposition 1984/85:1301984/85:2982 av m. fl. (vpk) I motionen yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om den offentliga sektorns betydelse för kvinnors möjlighet till arbete, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om uppvärderingav traditionella kvinnoyrken inom den offentliga sektorn, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om förkortning avarbetsdagen och dess betydelse för jämlikhet och kvinnorsvillkor i arbetslivet, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om vikten av enforcerad utbyggnad av barnomsorgen. 1984185:2983 av m.fl. (m) 1. atl som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående jämställdhet mellan könen. AU 1984/85:18 5 2. att avslår regeringens förslag atttill Kommittéer m. m. för /86 under tionde huvudtiteln utövervad som föreslagits i proposition 1984/85:100 bilaga 12 anvisa ytterligare 5milj. /9S'//S5.-2954 av () I motionenyrkas 1. att beslutar att fillKommittéer m.m. för / 86 under tionde huvudtiteln utöver vad somföreslagits i proposition 1984/ 85: 100 bilaga 12 anvisa ytteriigare lOOOOOOOkr., 2. att beslutar attprojektverksamheten skall fortsätta , 3. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om nominering avpersoner till kommittéer och styrelser. Kvinnorna har ökat sin andel av arbetskraften frånca till enligt SCB:s arbetskraftsundersökning ().Detta innebär att också den andel av kvinnorna som tillhör arbetskraften ökatfrån till . Kvinnor med barn under 16 årtillhör arbetskraften i högre grad än samtliga kvinnor i åldern 16-64 år.Andelen män i motsvarande ålder som förvärvsarbetar har däremot minskat från90% till . Om dessa tendenser håller i sigkommer sannolikt kvinnor och män att finnas i arbetskraften i lika storutsträckning . Detär emellertid skillnader mellan kvinnors och mäns villkor i arbetslivet -skillnader som har betydelse för kvinnornas framtida sysselsättning. Det gällerframför allt yrkesval, arbetstider, kvalifikationsnivå och därmed också löner.Även om kvinnorna kommit in på manligt dominerade yrken , så är arbetsmarknadenfortfarande delad i en för kvinnor och en för män. Folk- och bostadsräkningenåren 1975 och 1980 visar också att kvinnorna håller fast vid sina traditionellayrkesval i högre grad än männen, men det finns regionala skillnader i kvinnorsyrkesval beroende på arbetsmarknadsstrukturen (SOU 1984:1 Sociala aspekter påregional planering). Trefjärdedelar av kvinnorna återfinns inom yrkesområdena kontor, service, vård,affär och utbildning. Datoriseringen av arbetslivet innebär att många av dessayrken kommer att försvinna eller få en annan inriktning. Vidare innebär denminskade utbyggnaden av den offentliga sektorn att antalet nyanställningar inomdenna sektor inte blir lika omfattande som . Den ökning av kvinnornasförvärvsfrekvens som skedde under 1970-lalet berodde till stor del på denprimär- och landstingskommunala expansionen. Slutligen kommeromstruktureringarna av industrin alt innebära ökade krav på teknisk utbildningav arbetskraften. AU 1984/85:18 6 attytterligare påverka kvinnornas möjligheter att bryta in på hittillsmans-dominerade yrkesområden. Kvinnorsöker sig ofta till yrkesområden som medger deltidsarbete. Närmare hälften avsamtliga sysselsatta kvinnor arbetar deltid, dvs. pervecka mot av männen. Det kan konstateras att kvinnorna under1980-talet ökat sin arbetstid. Enligt har andelen heltidsarbetande kvinnorökat något liksom andelen kvinnor med lång deltid (). Kvinnornadrabbas av arbetslöshet i större omfattning än män. vararbetslösheten bland kvinnor i genomsnitt 3,jämfört för männen ().Kvinnorna utgjorde närmare hälften av de arbetslösa enligt såväl AKU:s som AMSstatistik. En genomgång av antalet kvinnor i arbetsmarknadspolitiska åtgärdervisar emellertid att kvinnorna inte fått del av framför allt beredskapsarbeteoch rekryteringsstöd i den omfattning som motsvarar deras andel av dearbetslösa. I riket totalt var av dem som varsysselsatta i beredskapsarbete kvinnor. Detta åren nedgång i jämförelse medtidigare år. Även när det gäller rekryteringsstöd var kvinnornaunderrepresenterade i förhållande till deras andel av de arbetslösa. Endast 34%var kvinnor av dem för vilka rekryteringsstöd utgick . Förhållandetvar det motsatta när det gäller ungdomslag, där flickorna dominerade markant(). Fördelningpå kvinnor och män i de tre redovisade åtgärderna är bl.a. en bekräftelse påatt kvinnor och män finns inom skilda yrkesområden. Bland beredskapsarbetenafinns fortfarande ett stort inslag av bygg- och anläggningsarbeten samtnaturvårdsarbeten vilka av tradition är manliga arbetsuppgifter. När detgäller rekryteringsstödet har detta främst varit inriktat mot industrin. Därmedhar till största delen traditionellt manliga arbetsuppgifter varit aktuella.Slutligen bekräftas flickornas svagare ställning på arbetsmarknaden iungdomslagen. Flickorna kommer inle i fråga i lika stor utsträckning sompojkarna när det gäller rekrytering till industrin. Dessutom avbryts inte dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna av militärtjänstgöring för flickorna.Ungdomslagen blir i stället ett vanligare alternativ för flickorna. AU 1984/85:18 7 Kvinnori åtgärder, (och 1984) Kvinnornasandel av arbetslösheten enligt : I proposition 130 redovisas uppgifter om kvinnornasvillkor på arbetsmarknaden. Därvid konstateras att på mindre än harenförsörjarfa-miljen nästan försvunnit och tvåförsörjarfamiljen - ellerensamförsörjarfa-miljen blivit i . En majoritet av allaförvärvsarbetande kvinnor arbetar inom den offentliga sektorn. Utbyggnaden aven tjänstesektor i offentlig regi har inte bara skapat arbete åt en stor mängdkvinnor utan har också skapat de praktiska förutsättningarna för många andrasförvärvsarbete. Jämställdhetsministernanför vidare att en väsentlig uppgift för jämställdhetsarbetet är att verkaför en arbetsmarknad som inle är uppdelad i en manlig och en kvinnlig del utanen där kvinnor och män i stället deltar i alla delar av arbetslivet på sammavillkor och med lika möjligheter. Det finns emellertid en påtaglig risk att1970-talets positiva utveckling mot ökad jämställdhet inte utan vidare kommeratt fortgå. bild av datoriseringens möjligakonsekvenser för många traditionella AU 1984/85:18 8 kvinnoarbeteninom industrin, service och framför allt kontorsarbete understryker behovet avomedelbara offensiva åtgärder. Då tillväxten inom den offentliga sektorn nusker i en långsammare takt kommer vissa grupper inte i samma utsträckning somtidigare att kunna beredas arbete inom den offentliga sektorn. Inom industrioch privat tjänstesektor väntas däremot en ökad efterfrågan på kvalificeradarbetskraft. Kvinnorna har emellertid en förhållandevis svag ställning ikonkurrensen om arbetena inom dessa sektorer. Deras utbildning ocharbetslivserfarenhet hänför sig framför allt till vård- och servicesektorn.Jämställdhetsministern framhåller vidare atl särskilda projektmedel på etl effektivtsätt kan bidra till én nödvändig vidareutveckling av jämställdhetsarbetet. Iproposifion 1982/83: 150 (AU 30, rskr. 394) med förslag till sluflig regleringav statsbudgeten för /84 m.m. (kompletterings-propositionen)aviserades en kampanj i syfte att få industrin att tidigarelägga ett kommanderekryteringsbehov och att utbilda för kommande behov av kvalificeradarbetskraft. För kampanjen anslogs 100 milj. kr. för /84. Avdessa medel avsattes 10 milj. kr. till en delkampanj för att öka kvinnornasintresse för arbete och vidareutbildning inom industrin (den s.k.10-miljonerskampanjen). Kampanjen genomfördes av isamråd med arbetsmarknadens parter. Inom kampanjens ram initierades bl. a. enrad datautbildningsprojekt riktade till kvinnor. Flera av projekten inom10-miljonerskampanjen fortsätter nu i reguljär verksamhet. Iproposition 130 föreslår nu jämställdhetsministern att ytterligare projektmedelavsätts för ett fortsatt arbete med i huvudsak samma inriktning och uppläggningsom 10-miljonerskampanjen. Utifrån helhetsperspektivet att förbättra kvinnornasvillkor på arbetsmarknaden föreslås projekt inom en rad olika områden frånförskolan till alla nivåer i arbetslivet. I proposition 130 anges vissariktlinjer för projektmedlens användning. Förprojektverksamheten beräknas medel dels över social- och utbildningsdepartementetshuvudtitlar, sammanlagt ca 6 milj. kr., dels bör medel beräknas överarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel under anslagen Kommittéer m.m. (5 milj.kr.) Av de medel som chefen förarbetsmarknadsdepartementet totalt beräknat på anslagetArbetsmarknadsutbildning för /86 avses 4 milj. kr. disponerasför särskild projektverksamhet för att stärka kvinnornas ställning påarbetsmarknaden. partimotion 2982 från vpk framhålls den offentliga sektorns betydelse förkvinnors möjlighet till arbete och behovet av en uppvärdering av traditionellakvinnoyrken inom den offentliga sektorn. I motionen anförs bl. a. att politiskaåtgärder riktade mot den offentliga sektorn fär direkta återverkningar påkvinnors möjligheter att förvärvsarbeta. Som en följd av att den offentligasektorn slutat att växa minskar den traditionella kvinnoarbetsmarknaden ochförsämras den sociala servicen som är en förut- AU1984/85:18 9 sättning för del kvinnliga förvärvsarbetet. Vpk anser attsamhället måste erkänna att man är villig att betala för den typ avomsorgsarbete som kvinnor utför. Vidare framhålls att arbetstidsfrägan är ennyckelfråga när det gäller jämställdheten mellan könen. En plan förnedtrappning av arbetstiden med siktet inställt på sex timmars arbetsdag börutarbetas och genomföras. En sådan åtgärd skulle stärka kvinnornas ställning iarbetslivet och ge männen möjlighet att ta aktiv del i barnomsorg ochhemarbete. I motionen betonas även vikten av en forcerad utbyggnad avbarnomsorgen, eftersom det är många barn som väntar pådaghemsplats. Frågan om en plan för en generell .arbetstidsförkortning har ävenaktualiserats av vpk i motion 1984/85:547. I denna motion åberopas ytterligareskäl till en arbetstidsförkortning. I en kommittémotion 2983 från moderata samlingspartietframhålls alt del är i hemmet och skolan som grunden till jämställdhet måsteläggas genom information, diskussion och praktisk tillämpning av jämställdhetsprincipen.Detta kan sedan prägla den vuxnes olika roller i livet. I skolan bör manstimulera flickor att bortse från traditionella könsroller vid val avutbildning och yrke. Inom företag måste man såväl från arbetsgivarnas som frånarbetstagarnas sida acceptera och medverka till att antalet kvinnor iarbetsledande positioner ökar. Attitydförändringar är också nödvändiga inomorganisationsvärlden. Utskottet konstaterar att utvecklingen under framför allt1970-talet har lett till att kvinnorna definitivt har befäst sin position påarbetsmarknaden. Del råder också bred politisk enighet omjämställdhetsmålen men det är delade meningar om medlen. För atl förverkligadessa mål gör en rad offentliga och enskilda organ olika insatser inom sinaresp. Trots det är enligt utskottets mening kvinnors och mäns villkori samhället fortfarande alltför olika. Av föregående redovisning framgår bl. a.att kvinnor och män har skilda arbetstider, arbetar i skilda branscher ochinom skilda yrken. Dessa olikheter kan framöver bli ännu mer markanta. Datoriseringenav arbetslivet, den minskade utbyggnaden av den offentliga sektorn ochomstruktureringen av industrin är tre orsaker till att kvinnornas situation påarbetsmarknaden kan förändras. Kvinnor kommer att beröras olika bl. a. beroendepå social bakgrund, utbildning och bostadsort. Det krävs därför omfattandeåtgärder för att förbättra kvinnornas villkor på arbetsmarknaden. Dessaåtgärder måste enligt utskottets mening inriktas på att arbetsmarknaden intefortsätter vara uppdelad i en kvinnlig och en manlig del utan en arbetsmarknaddär kvinnor och män i stället deltar i alla delar av arbetslivet på sammavillkor och med lika möjligheter. Detta innebär emellertid inte att deoffensiva jämställdhetsåtgärderna enbart skall riktas mot arbetsmarknaden. Deåtgärder som skall vidtas måste ske såväl i form av reguljära insatser som i formav projekt och spänna över ett mycket brett område. Det är frågan om insatser iförskolan, grund-, gym-nasie- och högskolan och pä olika områden i arbetslivet.Värderingar och AU 1984/85:18 10 attitydertill jämställdhet i arbetslivet grundläggs i tidig ålder. Jämställdhetsfråganmåste emellertid ständigt hållas aktuell så att den enskilde inte faller in iett traditionellt könsrollstänkande som begränsar dennes möjligheter iarbetslivet och i samhället i övrigt. Med hänvisning till det nu anförda börmotion 2983 i den här aktuella delen inte föranleda någon åtgärd. Somredovisats inledningsvis har utbyggnaden av den offentliga sektorn skapatarbete ät en stor mängd kvinnor. Utbyggnaden av barnomsorgen har varit ennödvändig förutsältning för den ökade förvärvsfrekvensen blandsmåbarnsföräldrarna. I proposition 1984/85:209 Förskola för alla barn tas bl.a. frågan upp om utbyggnaden av barnomsorgen. Propositionen har hänvisats tillsocialutskottet och kommer att behandlas av . En generellförkortning av den dagliga arbetstiden med målet skulleockså underlätta småbarnsföräldrarnas möjlighet att kombinera förvärvsarbetemed god omsorg om barnen. En undersökning som genomfördes av delegationen förarbetstidsfrågor (DELFA) visade att en bättring av levnadsstandardenprioriteras av mänga heltidsarbetande kvinnor och män framför ökad privatkonsumtion. Föräldraledighetslagen ger emellertid småbarnsföräldrar möjlighetatt förkorta sin arbetstid med ersättning för inkomstbortfall. mening är det angeläget atl föräldrarna stimuleras till att fördeladenna ledighet mer jämlikt än vad som skett . En jämnare fördelning avföräldraledigheten skulle dels förbättra kvinnornas ställning på arbetsmarknaden,dels också ge männen förmånen till mer aktiv del i barnomsorg och hemarbete.Bland frågor som enligt regeringens direktiv särskilt skall las upp av DELFAkan nämnas åtgärder inom exempelvis familjepolitiken som kan bidra till enjämnare fördelning mellan föräldrarna av förvärvsarbete, hemarbete och vård avbarn samt frågor om en generell arbetstidsförkortning. Genom ett aktivtjämställdhelsarbete inom alla delar av samhällslivet ökar möjligheterna för enpraktisk tillämpning av jämställdhets-principen i de enskilda familjerna.Utskottet instämmer således i huvudsak med de tankar som förs fram i motion2982 som dock inte bör föranleda några åtgärder från sida. Motion547 kommer utskottet att behandla i samband med övrigaarbetstidsfrågor. Idet föregående har redovisats att vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder intehar kommit kvinnorna till del i den omfattning som motsvarar deras andel av dearbetslösa. Utskoitet anser det ytterst angeläget att planeringen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna inriktas på atl kvinnorna kan få del avdessa i den omfattning som motsvarar deras andel av de arbetslösa. Det ärsamtidigt angeläget att ytterligare försök görs att i samband medarbetsmarknadspolitiska åtgärder bredda kvinnornas arbetsmarknad. Isammansättningen av arbetsuppgifter för ungdomslagen bör detta särskiltuppmärksammas. I ungdomslagen återfinns många flickor som ännu inte blivitklara över sitt framtida yrkesval. Det kan därför vara AU 1984/85:18 11 lämpligtatt stimulera dessa flickor till att pröva otraditionella arbetsuppgif ter. Utskottethar med tillfredsställelse noterat att AMS antagit ett nyttprogram för jämställdhet mellan kvinnor och män. Styrelsens ambition är enligtprogrammet att arbetet för jämställdhet skall gå som en röd träd genomverksamheten. Utskottet förutsätter att genomförandet av AMSjämställdhetsprogram samt de projekt som anmäls i propositionen om AMU och omsärskilda jobbsökarklubbar för flickor i ungdomslag skall medverka till attbredda kvinnornas arbetsmarknad. Särskilt inriktade projekt som syftar fill attkvinnor i större utsträckning fär del av beredskapsarbete och rekryteringsstödär enligt utskottets mening också angelägna. Vid såväl anvisning tillberedskapsarbete som vid val av lämplig AMU bör kvinnor stimuleras till attpröva otraditionella yrken. Projektverksamhetunder anslaget Kommittéer m. m. I proposition 130 hemställs att anvisar 5milj. för projektverksamhet under anslaget Kommittéer m.m. AlfWennerfors m.fl. (m) yrkar i motion 2983 avslag på regeringens förslag omsärskilda projektmedel. Som skäl för avslag anges att jämställdhetsansträngningarmåste vara en integrerad del av varje myndighets, företags och organisationsverksamhet. Det är vidare otillfredsställande att inte beredstillfälle att ta ställning till kriterierna för vilka projekt som bör komma iåtnjutande av statsbidrag. Imotion 2984 yrkar () att 5 milj. kr. utöver de i propositionenföreslagna 5 milj. kr. anslås till projektverksamhet. pekar påytterligare projekt som är av betydelse. Som exempel framhålls projekt somsyftar till att uppnå en jämnare könsfördelning inom databranschen,utbildningar för deltidsarbetande kvinnor och åtgärder för kvinnor som ärarbetslösa eller undersysselsatta i glesbygder. I motionen yrkas också attprojektverksamheten skall fortsätta .