bet · G801AU7 · 1984-12-31 00:00:00 — dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande förutsättningarna förarbetsmarknadspolitiken att med bifall till motionerna 1984/85:114yrkande 2 i motsvarande del, 1984/85:119 yrkande 1 i motsvarande del och1984/85:127 yrkande 1 i motsvarande del samt med avslag på proposition1984/85:45 bilaga 2 i motsvarande del och motion 1984/85:124 yrkande 9 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, AU1984/85:7 31 Förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken (mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 9 börjar "När det" och på s. 10 slutar "och127" bort ha följande lydelse: Som framhålls i vpk;s partimotion 124 måste en meraeffektiv krispolitik utformas som bidrar till en maktförskjutning frånstorfinans och andra kapitalistiska maktcentra till förmån för de arbetande.Graden av folkligt inflytande och planmässighet i utvecklingen måste ökasamtidigt som man banar väg för ett jämlikt och socialt rättfärdigt samhälledär livskvalitén höjs. Ett huvudmål för en sådan politik måste enligt utskottetsmening vara att avskaffa arbetslösheten och vidta åtgärder somförbättrar arbetsmiljö och yttre miljö. Därför är det inte en hållbar strategiatt i så hög grad som sker förlita sig på att kapitalets exportindustriskall vara motor och centrum iden utvecklingen. En politik för arbete, rättvisaoch en bättre miljö måste förutom att gripa sig an uppgiften att skapa nyaarbetstillfällen utgå från ekologisk och medicinsk kunskap. Delta måste skegenom samhälleliga investerings- och utbyggnadsprogram som grundas påhushållning med mänskliga och miljömässiga resurser. Därigenom kan man tryggade arbetandes levnadsstandard och höja livskvalitén som den ekonomiskaakfiviteten i samhället höjs. Ett program för arbete, rättvisa och en bättre miljö börinnehålla bl. a. följande: - Upprättande avett nationellt industriprogram i samhällelig regi med mål att skapa ca 100 000nya arbetstillfällen inom bl. a. miljö-, energi- och transportteknik under entioårsperiod. - En planmässigutbyggnad av den offentliga sektorns socialt och samhällsekonomiskt viktigadelar. En satsning på och en starkt förbättradkollektivtrafik och överflyttning av tung trafik och långväga transporter tilljärnväg. - Enarbetsmarknadspolifik som i väsentligt högre grad riktar in sig på att skapabestående arbeten. - Åtgärder föratt ställa viktiga kapitalistiska maktcentra under folkets kontroll somsnabba åtgärder görs för att se till att vinster och förmögenheter fördelas påett fördelningspolitiskt riktigt sätt. - En allmänarbetstidsförkortning måste påbörjas. Det aren socialpolitisk åtgärd som harbetydelse också för sysselsättningen. Regeringen bör återkomma till med ettsysselsättningspolitiskt program enligt dessa riktlinjer samt med förslag omanvisande av medel på tilläggsbudget . Vad utskottet anfört medbifall till motion 124 bör regeringen underrättas om. Motionerna 114,119 och127 avstyrks i motsvarande delar. AU1984/85:7 32 dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffandeförutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken attriksdagen med bifall till motion 1984/85:124 yrkande 9 i motsvarande del samtmed avslag på proposition 1984/85:45 bilaga 2 i motsvarande del och motionerna1984/85:114 yrkande 2 i motsvarande del, 1984/85:119 yrkande 1 i motsvarandedel och 1984/85:127 yrkande 1 i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Inriktningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna(mom. 3) () och i (c)anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 10 börjar "Utskottet har" och på s. 11 slutar"sida" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion 114 om attarbetslinjen i sysselsättningspolitiken måste fullföljas mer aktivt än som nusker. Trots vad som sägs i propositionen på denna punkt har kostnaderna förarbetslöshetsersättningar tagit en ökande andel av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Utskottet finner detta olyckligt med hänsyntill den stora betydelse för individen som arbetet har. Härtill kommer detsamhällsekonomiska värdet av de insatser som görs i form av t. ex.beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning. vill utskottet betonabetydelsen av att arbetslinjen fullföljs även utanför det snävtarbetsmarknadspolitiska sammanhanget. Som framhålls i motion 114 måste kampen mot arbetslöshetenföras på två fronter . Det gäller dels att driva en närings-,regional- och glesbygdspolitik som ger tillräckligt många arbetstillfällen utanbehov av långsiktigt samhällsstöd, dels att hjälpa människorna genom arbetsmarknadspolitiskaåtgärder att ta de arbetstillfällen som skapas. Åtgärderna bör särskiltinriktas på nytillträdande på arbetsmarknaden och på långtidsarbetslösa. Regeringen bör underrättas om vad utskottet här anfört medbifall till motion 114 i denna del. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffandeinriktningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna aU med bifall till motion 1984/85:114 yrkande 2 i motsvarande del samt med avslag på regeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. AU1984/85:7 33 Inriktningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna(mom. 3 - motive ringen) , ,och (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 10 börjar "Utskottets har" och på s. 11 slutar"sida" bort ha följande lydelse; För en framgångsrik arbetsmarknadspolitik krävs att detfrån regeringens sida förs en politik som på alla områden samfällt gagnartillväxten i den svenska ekonomin. En sådan politik ger generellt sett de bästaförutsättningarna för en hög och jämn sysselsättning som den gerarbetsmarknadspolitiken dess rätta proportioner och bästa möjlighet att uppnåsitt syfte - att dels erbjuda arbetssökande arbeten, dels underlättarekryteringen av arbetskraft. Det är, som utskottet ser det, angeläget att understrykaatt arbetsmarknadspolitikens främsta uppgift är att sammanföra arbetssökandemed lediga arbeten. Vidare har den till uppgift att söka utjämna efterfrågan påarbetskraft i konjunktursvängningarna samt stimulera arbetskraftens rörlighet.Det finns, enligt utskottets mening, också skäl ätt ånyo understryka betydelsenav en väl fungerande, effektiv och serviceinriktad arbetsförmedling. Enreformerad arbetsmarknadsutbildning med ökade inslag av flexibilitet,kvalitetstänkande och mångfald utgör också en väsentlig resurs inomarbetsmarknadspolitiken. Med dessa uttalanden finner utskottet inle skäl attföreslå någon åtgärd med anledning av motion 114 i den föreliggandedelen. Reformerat system för arbetslöshetsersättning (mom.,4) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottelsyttrande på s. 11 som börjar ""Utskoitet delar" och slutar"motsvarande del" bort ha följande lydelse: Utskottet vill först understryka nödvändigheten av att denekonomiska politik som moderata samlingspartiet i andra sammanhang förordarföljs-upp med myckel återhållsamma löneavtal och med en förändrad profil pålönebildningen. Större spridning av lönerna i förhållande till enskildabranschers och företags konkurrensförhållanden och lönebetalningsförmåga , ären förutsättning för långsiktigt tryggad sysselsättning. Som framhålls i motion119 är det nödvändigt att finna en förhandlingsuppläggning där arbetsmarknadensparter ges incitament atl sluta löneavtal som inte skapar arbetslöshet.Samtidigt bör statsmakterna stå fast vid elt ansvar för dem som ändå blirarbetslösa. Det är också nödvändigt att utforma systemet så, all incitamentenbyggs in i systemet och inte är beroende av de beslut som efter förhandlingarkan komma att fattas av statsmakterna. Det är med andra ord 3 1984/85. AU1984/85:7 34 nödvändigt att klara trovärdighetsproblemet utan attbehöva gå vägen över ökad öppen arbetslöshet. Utskottet menar att en reformering av systemet förarbetslöshetsersättning kan bidra till att lösa detta problem. Det är därförangeläget att skapa "raka rör" mellan parternas förhandlingsbord ochutgifterna för att bekämpa arbetslösheten. Sådana "raka rör" införs om egenavgifterna tillarbetslöshetsförsäkringen höjs. bör man överväga att ökaarbetsgivarnas ansvar för finansieringen av försäkringen. Detta kan skeantingen genom lagstiftning eller avtalsvägen. Även gentemot arbetsgivarnafinns nämligen ett trovärdighetsproblem. Om de räknar med att statsmakternagenom successiva devalveringar tar ansvaret för konkurrenskraften minskar derasincitament att stå emot lönekostnadsökningar som skulle försvagakonkurrenskraften. Moderata samlingspartiet har mot bl. a. denna bakgrund isamband med utskottets behandling av frågor rörande arbetslöshetsförsäkringen(se AU 1983/84:7 och 18) föreslagit en ny utredning om allmänarbetslöshetsförsäkring. I motion 119 har anslutit sig tilldetta krav. Det begärda utredningsarbetet bör enligt utskottets mening kommatill stånd enligt de ovan angivna riktlinjerna och med beaktande avde i motion 119 framförda synpunkterna. Det anförda bör ges regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande reformerat system förarbetslöshetsersättning attriksdagen med anledning av motion 1984/85:119 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Reformerat system för arbetslöshetsersättning (mom. 4) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar "Utskottet delar" och slutar"motsvarande del" bort ha följande lydelse: Utskottet vill först stryka under vad som sägs ifolkpartiets motion 119 om nödvändigheten av att finna enförhandlingsuppläggning där arbetsmarknadens parter ges incitament att slutalöneavtal som inte skapar arbetslöshet. bör statsmakterna stå fastvid ett ansvar för dem som ändå blir arbetslösa. Det är också nödvändigt attutforma systemet så att incitamenten byggs in i systemet och inte är beroendeav de beslut som efter förhandlingarna kan komma att fattas av statsmakterna.Utskottet menar liksom motionärerna att en reformering av systemet förarbetslöshetsersättning kan bidra till att lösa detta problem. En grundläggandestyrka med det svenska systemet är att arbetslöshetskassorna är knutna till defackliga organisationerna. Ansvaret för parternas förhandlingar och förarbetslöshetskassorna ligger alltså på samma händer. Ett ökatansvar för kopplingen mellan löneförhandlingarnas utfall och AU1984/85:7 35 utvecklingen av arbetslösheten skulle uppnås omegenavgifterna till arbetslöshetsförsäkringen höjs. I debatten har hävdats att detta skulle leda till en ökadpress pä fackförbund med strukturproblem och till att förbund med låga lönerskulle tvingas att höja avgifterna till arbetslöshetskassorna. Utskottet villmed hänvisning därtill framhålla att statsmakterna givetvis fortfarande skallha kvar sitt ansvar för sysselsättningen. Det kan ske genom att de ersättningarsom förs över till arbetslöshetskassorna i form av statliga medel ellerarbetsgivaravgifter fördelas så att kassor som är knutna till branscher medstora strukturproblem får ett kompenserande stöd. Som sägs i motionen bör mandärvid överväga att öka arbetsgivarnas ansvar för finansieringen avförsäkringen. För detta finns också ett allmän-ekonomiskt motiv. Omarbetsgivarna nämligen räknar med att statsmakterna genom successivadevalveringar tar ansvaret för konkurrenskraften minskar deras incitament attstå emot lönekostnadsökningar som skulle kunna försvaga konkurrenskraften ochöka arbetslösheten. Utskottet har i det föregående förordat att arbetslinjenliksom bör ligga till grund för utformningen avarbetsmarknadspolitiken. För att man skall kunna göra denna avvägning inom detsamlade åtgärdssystemet bör man som sägs i motionen överväga möjligheten attfinansiera även andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder änarbetslöshetsersättning med försäkringsmedel. En person som drabbas avarbetslöshet behöver inte bara försäkringsskydd som ersätter den förloradeinkomsten. Han eller hon kan också behöva stöd i form avarbetsmarknadsutbildning, flyttningsbidrag och arbetsförmedlingsinsatser föratt på nytt vinna inträde på arbetsmarknaden. Det bör betonas att den finansieringsmodell för dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna som skisserats ovan inte avser att befriastatsmakterna från deras sociala ansvar i sammanhanget. Avsikten måste vara attfå en sådan fördelning av ansvaret - och därmed kostnaderna - mellan deanställda, arbetsgivarna och staten som mer än nu knyter an till de faktorersom leder till arbetslöshet och vilka dessa parter på skilda sätt har ansvar för.Arbetslösheten kan inte bara betraktas som ett följdproblem som staten haransvaret för oberoende av hur de andra parterna handlar. Mot denna bakgrund förordar utskottet med bifall tillmotion 114 att en utredning om ett försäkringssystem enligt de riktlinjer somangetts ovan genomförs. Det anförda bör ges regeringen till känna. dels att hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4.beträffande reformerat system för arbetslöshetsersättning attriksdagen med bifall till motion 1984/85:119 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. AU1984/85:7 36 Finansiering av nytillkommande arbetsmarknadspolitiskaåtgärder (mom. 5) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar "Enligt utskottets" och slutar "viafinansfullmakten" bort ha följande lydelse: Utskottet har samma uppfattning som framförs i moderatasamlingspartiets kommiltémotion 127 att det är anmärkningsvärt att regeringeni ett så tidigt skede under budgetåret kommer lill med begäran omutökade anslag. Vid behandlingen av proposifion 1983/84:150, kompletteringspropositionen,anvisades en finansfullmakt om , som disponeras avregeringen för bl. a. sysselsättningsskapande åtgärder. Regeringen borde hautnyttjat denna fullmakt innan den anhåller om nya medel. Det ankommer påregeringen att själv besluta när och i vilken utsträckning finansfullmaktenskall användas för sysselsättningsskapande åtgärder. Utskottet menar emellertidför sin del att vissa av de åtgärder som utskottet förordar i det följande börbekostas genom all finansfullmakten används. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion 127 idenna del. Ställningstagandet innebär att motion 119 tillgodoses imotsvarande del. Regeringen bör underrättas om utskottets uttalande på dennapunkt. dels att hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande//«a/7i(en>;g avnytillkommande arbetsmarknadspolitiska åtgärder attriksdagen med bifall till motion 1984/85:127 yrkande 2 och med anledning avmotion 1984/85:119 yrkande 1 i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Finansiering av nytillkommande arbetsmarknadspolitiskaåtgärder (mom. 5) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar "Enligt utskottets" och slutar "viafinansfullmakten" bort ha följande lydelse: I propositionen sägs att det finns "förutsättningarför en förbättring av arbetsmarknadssituationen under det närmaste året",Utskottet anser att möjligheten till en sådan förbättring av arbetslöshetslägetstarkt har försämrats genom de av beslutade skattehöjningarna.Därigenom indras köpkraft i storleksordningen . Gjordaberäkningar tyder på att antalet permanenta arbetstillfällen därigenom kommeratt minska med ca 15 000. Utskottet beklagar att åtgärder satts in som på dettasätt aktivt ökar arbetslösheten. AU1984/85:7 37 I det läge som uppkommit ärfrågan vilka arbetsmarknadspolitiska insatser som måste vidtas svårbedömd.Utskottet anser att det underlag som föreligger är otillräckligt för attavgöra omfattningen av och inriktningen på de åtgärder som krävs för attbekämpa arbetslösheten, även om utskottet fruktar att behovet av insatser kanbli betydande. Regeringen bör omgående göra en förnyad bedömning av vilkasysselsättningsproblem som kan förutses med hänsyn till fattade beslut omskattehöjningar och därefter återkomma till med begäran ommedel. I avvaktan på detta bör finansfullmakten användas. Vad utskottet haranfört med anledning av motion 119 bör ges regeringen till känna. Motion 127avstyrks i motsvarande delar. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande/iWfl/iiienVig avnytillkommande arbetsmarknadspolitiska åtgärder attriksdagen med anledning av motion 1984/85:119 yrkande 1 i motsvarande del samtmed avslag på motion 1984/85:127 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Beredskapsarbeten (mom. 6) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 13 som börjar "Utskottet godtar" och slutar"motsvarande del" bort ha följande lydelse: Den förda regeringspolitiken har allvarligt försvåratsituationen på arbetsmarknaden. En redan hög arbetslöshet kommer attytterligare förvärras till följd av bl. a. dearbetslöshetsskapande skattehöjningar som just beslutat om. Behovetav statliga insatser för att skapa nya konstlade arbeten ökar i motsvarandetakt. Redan anvisade medel till beredskapsarbeten har emellertid utnyttjats påett sådant sätt att nya krav på resurstillskott nu måste resas för atl denuppkomna situationen skall kunna . Utskottet är djupt kritiskt till den fördaregeringspolitiken och har förordat åtgärder som skulle ha medfört flera fastaarbeten på den ordinarie arbetsmarknaden och mindre krav påarbetsmarknadspolitiska insatser. I det uppkomna läget är utskottet trots alltberett att förorda att ytterligare medel tas i anspråk för bl. Utskottet kan emellertid liksom moderata samlingspartiet idetta läge inte godta en förstärkning av anslaget till sysselsättningsskapandeåtgärder. I stället bör regeringen i första hand utnyttja finansfullmakten. Detankommer på regeringen själv att besluta när och i vilken omfattning dettaskall ske. Utskottet vill dock liksom moderata samlingspartiet i motion 127göra bedömningen att det aktuella behovet av ytterligare beredskapsmedel uppgårtill ca 350 milj. kr. AU1984/85:7 38 avstyrker utskottet således regeringens förslag på dennapunkt. Utskottets ställningstagande tillgodoser i huvudsak även motion 119 idenna del. dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande beredskapsarbeten attriksdagen med bifall till motion 1984/85:127 yrkande 1 i motsvarande del ochmed anledning av motion 1984/85:119 yrkande 1 i motsvarande del samt med avslagpå regeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Beredskapsarbeten (mom. 6) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 13 som börjar "Utskottet godtar" och slutar"motsvarande del" bort ha följande lydelse: Utskottet anser liksom i motion 119 att redananvisade medel för t. ex. beredskapsarbeten med hänsyn till det allmännakonjunkturläget i och för sig borde vara till fyllest samt att regeringen vidakuta behov av förstärkta åtgärder borde kunna utnyttja finansfullmakten. Somframhållits i det föregående har genom fattade beslut omskattehöjningar av skilda slag förutsättningarna för arbetsmarknadspolitikenförsämrats. Regeringen bör mot bakgrund av dessa ändrade förhållanden göra enförnyad bedömning av behovet av sysselsättningsskapande åtgärder och återkommasenare under budgetåret med begäran om erforderliga medel. Förslaget ipropositionen om att ytterligare 500 milj. kr. skall anvisas förberedskapsarbeten avstyrks därför av utskottet liksom förslaget i mofion 127 omalt en viss summa av finansfullmakten skulle anvisas för beredskapsarbeten. Vad utskottet här anfört med anledning av motion 119 börges regeringen till känna. dels atl utskottels hemställanunder 6 bort ha följande lydelse; 6. beträffande beredskapsarbeten att med bifall till motion 1984/85:119 yrkande 1 i motsvarande delsamt med avslag på regeringens förslag och motion 1984/85:127 yrkande 1 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. AU1984/85:7 39 Beredskapsarbeten av investeringskaraktär i de sexnordligaste länen (mom. 7) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 14 börjar "Utskottet kan" och på s. 15 slutar"motsvarande del" bort ha följande lydelse: Förslaget om ytterligare medel till beredskapsarbeten avinvesteringskaraktär i de sex nordligaste länen tyder på att regeringen inseratt män misslyckats med att infria löftet om en växande byggarbetsmarknad. Delär illavarslande att regeringen inte är beredd att ta itu med omstruktureringenav den överdimensionerade byggnadsapparaten. Mot bakgrund av uppfattningen att"arbetslösheten beräknas bli störst i de län som kan ha behov avatt minska byggnadsarbetarkåren" är det obegripligt att regeringen satsarpå ytterligare beredskapsarbeten för byggnadsarbetare. Reduceringen avbyggnadsarbetarkåren behöver ske . Den i många fall överambitiösainvesteringsverksamheten som bl. a. resulterar i ytterligare belastning av denkommunala ekonomin måste upphöra. Utskottet är dock liksom m. fl. i motion127 medvetet om att vissa väsentliga investeringsobjekt kan utföras somberedskapsarbeten. En del av beredskapsmedlen bör också användas till attförbättra underhållet av redan existerande anläggningar. Något skäl att knytadenna verksamhet till enbart de sex nordligaste länen finns dock inte. Med det anförda avstyrker utskottet regeringens förslag omytterligare medel till beredskapsarbeten av investeringskaraktär. Samtidigtvill utskottet hänvisa till vad som tidigare anförts om behovet av medel tillberedskapsarbeten finansierade med hjälp av finansfullmakten som riksdagenredan fattat beslut om. Det anförda innebär att motion 127 tillstyrks i dennadel. Därmed tillgodoses även motion 119 i huvudsak på denna punkt. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande beredskapsarbeten avinvesteringskaraktär i de sex nordhgaste länen altriksdagen med bifall till motion 1984/85:127 yrkande 1 i motsvarande del ochmed anledning av mofion 1984/85:119 yrkande 1 i motsvarande del samt med avslagpå regeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Beredskapsarbeten av investeringskaraktär i de sexnordligaste länen (mom. 7) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 14 börjar "Utskottet kan" och på s. 15 slutar"motsvarande del" bort ha följande lydelse: AU1984/85:7 40 Utskottet har i det föregående medanledning av motion 119 avstyrkt regeringens förslag lillmedelsanvisning för beredskapsarbeten av icke-investeringskaraktär samtföreslagit att regeringen återkommer till efter förnyad bedömning.Utskoitet förordar samma ställningslagande till regeringens förslag i fråga omberedskapsarbeten av investeringskaraktär. Propositionen avstyrks alltså idenna del. Motion 127 bör inte föranleda någon åtgärd. Regeringen börunderrättas om vad utskottet här framhållit med tillstyrkan av motion 119. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande beredskapsarbeten avinvesteringskaraktär i de sex nordligaste länen atl riksdagenmed bifall till motion 1984/85:119 yrkande 1 i motsvarande del samt med avslagpå regeringens förslag och motion 1984/85:127 yrkande 1 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskoitet anfört. Beredskapsarbeten av investeringskaraktär i desex nordligaste länen (mom. 7 - motiveringen) () och IngvarKarlsson i (c) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar "Utskottet kan" och på s. 15 slutar "motsvarandedel" bort ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker förslaget alt 250 milj. kr. skallanvisas till beredskapsarbeten av investeringskaraktär i de sex nordligastelänen. Det är nödvändigt mot bakgrund av att regeringen misslyckatsatt driva en tillräckligt offensiv linje för fler arbeten. Del är emellertidviktigt som framhåller i motion 114 att dessa resurser användstill att långsiktigt stärka regionernas ekonomi och utveckling. I detsammanhanget är infrastrukturella investeringar av avgörande betydelse. Detskall således vara investeringar som skapar nya förutsättningar och inte iförsta hand drar nya driftskostnader. En projektlista med detta innehåll fram. Exempel på lämpliga projekt är en upprustning av järnvägslinjer,särskilt norra stambanan, saml underhåll och byggande av broar.