bet · G801TU12 · 1984-12-31 00:00:00 — om anslag till Sjöfart m.m. (prop. 1984/85:100 bil. Sjöfart m. m. Anslagen till verksamhet. 1 proposition1984/85:100 bilaga 8 () återfinns regeringensförslag till medelsanvisning för /86 m. m. under avsnitt E.Sjöfart (s. 64-74). att till Farledsverksamhel, exkl. isbrytning anvisas ettförslagsanslag på . (punkt E 1., s. 65-68), att till Isbrytning anvisas ett förslagsanslag på . (punkt E 2., s. 69), att lill Fartygsverksamhet anvisas ett förslagsanslag pä31 . (punkt E 3., s. 69-70), alt till Sjöfartsmaleriel m. m. anvisas ettreservationsanslag pä . (punkt E 4., s. 70-71), öWlill Övrig verksamhet anvisas ett förslagsanslag på . (punkt E 5., s. 71-74). Vidare har regeringen föreslagit alt dels medger att lämnas ettbeslällningsbemyndigande på högst . för leveranser avsjöfartsmaleriel under /88 (punkt E 4., s. 70-71),. dels godkänner det i propositionen förordadeplaneringsbemyndigandet avseende seglalionsslyrelse (punkt E 5., s.71-74). I motion 1984/85:461 av RuneTorwald m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 6), all riksdagenbeslutar upphäva de särskilda bemanningsregler som gäller för svensksjöfart söder om . 1 motion 1984/85:927 av AlexanderChrisopoulos m. fl. (vpk), yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-5, 7 och8), 1. att hos regeringenhemställerom ett sjöfartspoliliskt program i enlighet med vad som anförs imotionen, 2. alt hos regeringenhemställer om ätgärder för upprättande av en statlig rederiverksamhet ienlighet med vad som anförs i motionen, 3. all hos regeringenhemställer om förslag syftande lill att utveckla kust- och inrikessjöfarten medstatlig rederiverksamhet, 1 1984/85. TU1984/85:12 2 4. att uttalar attsjöfartsforskningen bör bedrivas i enlighet med vad som anförs i motionen, 5. alt hos regeringenhemställer om förslag innebärande alt utflaggningen av svenska fartyg tillbekvämlighetsflagg i fortsättningen inte bör ske, 7. att hos regeringenhemställer om förslag som innebär att fartyg som för flagg som av ITF listatssom bekvämlighetsflagg ej skall tillåtas anlöpa svensk hamn, såvida intefartyget har slutit avtal med ITFeller av ITF godkänt nationellt förbund och iövrigt uppfyller de krav som ställs på utrustning, bemanning etc. för all fåföra skandinavisk eller annan etablerad flagg, 8. att uttalar alt statligaoch kommunala myndigheter för sina transporter inte bör anlitabekvämlighetsflaggade fartyg. 1 motion 1984/85:1365 av AgneHansson m. fl. (c, s, m) yrkas att beslutar att hemställa hosregeringen om åtgärder så all verksamheten.vid Idö lotsplats i kan bedrivas i oförminskad omfattning. I motion 1984/85:1377 av Per AxelNilsson m.fl. (s, m, c) yrkas att hos regeringen begär all förslagföreläggs om en strandningslag pä grundval av betänkande SOU 1975:81Farliga vrak. 1 motion 1984/85:1955 av RolfClarkson m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är ifråga (yrkande 18), att somsin meningger regeringen till känna vad som i motionen framförs om initiativtill diskussioner mellan nordiska linjerederier i syfte all åstadkomma ökatsamarbete och samordning. 1 motion 1984/85:1964 av BirgerHagård (m) yrkas att hos regeringen begär förslag om instiftande ävenutmärkelse för bl. a. räddningsdåd till sjöss och införande av gratifikationerför räddningsdåd. 1 motion 1984/85:2568 av Sven-ErikNordin och (båda c) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omlokalisering till av , 2. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omutnyttjande av varvet i för isbryiarunderhållet. 1 motion 1984/85:2732 av GöranRiegnell m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om initiativ till diskussioner mellan linjesjöfartensintressenter i syfte alt på nordisk basis komma fram lill en ökad samordning avlinjelrafiken. TU1984/85:12 3 2. alt som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om loisningsbestämmelserna. Motiveringentill yrkandena finns i motion 1984/85:2731 (m). Sjöfartsverkels verksamhet indelasi programmen Farledsverksamhet, Fartygsverksamhet och Övrig verksamhet. Medeltill Farledsverksamhet anvisas över två anslag. Farledsverksamhel exkl.isbrytning och fartygsverksamhet finansieras huvudsakligen genom avgifter påoch andra inkomster från handelssjöfarlen. Isbrytningen och den övrigaverksamheten finansieras med skattemedel. För verkets investeringar anvisasmedel över anslaget Sjöfartsmaleriel m.m. har i sin anslagsframställning beräknat bruttokostnadernaexkl. investeringar till 667,1 milj. kr. för nästa budgetår. Efter avdrag förintäkter under anslagen E l.-E 3. och E 5. motsvarar det ett anslagsbehov på625,4 milj. kr. eller 17,8 milj. kr. mer än vad som anvisats för innevarandebudgetår. Regeringen föreslår att anslagenför nästa budgetår exkl. investeringar las upp med sammanlagt 634,8 milj. kr.Härav avser 385,3 milj. kr. Farledsverksamhet exkl. isbrytning, 175,5 milj.kr. 31,5 milj. kr. Fartygsverksamhet och 42,5 milj. kr. Vid sina anslagsberäkningar för övrigaverksamhet -anslaget E 5. - har föredraganden tagit upp . som avserersättning till seglalionsslyrelse för den utmärkning för fritidsbåtarstyrelsen bedriver på . Den sålunda förordade ersättningen . Enligt propositionen bör regeringen nu också bemyndigas allmedge att seglationsstyrelsen fär planera för en utmärkning av ungefär sammaomfattning som . Utskottet har ingen erinran mot de sålunda förordadeanslagsberäkningarna eller mot all lämnar det nämnda bemyndigandet,varför regeringens förslag i de delar som är i fråga tillstyrks. räknar i sinanslagsframställning med en medelsförbrukning för investeringar av ca 50,7milj. för nästa budgetår. Föredragande departementschefen beräknarmotsvarande belopp till ca 48.7 milj. kr. och föreslår - med hänsyn tillbehovet av en marginal på - ett anslag på 51 milj. kr. Investeringarnagäller enligt propositionen i huvudsak ersättningsanskaffningar som görs bådei säkerhetshöjande och rationaliserande syfte. Av del föreslagna beloppet avser4,5 milj. kr. fyrar i som beräknas vara färdiga enligtsjöfartsverkets och finska sjöfartsslyrelsens gemensamma planer. Resterandemedel för fyrarna, ca 7,5 milj. kr., finansierar underinnevarande budgetår genom omprioritering och viss senareläggning av andrainvesteringar. 1* 1984/85. TU1984/85:12 4 I propositionen föreslås ocksä attsjöfartsverket på samma sätt som tidigare ges ett beställningsbemyndigande påhögst 5 milj. kr. för leveranser av sjöfartsmaleriel under /88. Utskottet tillstyrker den föreslagna investeringsramenliksom anslagsberäkningen. Utskottet godtar vidare att verket lämnas detbegärda beställ-ningsbemyndigandel. I motion 1984/85:1365 (c, s, m)framhålls att sjöfartsverkels planer på att minska bemanningen vid Idölotsplats innebär en oacceptabel avbemanning. Motionärerna yrkar att riksdagenhemställer om åtgärder så att verksamheten vid lotsplatsen kan bedrivas ioförminskad omfattning. Som framhålls i propositionen medför kravet påkostnadstäckning för uppgifter inom farledssystemet fortlöpandeinsatser i rationaliserande och effektiviserande syfte för att begränsabehovet av avgiftshöjningar. Verket har i sin anslagsframställning för nästa budgetärredovisat en besparing på 3,8 milj. kr. Besparingarna fårenligt verket ses som en fortsatt anpassning lill sjöfartens ändrade strukturoch servicebehov. Genom samordning inom och mellan lotsplatser samt ökatutnyttjande av tekniska hjälpmedel beräknas personalstaten kunna minskas genomnaturlig avgång med 19 tjänster under nästa budgetår. Besparingarna kommeremellertid enligt verket inte all innebära avbemanning av någon lotsplats iyttre kustområdet - såsom t. ex. Idö - och inte heller nedläggning av någon enskildlotsplats. Föredragande departementschefen framhåller alt han vidsina anslagsberäkningar för nästa budgetär utgått från de besparingar somsjöfartsverket föreslagit. De besparingar som avser loisväsendet innebär -understryker föredraganden - att nuvarande servicenivå i huvudsak kanupprätthållas. Utskottet finner för sin del ej skäl att ifrågasätta dennabedömning. Med hänvisning härtill och då utskottet - som redan framhållits -godtar föredragandens anslagsberäkningar synes någon åtgärd ienlighet med motionärernas önskemål ej böra övervägas. Härav följer attmotionen avstyrks. I motion 1984/85:2732 (m) begärs enöversyn av loisningsbestämmelserna i syfte att begränsa kravet på lotsning, dädet gäller svenska fartyg med väl befaret befäl. Nuvarande tillämpning av dessabestämmelser bidrar enligt motionärerna lill alt försvaga den svenskakustsjöfartens konkurrenskraft. beslutade (prop. 1980/81:119 bilaga 2,/81:31, rskr. 1980/81:422) att införa ett s.k. behovsanpassat lotslvångoch att skulle svara för dettas utformning. Frågan om lotslvångbör enligt beslutet bedömas med utgångspunkt i farledsförhållandena, fartygetsutrustning och bemanning samt lastens miljöfarlighet. Ett principielltlotslvång föreligger i sådana farleder som bedömer varasvårnavigabla eller riskabla frän miljösynpunkt. Undanlag frän loistvänget i TU1984/85:12 5 sådana farleder får emellertid medges bl. a. med hänsyntill fartygels storlek, konstruktion, utrustning och beskaffenhet samt lill"befälhavarens och övrigt fartygsbefäls kännedom om farleden ochspråkkunskaper i den nödvändiga kommunikationen med lotsplats ellerirafikinformationscen-tral". Den utformning av lotstvånget som sålunda gällertillgodoser enligt utskottets mening motionärernas önskemål. Utskottet villerinra om alt det nämnda riksdagsbeslutet innebär att vid bedömningen avbehovet av lotsning såväl fartygets egenskaper som dess last måste beaktas samtidigtmed den bemanning som fartyget har vid varje resa i ett visst farvatten.Utskottet förutsätter att tillämpar loisningsbestämmelserna ienlighet med de av angivna intentionerna. Någon sådan översyn sommotionärerna aktualiserar synes sålunda inte erforderlig. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet. Enligt motion 1984/85:2568 (c) börsjöfartsverkets isbrytningssektion och isbryiarunderhållet lokaliseras tillHärnösand. Frågan om lokalisering av isbrytarverksamheten lillHäniösandsområdet har pä senare år ett flertal gånger behandlats av utskottet,senast vid 1983/(/84:14). Utskottet, och , harvarje gång avvisat tanken på en sådan lokalisering. Så har skett med hänvisninglill uttalanden av ledningen för och chefen för marinen enligtvilka den enda realistiska lokaliseringen av isbrytarverksamheten är den platsdär i övrigt är lokaliserat. Isbrylningsseklionen har enligtverket ett behov av nära och kontinuerliga kontakter med andra sektioner inomcentralförvaltningen. En utbrytning av sektionen bedöms medföra väsentligaolägenheter för samarbetet mellan verkets olika delar. Vad gäller isbryiarunderhållet vill utskottet nu liksomtidigare betona att reglerna i upphandlingskungörelsen (1973:600) bör tillämpasför att hälla nere kostnaderna. I Härnösandsomrädel finns inte heller-sommotionärerna själva framhåller - något varv som har erforderlig kapacitet förall kunna erbjuda de större enheterna inom isbrytarflotlan erforderlig service. Utskottet finner ej skäl att frångå sina tidigareställningstaganden till de berörda frågorna och avstyrker med hänvisninghärtill motionen. I motion 1984/85:927 (vpk) yrkasatt begär att regeringen utarbetar ett sjöfartspoliliskt program medsamhällsekonomisk och syssel-sättningspolitisk inriktning. Det bör dessutomenligt motionärerna främja försörjningsberedskapen samt vara en del av ochharmoniera med ell långsiktigt industripolitiskt program som omfattar hela densvenska industrins utveckling. fastställde ell sjöfartspolilisktprogram (prop. 1979/80:166, /80:30, rskr. 1979/80:412). I juni 1982fastställdes vissa kompletteringar till programmet (prop. 1981/82:217, TU1981/82:37, rskr. 1981/82:437). Åtgärder för att anpassa och kompletterasjöfartspolitiken har TU1984/85:12 6 Utskottet är väl medvetet om deständigt ändrade förutsättningarna för den svenska sjöfarten och dess problempå en internationell konkurrensmarknad. Utskottet förutsätter att regeringenäven fortsättningsvis följer utvecklingen och vidtar åtgärder som krävs föranpassning av sjöfartspolitiken. Med hänvisning till det anförda finner utskottet intenågon åtgärd erforderlig, varför motionsyrkandel avstyrks. I motion 1984/85:927 (vpk) yrkasockså att hos regeringen hemställer om åtgärder för inrättande av ettstatligt rederi. Utskottet, som tidigare ett flertal gånger har behandlatdenna fråga, senast i /84:14, anser att något behov av att nuytterligare utöka del statliga engagemanget inom rederinäringen inteföreligger. Motionsyrkandet avstyrks därför. I motion 1984/85:927 (vpk) yrkasvidare att hos regeringen hemställer om förslag syftande till attutveckla kust- och inrikessjöfarten med statlig rederiverksamhet. Av utskottets ställningstagande till frågan om inrättandetav ett statligt rederi följer att även det motionsyrkande som är i frägaavstyrks. I motion 1984/85:927 (vpk)framhålls vidare att medel bör anvisas för forskning som inte enbart inriktaspå sjöfartsteknikens utveckling. sjöfartspolitiska beslut innebar bl. a.en satsning på inte bara sjöfarlsteknisk utan också sjöfartsekonomiskforskning. Fr. o. m. /82 har drygt 18 milj. kr. Härav avser ca 5 milj. kr. sjöfartsekonomisk forskning ochhamnforskning. Verksamheten bedrivs under transporlforskningsberedningensledning. De insatser som sålunda görs är enligt utskottets meningväl ägnade att främja sjöfartsnäringens utveckling och förnyelse. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet. 1 motion 1984/85:461 (c) yrkas attriksdagen beslutar upphäva bemannings-reglerna söder om . Reglerna gärtillbaka till segelfartygens lid - säger motionärerna - och innebär alt när ellsvenskt fartyg seglar bortom måste bemanningen öka . För dagensfartyg framstår reglerna som helt Omotiverade. Den i motionen behandlade frågan regleras i sjöarbets- och.sjösäkerhetslagstiftningen. Sjöarbelstidslagen (1970:105) föreskriver att i ocean- ochnärfarl fär-som huvudregel - den ordinarie arbetstiden uppgå till högst åttatimmar och 40 limmar . På fartyg, vars brultodräklighetunderstiger 500 registerton, i närfarl får dock arbetstiden för vissapersonalkategorier uppgå till högst i följd närfartyget är till sjöss. Med närfart förstås enligt sjöarbelstidslagen bl. a. farti och i "farvatten innanför linjen - Shetlandsnordpynt, där- TU1984/85:12 7 ifrån västerut till västlig longitud, därifrån längsdenna longitud över till nordlig latitud och därifrånösterut längs denna latitud till ". Innebörden av det sagda är alt ett s.k. trevaklsystemtillämpas - såsom huvudregel-i alla fartyg i oceanfart och närfart. Undantagenligt lagen, som möjliggör ett tvåvaktsystem, gäller dock för fartyg under 500bruttoregister-ton i närfart. Av förarbetena lill sjöarbelstidslagen (prop. 1970:29, 2LU17, rskr. 127) framgår all undanlaget från huvudregeln om trevaktsystem fårbetraktas som en tills vidare ofrånkomlig eftergift av arbelarskyddsintressetlill förmån för den mindre skeppsfarten och därmed - på ett indirekt sätt - förberedskapssynpunkter. Av lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg framgår attsjöfartsverket, efter samråd med organisationer som företräder redare ochombordanställ-da, skall fastställa den minsta besättning som kan ansesbetryggande från sjösäkerhetssynpunkt i den fart, vari fartyget nyttjas(minimibesätlning). För fartyg under 500 bruttoregisterton i närfarlfastställs - enligt vad utskottet erfarit - regelmässigt en minimibesätlning påfem till sju man. Om ett sådant fartyg går i oceanfart skulleminimibesättningen fastställas till åtta man. Utskottet, som finner gällande bestämmelser ochtillämpningen av desamma tillfredsställande, avstyrker motionsyrkandel. I motion 1984/85:1377 (s, m, c)begärs att regeringen förelägger ett förslag lill strandningslag pägrundval av betänkandet SOU 1975:81 Farliga vrak. En proposition om flyttning av fartyg har aviserats tilldet nu pågäende . Förslaget baseras, enligt vad utskottet erfarit, pådel av motionärerna nämnda betänkandet. I avvaktan på propositionen synesmotionen kunna lämnas utan åtgärd. 1 motion 1984/85:1964 (m) hemställsall hos regeringen begär förslag om instiftande av en utmärkelse förräddningsbragder till sjöss och införande av gratifikationer förräddningsbragder. Belöningar av ifrågavarande slag utdelas avCarnegiesliftelsen, skeppsbrutne(), Simfrämjandel och StiftelsenSveriges sjömanshus. belöning, som utdelas ca 15 gångerper år, omfattar även en penningsumma. Något behov av att instifta ytterligareutmärkelser synes inte föreligga, varför motionen avstyrks. Sjöfartspolitiska frågor medinternationell anknytning behandlas i flera motionsyrkanden. Sålunda bör enligt motionerna1984/85:1955 (m) och 1984/85:2732 (m) regeringen ta initiativ till diskussionermellan linjesjöfarlens intressenter i 1** 1984/85. TU1984/85:12 8 syfte att på nordisk basis komma fram till en ökadsamordning av linjelrafiken. 1 den sistnämnda motionen framhålls bl. a. alt maninom ett ä fär räkna med ett globalt tonnageöverskott på 30 ä ochatt amerikanska och ostasiatiska rederier startat jorden runl-linjer.varigenom den transatlantiska linjeflottan fram till slutet av 1986 kommer attöka . , vars utrikeshandel till gär över köl skulle-fortsätter motionärerna - fä vidkännas mycket stora olägenheter bäde frånkostnads- och effektivitetssynpunkt, om de transoceana direktlinjernaförsvinner från de svenska hamnarna. De sålunda aktualiserade frågorna är enligt utskottets meningav stor betydelse för den utrikeshandelsinriktade delen av svenskt näringsliv.Utskottet finner det naturligt - och angeläget - alt i första hand berördarederier och avlastare gör de bedömningar och vidtar de åtgärder som den avmotionärerna påtalade utvecklingen föranleder. 1 sammanhanget bör nämnas attregeringen - enligt vad utskottet erfarit - i en överenskommelse mellan statensamt rederi , Transatlantic och berörda banker, om bl. a.bildande av det nya linjerederiet , sökt säkerställa att Transoceanverkar för en utvidgad samordning av linjeverksamheterna i . Utskottet förutsätter att regeringen noggrant följerutvecklingen inom linjesjöfarten och tar de initiativ som föranleds därav. Med hänvisning till det anförda finner utskottet intenågon åtgärd erforderlig och avstyrker därför motionsyrkandenadärom. I motion 1984/85:927 (vpk) yrkasalt hos regeringen hemställer om förslag innebärande att utflaggningav svenska fartyg till bekvämlighets-flagg i fortsättningen inte bör ske. Lagen (1977:494) om tillåtelse till överlåtelse av fartyg- den s.k. flagglagen - föreskriver att svenskt registreringspliktigt skeppeller andel däri inte får överlåtas utan tillstånd av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer, om skeppet genom överlåtelsen upphör attvara svenskt. Fråga om tillstånd till överlåtelse av fartyg prövas avkommerskollegium i samråd med . Vid sin prövning skallkommerskollegium höra de ombord-anställdas organisationer. Om dessa motsättersig att tillstånd meddelas skall kollegiet underställa ärendet regeringensprövning. sjöfarispolitiska beslut är 1980 innebar bl. a.att lagen skulle förlängas att gälla t. o.m. 1 december1983 beslöt att lagen skulle äga fortsatt giltighet till utgången avär 1986 (prop. 1983/84:25 bil. 3, /84:9, rskr. 1983/84:78). Flagglagen tillgodoser enligt utskottets meningmotionärernas önskemål i all rimlig omfattning. Härav följer attmotionsyrkandet avstyrks. 1 motion 1984/85:927 (vpk) yrkasvidare dels alt hos regeringen hemställer om förslag som innebär attfartyg som för flagg som av Internationella transportfederationen (ITF) listassom bekvändighetsflagg ej TU1984/85:12 9 skall tillåtas anlöpa svensk hamn, såvida inte fartygethar slutit avtal med ITF eller av ITF godkänt nationellt förbund och i övrigtuppfyller de krav som ställs på utrustning, bemanning etc. för att föraskandinavisk eller annan etablerad flagg, dels att uttalar attstatliga och kommunala myndigheter för sina transporter inte bör anlitabekvämlighetsflaggade fartyg. Utskottet, som behandlade dessa frågor i sina betänkandenTU 1979/ 80:26, /81:17, /82:17, /83:11 och /84:14,. anförde då att bekvämlighetsflaggen utgör ett ovälkommet inslag i världssjöfarten.Sverige borde därför fortsätta all verka för internationell enighet om allundanröja skadeverkningarna av bekvämlighetsflottornas verksamhet och, om delvisar sig vara den enda möjligheten, avveckla bekvämlighetsregistren. Utskottet framhöll vidare att internationellaåtaganden i princip gör det omöjligt att hindra fartyg från att anlöpa svenskhamn bara med hänvisning till att fartyget för en viss flagg. Det är dockangelägel att noga övervaka att fartygen uppfyller överenskomna normer tillskydd för sjösäkerheten, de ombordanställda och havsmiljön, varför utskottetansåg att borde prioritera inspektioner av fartyg som kanbedömas ha bristfällig standard. Beträffande yrkandet att statliga och kommunalamyndigheter ej bör anlita bekvämlighetsflaggade fartyg för transporter uttaladeutskottet att ett totalförbud skulle strida mot våra internationella åtagandenoch dessutom i ett krisläge försvåra för landets energiförsörjning nödvändigtillförsel av oljeprodukter. Utskottet framhöll vidare att kravet iupphandlingskungörelsen (1973:600) att affärsmässighet skall iakttas vid upphandlinginnebär att hänsyn också mäste tas till transporternas kvalitet, varför detmåste kunna förutsättas att en statlig myndighet förvissar sig om att fartygsom man avser alt befrakta inte brister i säkerhet eller standard och att interederier anlitas som undandrar sig sitt sociala arbetsgivaransvar. Enligt vadutskottet erfarit har de under senare är skärpta kraven på fartygen medfört attpå olika sätt undermåligt tonnage ej kommit i fråga vid upphandling avfrakttjänster för statliga myndigheter. Utskottet förutsätter alt de uttalandensom tidigare gjorts angående åtgärder rörande bekvämlighetsflaggade fartyg ävenfortsättningsvis noga iakttas. Vidare vill utskottet erinra om att den 27februari innevarande år antagit en lag om åtgärder lill skydd för svensksjöfart (prop. 1984/85:95, /85:8, rskr. 1984/85:144). Enligt lagen fårregeringen under vissa angivna förutsättningar meddela föreskrifter som bl. a.kan avse förbud för innehavare av svensk hamn att låta fartyg som är registrerati en främmande stat anlöpa hamnen eller inskränkning i hamninnehavarens rättatt låta sådant fartyg anlöpa hamnen. TU1984/85:12 10 Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandena. 1. att tillFarledsverksamhel, exkl. isbrytning för /86 anvisar ettförslagsanslag på , 2. att till Isbrytning /86 anvisar ett förslagsanslag på , 3. att tillFarrygsverksainhet för /86 anvisar ett förslagsanslag på , a. godkännerdet i propositionen förordade planeringsbemyndi gandet avseende , b. tillÖvrig verksamhet för /86 anvisar ett förslags anslag på , a. medgeratt regeringen lämnar ett beställningsbe myndigande pä högst . för leveranser av sjöfartsmale riel under /88, b. tillSjöfartsmaleriel rn. för /86 anvisar ett reservationsanslag på , 6. beträffandebemanningen vid Idö lotsplats attriksdagen avslår motion 1984/85:1365 (c, s, m), 7. beträffandeöversyn av lotsningsbcstäininelserna allriksdagen avslår motion 1984/85:2732 (m) yrkande 2, 8. beträffandelokalisering av isbrytarverksamheten till Härnösands- området attriksdagen avslår motion 1984/85:2568 (c), 9. beträffandesjöfartspoliliskt program attriksdagen avslår motion 1984/85:927 (vpk) yrkande 1, 10. beträffandeett statligt rederi attriksdagen avslår motion 1984/85:927 (vpk) yrkande 2, 11. beträffandekust- och inrikessjöfarten attriksdagen avslår motion 1984/85:927 (vpk) yrkande 3, 12. beträffandesjöfarlsekoiwmisk forskning attriksdagen avslår motion 1984/85:927 (vpk) yrkande 4, 13. beträffandebemanningsreglerna söder om attriksdagen avslår motion 1984/85:461 (c) yrkande 6, 14. beträffandeförslag lill strandningslag attriksdagen lämnar motion 1984/85:1377 (s, m, c) utan åtgärd,