bet · G801AU3 · 1984-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas följande ärenden frånföregående , nämligen delsproposition 1983/84:165 om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet, m. m. och de därtill anslutande motionerna 1983/ 84:2833-2837, dels16 motioner om medbestämmandefrågor från allmänna motionstiden . 1ärendet ingår ett yttrande från skatteutskottet (SkU 1983/84:14 y) omavdragsrätten för s. k. allmänna skadestånd (se bilaga 2). attden s.k. 200-kronorsregeln införs i medbestämmandelagen, dvs. en regel somnormalt begränsar skadeståndet för deltagande i olovliga strejker till detangivna beloppet, med möjlighet för arbetsdomstolen att i undantagsfall utdömahögre belopp, attförbud införs för arbetsgivare ätt som stridsåtgärd innehålla intjänad lön, attarbetsgivarna inte längre skall få göra avdrag för de allmänna skadestånden. Moderatasamlingspartiet och vill att skall avslå de treregeringsförslagen. godtar ett förbud mot att innehålla intjänadlön men motsätter sig regeringsförslagen i övrigt. kommunisternayrkar i första hand att skadestånden vid strejker slopas helt och hållet, iandra hand att skadestånd aldrig får utdömas med högre belopp än . Imotionerna från allmänna motionstiden har moderata samlingspartiet,och kommunisterna redovisat sin syn på behovet avförändringar på medbestämmandeområdet. Dessutom begärs i en rad enskildamotioner mer avgränsade förändringar på samma område. Till de frågor somhärigenom kommer att belysas i betänkandet hör medbestämmandet på denoffentliga sektorn, förhandlings- och informationsrätten samt den fackligavetorätten. Det gäller vidare om blockad mot företag, s. k. informellaskadestånd och den negativa föreningsrätten. Arbetsdomstolens ställning i denarbetsrättsliga processen har aktualiserats, och avslutningsvis kommerutskottet in på arbetstagarbegreppet. 1 1984/85. AU 1984/85:3 2 Till betänkandet har fogats tjugotvå reservationervarav åtta från moderata samlingspartiet, två från och fyra frånvänsterpartiet kommunisterna. Ytterligare tre reservationer är gemensamma förm, c, fp, två för m, c, två för m, fp och en för c, fp. Därtill föreligger femsärskilda yttranden från m, c resp. fp. I proposition 1983/84; 165() föreslår regeringen efter föredragning avstatsrådet att skall anta de av lagrådet granskade förslagentill 1. lag om ändring ilagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, 2. lag om ändring i lagen (1974;371) om rättegången i arbetstvister, 3. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370). Lagförslagen fogas till detta betänkande sombilaga 1. Motionermed anledning av proposition 165 1983/84:2833 av m. fl. (c) I motionenyrkas 1. att beslutar avslåförslaget om 200-kronorsregeln, 2. att beslutar avslåförslaget om slopad avdragsrätt för s.k. allmänna skadestånd för åsidosättandeav arbetsrättsliga regler. 1983/84:2834av m. fl. (m, c, fp) Imofionen yrkas att avslår regeringens proposition 1983/ 84:165 vadavser förslag till slopad avdragsrätt vid taxering för s. k. allmäntskadestånd för åsidosättande av arbetsrättsliga regler. 1983/84:2835 av m. fl. (fp) Imotionen yrkas att beslutar avslå proposition 1983/84:165. 1983/84:2836 av m.fl. (vpk) I motionenyrkas 1. att beslutar att ingastrejkskadestånd skall kunna utdömas och därmed fredspliktsbestämmelserna ilagen utmönstras, 2. att beslutar - i detfall inte bifaller yrkandet under punkt 1 att anta följande AU1984/85:3 3 Lag omändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet att Föreslagen lydelse Motionärernas förslag Om det är---------------- helt falla bort. I mål om-T------------- skäl till det. Högre skadestånd än tvåhundra Högre skadestånd än tvåhundra kronor fårinte åläggas en arbetsta- kronor får inte åläggas en arbetstagare fördeltagande i en olovlig gare för deltagande i en olovlig stridsåtgärd. Denna begränsning stridsåtgärd. gällerdock inte, om arbetstagaren i olovlig stridsåtgärd underlåteratt följa ett åläggande kan aldrig utgöra saklig grund för av domstolen omåtergång till arbe- avsked, tet och stridsåtgärden med hänsyn tUljomständigheterna måste betraktas som särskilt allvarlig elleranmärkningvärd. 1983/84:2837 a\ m.fl.(m) I motionen yrkas 1. att beslutar att avslå regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, 2. att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1974:371)om rättegången i arbetstvister, 3. att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370). Motioner från allmänna motionstiden 1983/84:366 av () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag till lagstiftning om negativ föreningsrätt. 1983/84:427 av (vpk) och Lars-OveHagberg (vpk) I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag som innebär att de anställdas fackliga organisationer ges vetorätt vidanvändning av tekniska system som kan innebära en kränkning av den personligaintegriteten för de anställda på arbetsplatsen. 1983/84:868 av m. (c) I motionen yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutredning angående medbestämmandelagens tillämpning på den offentliga sektornm. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omMBL-verksamheten i , AU 1984/85:3 4 3. att uttalar sig föratt chefer inom den offentliga sektorn skall kunna tillsättas enbart efterinformation till de anställdas organisationer i enlighet med det anförda, 4. att hos regeringenbegär förslag om sådan ändring av MBL i smä företag att förhandlingarna kanslutföras direkt med de anställda, 5. att hos regeringenbegär förslag till sådan ändring av arbetsrättslagstiftningen att enmans- ochfamiljeföretagare utan anställd personal ej kan omfattas av sådan stridsåtgärdsom kan förekomma mot icke-avtalsbundna företag. Yrkande 6 i motionenbehandlas i AU 1984/85:2. 1983/84:880 av m. fl. (vpk) I motionenyrkas 1. att hosregeringen begär förslag till lagstiftning innebärande a) vetorätt för de anställdaslokala fackliga organisationer vid införande av ny teknik i arbetslivet, b) rätt för lokal fackligorganisation att för egna bearbetningar på arbetsköparens bekostnad utnyttjaden dator som denne har tillgång till, c) rätt för lokal fackligorganisation att på arbetsköparens bekostnad utnyttja arbetstagarkonsulter vidinförande av och förändring av datasystem och för utredning av möjligaförändringar i redan befintliga datasystem, d) rättfpr lokal facklig organisation till fullständig tillgång till underlag och utredningar som ligger till grund för föreslagna och befintliga datasy stem, e) rättför alla anställda till omskolning i ny teknik enligt vad motionen anför, 2. att uttalar sig föratt ett fackligt forskningsinstitut inrättas i enlighet med vad som anförs imotionen, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad motionen anför om produktionsskatt, och yrkesutbildning. 1983/84:1907av () och () Imotionen yrkas att upphäver reform innebärande rösträtt förpersonalrepresentanterna i statliga styrelser. 1983/84:1909av m. fl. 1motionen yrkas att hos regeringen anhåller om en utredning aveventuellt missbruk av skadeständsmöjligheterna i den arbetsrättsligalagstiftningen i enlighet med vad som i motionen anförs. 1983/84:1916av m. fl. (m, c, fp) Imotionen yrkas atl hos regeringen anhåller om förslag till förbud motblockad av företag där det inte finns någon fackligt ansluten för dess vägranatt teckna avtal separat eller via arbetsgivarorganisation. AU 1984/85:3 5 1983/84:1917aFilip m.fl. (m, c, fp) Imotionen yrkas att hos regeringen anhåller om förslag lagstadgadnegativ föreningsrätt. 1983/84:1934av m.fl. (c, m, fp) ImoUonen yrkas att hos regeringen anhåller om förslag till förbud motblockad av enmansföretag för dess vägran att teckna avtal separat eller viaarbetsgivarorganisation. 1983/84:1956av m.fl. (m, c, fp) 1motionen yrkas att hos regeringen anhåller om sådana ändringar i 39§ medbestämmandelagen att arbetstagarorganisation inte ges möjlighet attutestänga företag utan kollektivavtal/separatavtal från att konkurrera omentreprenader på likvärdiga villkor. 1983/84:1958 av m.fl. (vpk) I motionenyrkas 1. att hemställer hos regeringen om förslag som innebär a) attarbetsmarknadslagarna tillförs följande demokrafiska rättigheter för fackförening: utvidgad förhandlingsrättoch informafionsrätt i alla frågor utan undantag, att gälla även påkoncernnivå, lagstadgad strejkrätt för lokal och central fackförening, vetorättför fackförening i följande frågor; företagsnedläggelser, rationaliseringar,avskedanden och omplaceringar, i alla entreprenadfrågor, i data- ochteknikfrågor samt arbetsorganisationsfrågor, b) att inga strejkskadestånd skallkunna utdömas och därmed fredspliktsbestämmelserna i lagen utmönstras, c) att deltagande i strejk aldrigfår utgöra saklig grund för avskedande, d) attfacklig organisation och dess förtroendevalda skall ha rätt att solidarisera sig med strejkande utan påföljder eller hinder i lagstiftningen, e) atträtten att tillgripa lockout upphör och att arbetsköparnas möjlig het att använda lockout som ekonomiskt påtryckningsmedel omöjliggörs, f) attde anställda och deras fackliga organisafioner skall ha rätt fill politisk verksamhet på arbetsplatsen, g) attfackföreningarna skall ha rätt fill internationella solidaritetsak tioner utan begränsningar. Yrkande 2 i motionenbehandlas i AU 1984/85:5. 1983/84:1963av m.fl. (m) Imotionen yrkas att begär förslag från regeringen innebärande att målsom rör enskilds förhållande i arbetslivet skall handläggas i allmän domstol istället för i arbetsdomstolen. 1983184:1964av m.fl. (m) Imotionen yrkas att beslutar att löneavdrag för fackliga avgifterskall få ske endast i de fall där den enskilde arbetstagaren skriftligt begärteller medgivit detta. AU 1984/85:3 6 1983/84:2029 a\ m.fl. (m) I motionenyrkas 1. attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om representafion för arbetstagare vid fullgörande av förhandlings- och informationsskyldighet enligt lagen om medbestäm mande i arbetslivet (MBL), 2. attriksdagen beslutar att upphäva reglerna om facklig vetorätt i 38- 40 §§ MBL, 3. attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag till förbud mot blockad av enmansföretag, 4. att beslutar att hosregeringen begära förslag till begränsning av facklig organisations rätt attgenomföra blockad av företag enligt vad som anförs i motionen, 5. att beslutar attinföra negativ föreningsrätt i MBL, 6. att beslutar attbegränsa närvarorätten för personalrepresentanter i statliga styrelser, 7. att beslutar attförhandlingsskyldigheten på det statliga området inkl. regeringens kansli skallbegränsas på sätt som framgår av motionen, 8. att beslutar att hosregeringen begära att den översyn av MBL vad avser den kommunala ochlandstingskommunala sektorn, om vilken fattat beslut, genomförs, 9. att beslutar att hosregeringen anhålla om en analys av konsekvenserna av den arbetsrättsligalagstiftningen i fråga om skadestånd och förslag till åtgärder enligt motionenssyfte, 10. attriksdagen beslutar att hos regeringen anhålla om en översyn av arbetstagarbegreppet i enlighet med vad som anförs i motionen, 16.att beslutar att hos regeringen begära förslag till begränsning avarbetsdomstolens uppgifter i syfte att stärka den enskildes arbetsrättsligaställning pä sätt som anges i motionen. MoUonen behandlas i övrigadelar i AU 1984/85; 2, 4 och 6. 1983/84:2123av () och () Imotionen yrkas att uttalar att ökat utrymme bör ges för ideellainsatser i offentlig verksamhet såsom inom skolan och vårdsektorn. 1983/84:2393av m.fl. (m) Imotionen yrkas att hos regeringen begär förslag om införande av negativföreningsrätt. Vpk ställer sig t motion 1958 kritiskt till självabegreppet medbestämmande och menar att kapitalister och löntagare haroförenliga klassintres- AU 1984/85:3 7 sen.De kan inte bestämma gemensamt. Däremot kan facket genom självständig kamptvinga fram eftergifter av arbetsgivarna och påverka deras beslut. En sådankamplinje sägs i motionen förutsätta andra begrepp än medbestämmande ochmedansvar. För att de anställda skall kunna hävda sina intressen behöverarbetsmarknadslagarna tillföras följande demokratiska rättigheter förfackföreningarna: Utvidgadförhandlings- och informationsrätt i alla frågor som den fackliga organisationenvill ta upp. De bestämmelser om undantag som finns skall slopas. Fackligarepresentanter skall kunna utnyttja den information som ges utan att beläggasmed sekretess av företag eller myndigheter. Lagstadgadstrejkrätt för lokala och centrala fackföreningar. För att en fackföreningsförhandlingsverksamhet skall bli meningsfull får föreningen inte hindras atttillgripa stridsåtgärder när den anser att detta är befogat. All lagtext somhindrar att strejkvapnet tillgrips måste slopas. Detta innebär att ingastrejkskadestånd skall kunna utdömas och att fredspliktsbestämmelsernautmönstras ur lagen. Vidare bör deltagande i strejk aldrig få utgöra sakliggrund för avskedande. Fackligt förtroendevalda kan känna det som en tung bördaatt behöva gå emot sina egna medlemmar när dessa går i strejk. En fackligorganisafion och dess förtroendevalda bör ha rätt att solidan"sera sig medde strejkande utan påföljder eller hinder i lagstiftningen. Ikraft av sitt ägande till produktionsmedlen har kapitalägarna en nästan totalöverlägsenhet i frågor av avgörande betydelse för löntagarna. Strejk ochlockout kan inte sägas vara jämförbara vapen mellan jämbördiga"parter". Arbetsgivarnas lockouträtt bör slopas. I fackföreningarnasrättigheter föreslås därutöver ingå: Vetorättför fackföreningarna i fråga om företagsnedläggningar, rationaliseringar,avskedanden, omplaceringar, entreprenadfrågor, data- och teknikfrågor samtarbetsorganisationen. Rättför de anställda och deras fackliga organisationer att bedriva politiskverksamhet på arbetsplatsen. Rättför fackföreningarna att utan begränsningar företa internationellasolidaritetsakfioner. Imotion 1958 framhåller vpk som särskilt viktigt att man förstärker facketsmöjligheter att kontrollera och påverka teknikens användning och utveckling.Detta behandlas närmare i en annan partimotion, 880. I den motionen anför vpkbl. a. att de arbetandes fackliga organisafioner måste rustas kamp för enarbetsorganisation och för tekniska lösningar som utgår från de arbetandesbehov. Facket måste utarbeta egna alternativ och bedriva ett självständigtforsknings- och utvecklingsarbete om teknik och arbetsorganisation. Till kravenpä en teknik på de arbetandes villkor hör facklig vetorätt som förstärkning avfackets förhandlingsposition liksom en övergång från löne- tillproduktionsbeskattning för att hindra att arbetskraft enbart av lönsamhetsskälersätts av maskiner och ny teknik. AU 1984/85:3 8 naav den nya tekniken bör komma hela samhället till del och användas till attbekosta bl. a. införande av sex timmars arbetsdag. Vidarebör facket få möjlighet att styra teknikutvecklingen genom t. ex. ett fackligtforskningsinstitut. Yrkesutbildningen bör innefatta de datatekniska tillämpningarnamen inte på bekostnad av inlärningen av de grundläggande yrkeskunskaperna inomvaije bransch. Med hänvisning härtill begärs i motion 880 en lagstiftning sominnebär a) vetorätt för de anställdaslokala fackliga organisationer vid införande av ny teknik i arbetslivet, b) rätt för lokal fackligorganisation att för egna bearbetningar på arbetsköparens bekostnad utnyttjaden dator som denne har tillgång fill, c) rätt för lokal fackligorganisation att på arbetsköparens bekostnad utnyttja arbetstagarkonsulter vidinförande av och förändring av datasystem och för utredning av möjligaförändringar i redan befintliga datasystem, d) rättför lokal facklig organisation till fullständig tillgång till underlag och utredningar som ligger till grund för föreslagna och befintliga datasy stem, e) rätt för allaanställda till omskolning i ny teknik. Vidare föreslås i motionen att anslutersig till vad i motionen anförs om ett fackligt forskningsinstitut, produktionsskatt,sex timmars arbetsdag och yrkesutbildning. Omriksdagen avvisar förslaget i motion 880 om en generell vetorätt vid införandeav ny teknik så föreslås i motion 427 av (vpk) och Lars-OveHagberg (vpk) att de fackliga organisationerna i vart fall får vetorättbeträffande tekniska system som kan kränka de anställdas personliga integritet.Motionärerna pekar bl. a. på att datorer exakt kan registrera hur snabbt enanställd arbetar, hur många pauser som görs eller vilka fel som begås. Mångagånger ger datorsystemen en överinformation som sägs göra det möjligt förarbetsgivaren att ta fram uppgifter som kan vara kränkande för den anställdespersonliga integritet. Den begränsade vetorätt som förordas i motionen avseratt möjliggöra för de anställda att bemästra integritetsproblem av det slaget. I slutbetänkandet Datorer och arbetslivetsförändring (SOU 1984:20) ägnar dataeffektutredningen ett kapitel åtdatorisering och medbestämmande. Utredningen anger tre områden som den anservara centrala för att stödja de anställdas förutsättningar att utöva sittmedbestämmande vid planering, utveckling och införande av datateknik; 1) Stöd genom brasystemutvecklingsmodeller och -metoder. I det avseendet förordas ett"tvärdisciplinärt FoU-program" samt ekonomiskt stöd till bl. a.fackliga organisationer för spridning av forskningsresultat. 2) Stöd genom lagar och avtal.Inga förändringar föreslås i lagstiftningen AU 1984/85:3 9 Förbättringar förutsätts kunna uppnås i första hand genom avtalmellan parterna. Utredningen framhåller särskilt; Medbestämmandeprocessen måste komma igång tidigtvid utvecklingen och införandet av datatekniken. Despeciella problem som uppstår i koncernföretag i medbestämmandefrågor måstelösas. Detär viktigt att de lokala fackliga organisationerna ges möjlighet till assistansfrån ombudsmän och konsulter. Fackligtförtroendevalda och övriga anställda mäste ges ökade möjligheter till utbildning. 3) Stöd genom kompetenshöjning hos de anställda somger dem kunskaper om datateknikens möjligheter och effekter, om brasystemutvecklingsmodeller och om lagar och avtal. Dataeffektutredningenberör i ett annat avsnitt frågan om de anställdas integritet på arbetsplatsen.Denna fråga bör uppmärksammas enligt utredningen, som anför att datateknikenkan användas för kontroll av anställda på så sätt att styr- ochkontrollsystemens uppgifter återförs på enskilda anställda. Därigenom kan denenskildes integritet hotas. Utredningen anser att datalagen bör skärpas tillskydd för den enskildes integritet så att man lokalt får möjlighet att taställning till om den typ av uppgifter det här är fråga om skall få registrerasoch utnyttjas vid bedömning och värdering av enskilda anställda. Förslaget i motion 1958 om demokratiska rättigheterför fackförening har framförts tidigare av vpk, senast i en motion förra åretsom behandlades i AU 1983/84:5 (s. 7-8 och res. 1 av vpk). Likaså harmotionsförslag tidigare framställts av vpk om medbestämmande vid tekniskutveckling. I AU 1982/83:6 (s. 12-13 och res. 8 av vpk) behandlades förslag idet ämnet motsvarande yrkandena I och 2 i den nu föreliggande motionen 880.Förslag beträffande sex timmars arbetsdag (yrkande 3 i samma motion) behandlasi AU 1984/85:2 med anledning av två andra vpk-motioner, 1983/ 84:1049 och 1337. Informationoch förhandlingar i mindre företag Medbestämmandelagen (MBL) ger i 10-17 §§ regler omförhandlings-rän och i 18-22 §§ reglerom rätt till information. Skyldighetenför arbetsgivarna att på grund av dessa regler träda i förhandling resp. lämnainformation skall fullgöras mot den lokala arbetstagarorganisationen om detfinns en sådan på arbetsplatsen (14 resp. 20 §§). AU 1984/85:3 10 I motion 2029 av m.fl. (m) anförsatt på de mindre arbetsplatserna som inte har någon facklig klubb kommerarbetsgivarens fackliga motpart att utgöras av den fackliga avdelningen. Dettaleder till att arbetstagarna ofta representeras av en facklig ombudsman utananknytning till det företag det gäller. Ombudsmannen kan ha sin verksamhetförlagd till en ort långt ifrån den aktuella arbetsplatsen, med begränsademöjligheter att sätta sig in i de förhållanden som där råder. Detta strider motdet grundläggande syftet med lagen, nämligen att ge ett ökat inflytande åt dedirekt berörda på arbetsplatserna. Enligt mofionärerna är det därför skäl attöverväga en begränsning av MBL:s giltighet för de små företagen att lämna engaranti för de lokalt anställda om deltagande i och direkt ansvar vidförhandlingar och information. Regeringen bör få i uppdrag att göra en översynav MBL med syfte att stärka de lokalt anställdas inflytande. m.fl. (c) anser i motion 868 att problemet med de små företagen utanfackklubb ökat till följd av centraliseringen inom fackföreningsrörelsen medbildande av storavdelningar. Motionärerna föreslår den ordningen att arbetsgivarenvid sådana företag inleder information och förhandlingar direkt med anställdaoch därefter lämnar en skriftlig rapport till vederbörande fackligaavdelning. Efter en rimlig respit-tid bör arbetsgivarens skyldigheter enligtMBL anses vara fullgjorda. Förslag till lagändring med denna inriktning börbegäras av regeringen. 1samma motion föreslås även att arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familjskall undantas från MBL. Därmed skulle i realiteten alla egenföreta-gare kommaatt undantas och den undantagsregel för tillämpningen som redan finns i lagenom anställningsskydd beträffande familjemedlemmar skulle också komma att gällapå medbestämmandeområdet. Liknande motionsyrkanden beträffande förhandlings-och informationsskyldighetens fullgörande i mindre företag behandlades förtahösten i AU 1983/84:5 (s. 9-11) samt reservationerna 4 (m) och 5 (c). Enligt 38-40 §§ MBL skall en arbetgivare först taupp förhandlingar med fackklubben om det är meningen att ett visst arbete skallutföras på entreprenad eller som uppdrag, dvs. av andra än företagets egnaanställda. Från denna förhandlingsskyldighet för arbetsgivaren görs undantag omdet aktuella arbetet är kortvarigt och tillfälligt, om det kräver särskildsakkunskap eller om den tilltänkta åtgärden i liknande fall tidigare godtagitspå den fackliga sidan. Skyldigheten att förhandla förutsätter dessutom attarbetet omfattas av det kollektivavtal som gäller på företaget. AU 1984/85:3 11 Arbetsgivaren kan förbjudas att lägga ut arbetet påentreprenad (motsv.) om åtgärden 1) kan antas medföra att lag eller avtalkommer att sättas åsido eller 2) på annat sätt skulle komma att strida mot vadsom är allmänt godtaget inom parternas avtalsområde. Denna fackliga vetorättutövas normalt på fackförbundsnivå. Arbetsgivarenkan sätta sig över ("genombryta") vetot men riskerar då att få betalaskadestånd om vetot varit befogat. Å andra sidan blir den fackligaorganisationen skadeståndsskyldig om den lagt ett veto utan att ha haft fog fördet. Såväl arbetsgivare som fackliga organisationer har av dessa skäl avarbetsdomstolen dömts att betala skadestånd till motparten. Enligt motion 2029 av m. fl. (m)medför den tillämpning som i praktiken sker av bestämmelserna om entreprenad iMBL allvarliga olägenheter. Avsikten med bestämmelserna har aldrig varit atthindra seriösa entreprenörer, men detta sägs förekomma i många fall för attutöka arbetsuppgifterna på den egna arbetsplatsen. Som ännu allvarligare angesatt vetorätten används för att utestänga företagare. a. händer det attvissa företag, t. ex. enmansföretag, blir systematiskt svartlistade. I praktikenhar de fackliga organisationerna därmed möjlighet att ålägga företagarenäringsförbud. Det inträffar, fillägger motionärerna, att fackliga organisationerbedriver veritabla "razzior" för att kontrollera om företag harfullgjort sina skyldigheter i fråga om skatter och avgifter etc. Motionärernaanser att det inte kan accepteras att fackliga representanter utanför lagaroch förordningar upphöjer sig själva till dömande instans eller tar sig rättatt utöva etableringskoniroll. Vetorätten har kommit att användas pä ett sättsom inte kan accepteras i ett rättssamhälle. Frågan kan inte överlåtas fillreglering i avtal mellan arbetsmarknadens parter.