bet · G801UU12 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 fråga om observatörskap i IGGI(on ) framhöll utskottet ibetänkande 1983/84:15 att det UU1984/85:12 ' 122 inte fanns några biståndspolitiska skäl för ett sådant.Denna bedömning kvarstår. Inte heller i övrigt finns det enligt utskottetsmening några skäl för fortsatt medverkan som observatör i IGGI. Sverigesändrade hållning i FN angående frågan om självständighet kantillsammans med svenskt observatörskap i IGGI skada utrikespolitiskaanseende eftersom det är uppenbart att den indonesiska regeringen drar nytta avIGGI och del indirekta godkännande av den indonesiska regeringens politik somenligt utskoltets mening ligger i observatörskapel. Utskottet föreslår därför attSverige lämnar IGGI och ansluter sig därmed till yrkande 5 i motion 698. dels att utskottets hemställan ipunkt 5,7 moment 28 bort ha följande lydelse: 28,beträffande observatörskap i IGGI attriksdagen med bifall till motion 1984/85:698, yrkande 5 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. (vpk) anser dels alt den del av utskottetsyttrande på s, 70 som börjar med "Utskottet har inte" och slutar med"avstyrks därför," bort ha följande lydelse: Ulskotiet anser därför att en redogörelse från den svenskaregeringen, som grundas pä de uppgifter som ambassaden i , SIDA:sbisländspersonal i och andra källor kan bidra med, verksamt skullebidra till ökad kunskap och korrekt information om förhållandena i landet. Detskulle ge bäde svensk oeh internationell opinion möjlighet att ta ställning påell så långt som möjligt objektivt sätt. Det är viktigt alt såväl negativa sompositiva fakta angående katastrofens orsaker, etiopiska myndigheters agerandeoch internationell påverkan från olika håll redovisas. Ett förtjänstfullt stegi dessa avseenden har redan tagils i den landöversikt för som lämnas ibudgetpropositionen och i de frågesvar om förhållandena i som avgivitsav utrikesministern i och , Därmedbifalls yrkande 2 i motion 421, 1 samma motions yrkande 1 föreslås att böruttala sig för ett närmare samarbete med på alla områden och i yrkande3 att regeringen bör undersöka möjligheterna för en svensk medling i denpågående inbördeskonflikten. De historiskt sett långvariga och nära kontakterna mellanAbessinien/ och talar enligt utskottets mening för ett fortsattsamarbete på alla plan. Det är en fördel för utvecklingen på omEtiopien kan fortsätta den balansgäng som det talas om i budgetproposi- UU1984/85:12 123 Kan bidra lill detta och bli "ett avEtiopiens fönster mot väst", har vårt land på ell verksamt sätt bidragittill avspänningen och stabiliteten i området. Förbindelser mellan länderbestäms inte huvudsakligen av riksdags- och regeringsbeslut utan växer framtill följd av handlingar hos enskilda människor, företag, organisationer ochmyndigheter. Det oaktat saknar del inte betydelse vilka ställningstaganden somgörs i resp. parlament. Utskottet anser därför att ell uttalande av det slag somyrkas i motion 421 är befogat och bifaller därmed yrkande 2 i motionen.Inbördeskonflikten i är av gammalt datum och flera parter ärinblandade i den. Mot bakgrund av de ovannämnda gamla och goda förbindelsernamellan och befolkningen i skilda delar av anser utskottet allett svenskt initiativ till medling i konflikten är mycket meningsfullt, har högaktualitet och stora utsikter lill framgång. Därmed bifalls yrkande 3 i mofion421. t/e/iatt utskottets hemställan ipunkt 5.7 momenten 36, 37 och 38 bort ha följande lydelse: 36. beträffandedistribution av katastrofhjälp i attriksdagen med bifall till motion 1984/85:421 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 37. beträffandeökai samarbete med attriksdagen med bifall till motion 1984/85:421 yrkande I som sin mening gerregeringen lill känna vad ulskotiet anfört, 38. beträffandesvensk medling i attriksdagen med bifall till motion 1984/85:421 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottei anfört. Medelsramen för enskilda organisationer (), afUgglas (m), (), (), (). PärGranstedt (c) och () anser delsatt den del av utskottetsyttrande på s. 70 som börjar med "Utskottet kan" och slutar med"avstyrks följaktligen." bort ha följande lydelse: De enskilda organisationerna utför med knappa resurser ettmycket effektivt biståndsarbete. Då de har god kännedom om lokala förhållandenoch de verkliga behoven och kan arbeta mer informellt än en statlig myndighetoch vid sidan av etablerade maktstrukturer har dessa organisationer oftasärskilt goda möjligheter att nå de mest utsatta grupperna i fattiga länder.Biståndet via enskilda organisationer ges vidare mestadels tillsysterorganisationer i varigenom karaktär av stöd till regimerundviks. Detta bidrar till ökad pluralism i och sålunda även lill endemokratisk samhällsutveckling. Mot denna bakgrund är del UU1984/85:12 124 angeläget att de enskilda organisationerna i ökandeutsträckning används som kanaler för förmedling av bistånd till u-länderna.Utskottet föreslår därför med anledning av yrkande 10 i motion 593, yrkande 11i motion 1261 såvitt nu är i fråga och yrkande 14 i motion 1678 samt motion2413 att ytterligare 40 milj. kr. utöver i budgetpropositionen föreslagna 300milj. bör ges i bistånd genom de enskilda organisationerna. Yrkande 1 imotion 493 oeh yrkande 16 i motion 2419 avstyrks. dels att utskoltets hemställan i punkt 5 moment 39 bort haföljande lydelse: 39.beträffande medelsramen för enskilda organisationer attriksdagen, med avslag på motion 1984/85:493 yrkande 1 och motion 1984/85:2419,yrkande 16 och med anledning av mofion 1984/85:593 yrkande 10, mofion1984/85:1261 yrkande 11 såvitt nu är i fråga, mofion 1984/85:1678 yrkande 14och motion 1984/85:2413 saml med ändring av budgetpropositionens förslag, sommedelsram för Enskilda organisationer för /86 godkänner ettbelopp av 340 milj. kr.. Stöd till Kyrkornas världsråds fredsprogram m. m. (), () och ()anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 71 som börjar med "Ett förslag" och slutar med"motion 2412." i stället bort ha följande lydelse: Enligt utskottels meningfinnsdet ell nära samband mellanfred, utveckling och mänskliga rättigheter. Den ekumeniska organisationenKyrkornas världsråd har i särskilt hög grad ställt dessa frågor i fokus. Dessopinionsbildande verksamhet har stor genomslagskrafi genom organisationensmedlemskyrkor i ett hundratal länder. SIDA har tidigare lämnat betydande bidraglill Kyrkornas världsråds program för fred, nedrustning och mänskligarättigheter. Detta stöd, som haft avgörande betydelse för programmet, upphördemed utgången av /84. Utskottet finner det emellertid naturligt att SIDA gerstöd åt en verksamhet som är inriktad på information och projekt avseendefred, utveckling och mänskliga rättigheter i och ansluter sig därmedtill det förslag som lämnas i motion 2412. dels alt utskottets hemställan ipunkt 5.7 moment 41 bort ha följande lydelse: 41. beträffande stöd till Kyrkornasvärldsråds fredsprogram m. m. att med bifall till motion 1984/85:2412som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om bidrag lillKyrkornas världsråd. UU 1984/85:12 125 Återinförande av anslagsposten för miljö, markvård ochenergi (), afUgglas (m), (), (), (). PärGranstedt (c) och () anser att den del av utskottets yttrande på s. 74 som börjar med"Liksom förra" och slutar med "motion 1678." bort haföljande lydelse: Miljö- och markvärd är centrala frågor i varjeframtidsinriktat bistånd; de gäller ytterst uppgiften att rädda själva grundvalenför människans överlevnad. Det är därför viktigt att givarländerna på olika sättklargör för mottagarländerna att en betydande del av biståndetfortsättningsvis måste ges en långsikfig inriktning på mark- ochmiljövårdsinsalser. Dit hör också sådana energiförsörjningsåtgärder som kanminska behov av brännved. Ett sätt att understryka att bistånd måste ha en starkinriktning på miljövård är alt avdela särskilda belopp för detta ändamål. Dettaär emellertid inte längre fallet i de svenska biståndsanslagen. Den tidigareanslagsposten Miljö- och markvård samt energi har upphört och insatserna underdenna numera förts lill anslagsposten Försöksverksamhet och metodutveckling m.m. Del har också sagts alt miljö-, markvårds- och energiinsatser främst börbedrivas inom del landprogrammerade samarbetet. Utskottet anser det beklagligt att något särskiltmiljövårdsanslag inte längre existerar. Under posten Försöksverksamhet faller,som titeln anger, i första hand experimentell, nyskapande och tillfälligverksamhet. Denna bör vara arlskild från reguljära och långsikligamiljövårdsprogram. Inte heller är det enligt utskottets mening tillfyllest althänvisa miljö- och markvårdsfrågor till landramssamarbetet. Dessa frågor harofta regional karaktär varför del är väsentligt att miljö- ochmarkvårdsinsatser också kan göras utanför programländerna. Utskottet villdärför föreslå att en särskild anslagspost för miljö, markvård och energi återinrättas, såsom föreslås i motion 593 yrkande 2 och motion 1261 yrkande 10 samtmotion 1678 yrkande 4. för miljö, markvård och energi , , och (alla m) anser, under förutsättning avbifall fill reservation 36, att utskottets hemställan i punkt5.7 moment 44 bort ha följande lydelse: 44. beträffande återinförande m. m. avanslagsposten för miljö, markvård och energi attriksdagen, med avslag på motion 1984/85:593 yrkande 11 och motion 1984/85:1678yrkande 4 i vad avser beloppet och UU1984/85:12 126 med anledning av motion 1984/85:593 yrkande 2 och motion1984/85:1678 yrkande 4 utom i vad avser beloppet samt med ändring av förslageti budgetpropositionen bifaller förslaget i motion 1984/85:1261 yrkande 10 ochsom sin mening ger regeringen till känna att anslagsposten Miljö, markvård ochenergi bör inrättas och till denna anslås 125 milj. kr. för miljö, markvård och energi och (bådac) anser, under förutsättning av bifall till reservation 36, att utskottets hemställan i punkt5.7 moment 44 bort ha följande lydelse: 44. beträffande återinförande m. m. avanslagsposten för miljö, markvård och energi attriksdagen med avslag på motion 1984/85:593 yrkande 11 och motion 1984/85:1261yrkande 10 i vad avser beloppet och med anledning av motion 1984/85:593 yrkande2 och motion 1984/85:1261 yrkande 10 utom i vad avser beloppet samt med ändringav budgetpropositionens förslag bifaller förslaget i motion 1984/85:1678yrkande 4 och som sin mening ger regeringen lill känna alt den särskildaanslagsposten Miljö, markvård och energi bör återinföras och till denna anslås300 milj. kr. för miljö, markvård och energi anser, under förutsättning av bifall till reservation 36, att utskottets hemställan i punkt5.7 moment 44 bort ha följande lydelse: 44. beträffande återinförande m. m. avanslagsposten för miljö, markvård och energi att riksdagenmed avslag på motion 1984/85:1678 yrkande 4 och motion 1984/85:1261 yrkande 10,båda i vad avser beloppet, och med anledning av motion 1984/85:1678 yrkande 4och motion 1984/85:1261 yrkande 10, båda utom i vad avser beloppet, samt medändring av förslaget i budgetpropositionen bifaller förslaget i motion1984/85:593 yrkandena 2 och 11 och som sin mening ger regeringen till känna attanslagsposten Miljö, markvård och energi bör återinföras och till denna anslås100 milj. kr. UU1984/85:12 127 (), afUgglas (m), (), (), (), PärGranstedt (c) och () anser delsatt den del av utskottetsyttrande på s. 74 som börjar med "I sin" och slutar med"upptagna beloppet." bort ha följande lydelse: Regeringen föreslår i budgetpropositionen att till dennyinrättade posten Försöksverksamhet och metodutveckling anslås 145,6 milj.kr. Utskottet finner del föreslagna beloppet rimligt med hänsyn lill deinsatser med undantag av områdena miljö, markvård och energi som avsesfalla under denna anslagspost. dels att utskottets hemställan ipunkt 5.7 moment 45 bort ha följande lydelse: 45. beträffande anslagspostenFörsöksverksamhet och metodutveckling attriksdagen för /86 godkänner ett belopp av 145,6 milj. kr.. dels att den del av utskottelsyttrande på s. 75 sorn börjar med "SIDA administrerade" och slutarmed "följaktligen avstyrks." bort ha följande lydelse: Att bereda studenter från en studieplats iSverige är ofta ett bra sätt att ge bistånd till ländernas utveckling. Destudenter som får utbildning i vårt land kan förväntas göra betydelsefullainsatser i sina hemländer. Biståndsmedel bör därför kunna användas också förall finansiera studier och uppehälle vid svenska högskolor för ungdomar fråntredje världen. Med tillstyrkan av motion 792 (fp) föreslår utskottet allregeringen ger SIDA och UHÄ i uppdrag att studera förutsättningarna för att medbiståndsmedel finansiera studier och uppehälle vid svenska högskolor för 300studerande från utvecklingsländer. dels att utskottels hemställan ipunkt 5.7 moment 46 bort ha följande lydelse: 46.beträffande stipendieprogram för u-landsstudenter attriksdagen med bifall till motion 1984/85:792 som sin åsikt ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, UU1984/85:12 128 och (båda c) anser delsatt den del av utskottetsyttrande på s. 81 som börjar med "Utskottet kan" och slutar med"mofion 1678." bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen att det är värdefullt med enallsidig belysning och debatt om situationen i u-världen vid sidan av deomfattande kunskaper om som SIDA förmedlar. Utskottet ansluter sigdärför lill det förslag som framförs i yrkande 15 i motion 1678 att frånanslaget C . bör avdelas lill utrikespolitiska ell kontinuerligt forsknings- och informationsarbete kring tredjevärldens politiska, sociala och ekonomiska problem. dels att utskottets hemställan ipunkt 6 moment 2 bort ha följande lydelse: 2.beträffande särskilda medel till utrikespolitiska institutet attriksdagen med bifall fill motion 1984/85:1678 yrkande 15 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Berfil Måbrink (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 82 börjar med "Utskottet delar" och på s. 83slutar med "denna riktning." bort ha följande lydelse: I väntan härpå anser utskottet det emellertid motiveratatt SIDA beviljas medel för de nya tjänster som SIDA begärt i denanslagsframställning som ligger till grund för budgetpropositionen.Medelsbehovet härför har beräknats till 1,7 milj. kr. Det är i längden inteförsvarbart alt ställa ökande krav på SI DA, bl. a. på områden som miljöbiståndoch bistånd till kvinnor utan att också ställa större administrativa resurserlill myndighetens förfogande. SIDA intar ju i jämförelse med andra myndigheterden särställningen att verksamhetsanslaget ökar i proportion tillbruttonationalinkomsten. Med sittställningstagande tillstyrker utskottet yrkande 12 i motion 2419. dels att utskottels hemställan ipunkt 7 moment 1 bort ha följande lydelse: attriksdagen med bifall fill mofion 1984/85:2419 yrkande 12 och med ändring avbudgetpropositionens förslag lill Styrelsen för internationell utveckling(SIDA) för /86 anvisar ett förslagsanslag av . UU1984/85:12 129 (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 85 börjar med "På uppdrag" och på s. 86 slutar med"avstyrks därför." bort ha följande lydelse: I sin behandling av SAREC:sanslagsframställning harregeringen endast beviljat cirka hälften av den ökning SAREC begärt. I sinamotiveringar hänvisar regeringen bl. a. till den pågående översynen av SAREC. Utskottei anser emellertid att SAREC inte minst med hänsyntill behov av forskningsresurser på miljöområdet, bör kunnatillerkännas den begränsade anslagshöjning myndigheten begärt. Med ändring avpropositionens förslag förordar utskottet därför all anslaget till SAREC skalluppgå fill 185 milj. kr. dels att utskottets hemställan ipunkt 9 moment 2 bort ha följande lydelse: 2.beträffande anslag till SAREC attriksdagen med bifall fill mofion 1984/85:2419 yrkande 18 och med ändring avbudgetpropositionens förslag till Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) /86 anvisar ett reservationsanslag av . , , och (alla m) anser dels att den del av utskoltetsyttrande på s. 91 som börjar med "Mot denna" och slutar med"motion 2419." bort ha följande lydelse: Med hänsyn till att reservationerna under BITS anslag ärså betydande finner emellertid ulskotiet att delposten för u-krediter kanminskas till 425 milj. kr., dvs med 50 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag för nästkommande budgetår. Yrkande 12 i motion 593, såvitt nu är ifråga, yrkande 2 i motion 1678 och yrkande 13 i motion 2419 avstyrks därmed. dels alt utskottets hemställan ipunkt 11 moment 1 bort ha följande lydelse: attriksdagen med avslag på motion 1984/85:593, yrkande 12, såvitt nu är i fråga,motion 1984/85:1678, yrkande 2 och motion 1984/85:2419, yrkande 13, samt medändring av budgetpropositionens förslag som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskollet anfört, 9 1984/85. UU1984/85:12 130 och (båda c) anser dels att den del av utskottelsyttrande på s. 91 som börjar med "Mot denna" och slutar med"motion 2419" bort ha följande lydelse: Utskottet finner emellertid att delposten för u-krediter ibudgetpropositionens förslag är för stor, särskilt som de belopp som hittillsanslagits inte kunna utnyttjas av BITS. Den bör minskas till 275 milj. kr.,dvs. med 200 milj. kr. i förhållande lill regeringens förslag för nästkommandebudgetår. Ulskotiet ansluter sig därmed lill det förslag som framförs iyrkande 2 i motion 1678. Yrkande 12 i motion 593 och yrkande 13 i motion 2419avstyrks. dels all utskottets hemställan ipunkt 11 moment 1 bort ha följande lydelse: altriksdagen med avslag på motion 1984/85:593 yrkande 12 och motion 1984/85:2419yrkande 13 samt med ändring av budgetpropositionens förslag bifaller förslageti motion 1984/85:1678 yrkande 2 och som medelsram för u-krediter för budgetåret1985/86 godkänner ett belopp av 275 milj. kr.. dels att den del av utskottetsyttrande på s. 91 som börjar med "Mot denna" och slutar med"motion 2419." bort ha följande lydelse: Utskottei finner emellertid att det inte är motiverat atthöja medelstilldelningen för u-krediter mer än vad BITS själv föreslår i sinanslagsframställning. Regeringens förslag bör därför, i enlighet med vad somförordas i motion 593, sänkas med 100 milj. kr. och ett belopp på 375 milj. kr.avdelas för u-krediter. I konsekvens härmed avstyrks yrkande 2 i motion 1678 ochyrkande 13 i motion 2419. dels att utskottets hemställan ipunkt 11, moment 1, bort ha följande lydelse: attriksdagen med avslag på motion 1984/85:1678 yrkande 2 och motion 1984/85:2419yrkande 13, med ändring av budgetpropositionens förslag oeh med bifall tillmotion 1984/85:593, yrkande 12 såvitt nu är i fråga, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottei anfört, UU1984/85:12 131 (vpk) anser dels att den del av utskottelsyttrande som på s. 91 börjar med "I propositionen" och på s. 92slutar med "motion 2419." bort ha följande lydelse: I likhet med motionärerna kan inte heller utskottet finnaall regeringen i propositionen ger någon övertygande motivering till att BITSbör få disponera 100 milj. kr. mer för u-krediter än vad myndigheten i sinanslagsframställning anser sig ha behov av. Den avgörande invändning som utskottei vill rikta motregeringens förslag är emellertid alt u-krediter inte rimligtvis kan betraktassom bistånd. Det är istället fråga om en exportsubvenlion varsulvecklingseffek-ter är diskutabla och i alla händelser svåra alt mäta.Eftersom u-krediter endast skall beviljas kreditvärdiga länder innebär systemetatt svenska biståndsresurser dras från de fattigaste och mest behövandeländerna. Vidare är krediterna bundna till leveranser från . Av dessa skäl föreslär utskottet att u-kreditsystemetavskaffas och att några medel för detta ändamål inte ställs till regeringensförfogande nästa budgetår. I konsekvens med detta ställningstagande avstyrksyrkande 12 i motion 593, och yrkande 2 i motion 1678. dels att utskottets hemställan ipunkt 11 moment 1 bort ha följande lydelse: attriksdagen med avslag på motion 1984/85:593 yrkande 12 såvitt nu är i fråga ochmotion 1984/85:1678 yrkande 2, med ändring av budgetpropositionens förslag ochmed bifall till motion 1984/85:2419 yrkande 13, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. (), afUgglas (m), (), (), (). PärGranstedt (c) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 92 börjar med "Utskottet delar" och på s. 94slutar med "anses besvarat." bort ha följande lydelse: Härutöver lämnas i regeringens proposition inga egentligaupplysningar om den tilltänkta stödformens användning. Utskottet anser inte attriksdagen på denna grundval har möjlighet all göra någon meningsfull prövningav detta nya biståndspoliliska instrument. Detta innebär inte all utskottet motsätter sig varje formav belalningsbalansstöd till . Dessas skuldbörda är så stor att deli vissa UU 1984/85:12 132 situationerkan vara motiverat med särskilda stödoperationer. Innan ettbelalningsbalansstöd tas i bruk måste emellertid åtskilliga frågor belysas. Avpropositionen framgår inte klart vilka länder och vilka typer av skulder somskulle kunna komma i fråga. Det nämns inte vilka villkor som skulle varaförknippade med stödet eller vem den slullige förmånslagaren kan bli. Inteheller får besked om vilken omfattningen är av befintliga uteståendeskulder till eller hur skuldsitualionen i övrigt är i de aktuellaländerna. Ingenting sägs om beslutsordning för systemet. Pådenna grund avstyrker utskottet det föreslagna belalningsbalansstödet.Utskottet ansluter sig härmed lill den bedömning som görs i motionerna 593,1261 och 1678. Yrkande 14 i mofion 2419 avstyrks i konsekvens härmed. dels att utskottets hemställan i punkt 11 moment 4bort ha följande lydelse: att med avslagpå motion 1984/85:2419 yrkande 14, med ändring av budgetpropositionens förslagoch med bifall till motion 1984/85:593 yrkandena 3 och 7 samt yrkande 12 i ifrågavarandedel, motion 1984/85:1261 yrkande 12 och motion 1984/85:1678 yrkande 1 som sinmening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. , , och (alla m) anför: Utskottelsmajoritet framhåller i belänkandet att det finns anledning att kräva attmottagarlandet självt skall stå för en viss andel av de lokala kostnaderna förell utvecklingsprogram, i synnerhet när det gäller insatser av grundläggandebetydelse för landet. Verklighetensvarar inte mot denna inställning. I praktiken står numera för enmycket stor del av de lokala kostnaderna. Beräkningar visar att upp mot avdet landprogrammerade biståndet används för att täcka lokala kostnader.Eftersom ersättningen sker i utländsk, konvertibel valuta blirlokalkostnadstäckningen ett valutatillskott som det slår mottagarlandet frittatt disponera för ändamål som inte alls behöver ligga i linje med svenskabiståndspolitiska mål. Moderatasamlingspartiets utskottsföreträdare finner detta otillfredsställande. Det börligga i båda parters intresse att det reses krav på att mottagarlandet svararför en övervägande del av de lokala kostnaderna, i UU1984/85:12 133 synnerhet när det gäller projekt och program avgrundläggande betydelse för landets försörjning. I annat fall medverkar Sverigetill att frånta mottagarlandet dess ansvar för sin egen utveckling. (), afUgglas (m), (), (), (). PärGranstedt (c) och () anför: Enligt vår uppfattning bör överskottet av svenskjordbruksproduktion i högre grad kunna utnyttjas för biståndsändamål. Även omett mål för allt bistånd bör vara all bidra till förmåga att blisjälvförsörjande kommer framöver stora områden all lidasvår brist på livsmedel. Inte minst den fortlöpande miljöförstöringen och deåterkommande hungerkatastroferna tyder på detta. I genomsnitt av delsvenska skördeöverskottet går åriigen fill bistånd, varvid det upphandlas tillvärldsmarknadspriser. Vi anser att åtgärder bör vidtas för att öka storleken avde fasta åtaganden om spannmålsleveranser som gjort. Särskilt angelägetblir delta om eller när den internationella tillgången på vete minskar. Avveckling av biståndet till (vpk) anför: mottar betydande bistånd från . Samtidigtuppvisar detta land förhållanden som helt strider mot de biståndspolifiska målsom fastlagts av regering och riksdag. Rättslösheten i landet breder ut sig mer och mer.