bet · G801JuU12 · 1984-12-31 00:00:00 — står det emellertid klart att rättsläget, sådant det än är inom dennastraffria zon, inte är förenligt med en effektiv och konsekventnarkotikapolitik. Det är vidare enligt utskottets mening uttryck för en cyniskoch inskränkt syn på narkotikaproblemen att avfärda önskemål om enkriminalisering av detta område med argumentet att frågan har begränsadbetydelse; i själva verket torde det oftast vara inom just detta område som ettmissbruk inleds, t. ex. genom att lättledda ungdomar bjuds på narkotika avkamrater. Utskottet kan inte ställa sig bakom resonemangen om attbevisproblem och outvecklade analysmetoder bör leda till att man avslår frånalt utvidga del straffbara området. Det saknas anledning all vänta sig störreproblem i dessa avseenden vid narkotikabrottslighet än vid annan brottslighet.Allt talar för all praktiska frågor av denna art i tillämpningen får en lämpliglösning. När det gäller del argument mot en kriminalisering sominnebär att angrepp på gärningsmannens egen person av principiella skäl intebör straffbeläggas vill utskottet anlägga följande synpunkter. Det är en felsynatt tro all denna princip vid stiftande av strafflag undantagslöst kanappliceras på varje angrepp som riktar sig mot gärningsmannen själv. Principenbygger nämligen på tanken att gärningsmannen genom att angripa sig själv ellersin egendom avstår från det skydd som ett straffhot kan innebära. Denna tankekan inte appliceras på frågan om konsumtion av narkotika bör kriminaliseras.Genom att konsumera narkotika kan ju gärningsmannen inte anses ha avstått fråndet skydd mot narkotikans skadeverkningar som strafflagstiftningen kan ge. JuU1984/85:12 42 tillämpas beträffande konsumtion av narkotika följer ocksåav att missbrukaren genom sin befattning med narkotika äventyrar inte barasill eget liv utan också andras välfärd. De överväganden som utskottet nu har redovisat lederutskottet till uppfattningen alt all icke-medicinsk befattning med narkotikabör kriminaliseras. Någon straffbeläggning av själva berusningstillståndetanser dock inte utskottet vara lämplig. Straffvärdet inom det område som utskottet.sålunda anser bör bli täckt av straffansvar kommer självfallet att kunnavariera högst avsevärt; såväl böter som fängelse bör ingå i straffskalan. Närmare överväganden i fråga om den lagtekniskautformningen av den av utskottet förordade kriminaliseringen bör komma tillstånd inom . Ett förslag lill lagstiftning på området börsnarast föreläggas . Vad utskottet nu med anledning av motionerna 893,1357, 1522, 2485, 74, 77, 79, 80, 143 och 144 har anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande kriminalisering avicke-medicinsk befallning med narkotika attriksdagen med anledning av motion 1983/84:893 i denna del (yrkande 2), motion1983/84:1357 i denna del (yrkande I), mofion 1983/84:1522 i denna del (yrkande 3 delvis), motion 1983/84:2485 i denna del (yrkande 2), motion 1984/85:74, motion 1984/85:77, motion1984/85:79 i denna del (yrkande 1), mofion 1984/85:80 i denna del (yrkande I), motion 1984/85:143 i denna del(yrkande 1) och motion 1984/85:144 i denna del (yrkande I) som sin mening ger regeringen lillkänna vad utskottet anfört i detta hänseende. Uttalande om straffmätning m. m. (mom. 7) (), (), (), i (fp), (), ElvingAndersson (c) och () anser c/e/i att den del av utskottetsyttrande på s. 30 som börjar med "Utskottet, som" och slutar med"i propositionen" bort ha följande lydelse: Utskottet kan för sin del inte ställa sig bakomdepartementschefens uttalande om att förslagen i propositionen om ändradgradindelning och ändrade straffskalor inte bör leda till en strängarestraffmätning. Enligt utskottets mening är det i linje med tankarna imotionerna 1522 och 143 naturligt att de ändringar i skärpande riktning somförslagen innebär också kommer till uttryck i en skärpt päföljdspraxis. Vadgäller ändrad rubricering av ringa brott får motion 1522 anses tillgodoseddgenom förslagen i propositionen. JuU1984/85:12 43 dels att utskottets hemställanunder moment 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande uttalande omslraffmätning attriksdagen med anledning av motion 1983/84:1522 i denna del (yrkande 3 delvis)och motion 1984/85:143 i denna del (yrkande 2) godkänner vad utskottet uttalatom skärpt påföljdspraxis vid narkotikabrott. Gärningsformer i narkotikastrafflagen (mom. 10) (), (), (), i (fp), (), ElvingAndersson (c) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 31 med "I fråga om/ö'rva>v"och slutar pås. 32 med "dessa delar" bort ha följande lydelse: När frågan om det straffbara området beträffande/örvaVv avnarkotika nu åter aktualiserats vill utskottet som sin mening uttala attbegränsningen av straffansvarets omfattning till sådana fall näröverlåtelsesyfte har förelegat är omotiverad. Enligt utskottets mening finnsdet nämligen inga sakliga skäl till varför förvärv av narkotika för eget brukbör vara undantaget från det straffbara området enligt denna gärningsform.Genom all såsom föreslås i motionerna låta gärningsformen omfatta varje förvärvav narkotika kommer vid förvärv för eget bruk straffansvar att inträda på etttidigare stadium än först vid själva innehavet; redan försök eller förberedelsetill förvärv av narkotika för eget bruk kriminaliseras alltså. En sådan ordningmåste enligt utskottets mening anses vara i hög grad påkallad av preventivaskäl. Genom att låta gärningsformen avse alla förvärv undviker man också vissatillämpningssvårigheter som nuvarande ordning kan innebära. Vad härefter gäller de kvalificerade fallen av befallningmed narkotika anser utskottet tiden vara mogen för att avskaffa den rådandebegränsningen av det straffbara området i fråga om befattning med narkotikasom är avsedd för eget bruk; enligt utskottets mening bör varje befattning mednarkotika, alltså även sådan som är avsedd för eget bruk, omfattas av detstraffbara området. När det sedan gäller sådana förfaranden som är ägnade anfrämja narkotikahandel har utskottet följande inställning. Begränsningen av detstraffbara området går ut på att endast åtgärder som är ägnade att främjanarkotikahandel, dvs. den mer organiserade eller eljest grövre brottsligheten,omfattas av gärningsformen. Enligt utskottets mening leder denna avgränsningtill svårigheter i den praktiska tillämpningen av bestämmelsen. Härtill kommeratt kvalificerade främjandehandlingar bör medföra straffansvar också i de falldär det inte kan sägas vara fråga om handel; även överlåtelseverksamhet sominte är vanemässig eller yrkesmässig kan JuU1984/85:12 44 i många fall framstå som så straffvärd att det är stötandeatt gärningen lämnas straffri. Regeln bör därför enligt utskottets mening ges ett vidaretillämpningsområde. Enligt utskottets uppfattning bör tillämpningsområdet föratt täcka de fall som är straffvärda omfatta åtgärder som är ägnade att främjaöverlåtelse av narkotika. Att ge gärningsbeskrivningen en sådan utformninginnebär att det straffbelagda området ges en från rättssäkerhetssynpunkttillfredsställande avgränsning. Tillämpningsområdet för framställning av narkotika avserbara sådan narkotika som är avsedd för missbruk. När bestämmelsen fick sittnuvarande innehåll kom även odling av narkotiska växter att införasunder det straffbara området. bestraffades under denna punkt endasttillverkning. I fråga om det straffbara områdets avgränsning till framställningav narkotika som är avsedd för missbruk vill utskottet uttala att detvisserligen främst torde vara dessa gärningar som är straffvärda. Utskottetanser det dock olämpligt att begränsa det straffbara området på detta sätt. Föratt undvika svårigheter i den praktiska tillämpningen, t. ex. när det gällerbevisningen, bör enligt utskottets mening varje olovlig framställning avnarkotika omfattas av denna gärningsform. Att man därigenom ocksåstraffbelägger försök, förberedelse m. m. till sådan odling av narkotiskaväxter som sker i villvårdssyfle eller för prydnadsändamål anser utskottet inteinge några betänkligheter. Ty även sådan odling är ju redan f. n. straffbar,låt vara endast som innehav och alltså först då växten har utvecklat sig något.Den ordning utskottet nu föreslår innebär endast alt straffansvar kommer attinträda pä ett tidigare stadium, t. ex. vid sådd. Med den utformning avgärningsformen som utskottet förordar undviks att t. ex. handel med hampfrö somfågelfoder mer generellt kommer all falla under straffansvar. Sammanfattningsvis innebär del nu sagda i fråga omgärningsformerna att utskottet ställer sig bakom molionsönskemålen i dessadelar. Det bör ankomma på regeringen att utarbeta förslag till erforderligförfattningstext. Ett lagförslag i ämnet bör föreläggas . Vad utskottet nu med anledning av motionerna 893, 1522 och2485 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment IO bort ha följande lydelse: 10. beträffande gärningsformer inarkotikastrafflagen attriksdagen med anledning av motion 1983/84:893 i denna del (yrkande 1), motion1983/84:1522 i denna del (yrkande 3 delvis) och motion 1983/84:2485 i denna del(yrkande I)ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört i detta hänseende. JuU1984/85:12 45 Tullundersökning av handväskor (moni. (), (), (), i (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 35 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet vill först understryka att det självfallet är avavgörande betydelse för tullens möjligheter att bekämpa smugglingsbrott atttullen har befogenheter att utföra verksamma kontroller. måsteemellertid allmänhetens krav på respekt för den personliga integritetentillgodoses. Enligt utskottets mening för förslaget alltför långt i fråga omintegritets-kränkande åtgärder när handväskor och liknande väskor, t. ex.handledsväskor, skall kunna kontrolleras utan att någon misstanke omoegentlighet från resenärens sida föreligger eller skärpt tullkontroll harbeordrats (se 19 § första stycket varusmugglingslagen). Det saknas enligtutskottels mening anledning att betrakta den nu berörda typen av väska påannat sätt än plånböcker och liknande föremål för förvaring som bärs i ochinnanför kläderna. 1 alla dessa förvaringspersedlar har människor normalt sinamest personliga tillhörigheter. Enligt utskottets uppfattning bordet vid en renrutinkontroll inte vara möjligt att granska dessa föremål med mindre 19 §första stycket varusmugglingslagen är tillämpligt. Utskottet anser därför att, såsom förordas i motionerna,det föreslagna nya stycket i 19 § varusmugglingslagen bör ges den lydelse somframgår av utskottets hemställan. dels att utskottets hemställanunder moment 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande lullundersökning avhandväskor attriksdagen med anledning av propositionen samt med anledning av motion1984/85:144 i denna del (yrkande 2) och motion 1984/85:145 i denna del(yrkandena 2 och 3) antar 19 § i det under moment 9 nämnda lagförslaget, dockmed den ändring att paragrafen erhåller följande som Uiskollels förslagbetecknade lydelse: Regeringens förslag Uiskollels förslag Förekommer mot någon, som anträffasvid gräns- eller kustort eller ankommer till plats, där förbindelse medutlandet äger rum, anledning att han har på sig gods, som enligt denna lag ärunderkastat beslag, må för eftersökande av sådant gods tulltjänsteman företagakroppsvisitation och ytlig kroppsbesiktning å honom. Om vederbörande chef förtull-, kusl-eller gränsbevakning finner skärpning av tullkontrollen åpersontrafiken till eller från utlandet med viss lägenhet eller för visstidrymd å någon plats oundgängligen nödvändig, må efter bevakningschefensförordnande kroppsvisitation verkställas å envar, som med lägenheten ellerunder tidrymden till platsen ankommer från eller från platsen avreser tillutlandet. JuU1984/85:12 46 Sådant förordnande skall ofördröjligen underställasgeneraltullslyrelsens prövning men går likväl genast i verkställighet. För alt motverka brott som avses För att motverka brott som avses i denna lag får tulltjänsteman även idenna lag får tulltjänstemän även i andra fall än som avses i första iandra fall än som avses i första stycket undersöka handresgods, så- stycketundersöka handresgods, så som resväskor och portföljer samt somresväskor, portföljer och lik- handväskor och liknande som med- nande sommedförs av resande vid förs av resande vid inresa till eller inresalill eller utresa frän riket, utresa från riket. Tulltjänsteman utövar lokal el- som utövar lokal eller regional be- lerregional bevakningsledning be vakningsledning beslutar om om- slutar omomfattningen av kontrol- faltningen av kontrollen. Kroppsvisitation, som är av meraväsentlig omfattning, och ytlig kroppsbesiktning skall verkställas inomhus iavskilt rum eller i lämpligt utrymme i fartyg samt, om undersökningsman ellerden undersökte begär det och det kan ske utan större omgång, i vittnensnärvaro. Kroppsvisitation och ytlig kroppsbesiktning av kvinnor får inteverkställas eller bevittnas av annan än kvinna, läkare eller legitimeradsjuksköterska. Detta gäller dock inte en sådan kroppsvisitation som avses iandra stycket. Förande av protokoll och utfärdande av bevis om företagenkroppsvisitation eller ytlig kroppsbesiktning erfordras ej med mindre denundersökte begär det eller föremål, som påträffas, tages i beslag. Tullundersökning i övrigt (mom. 13) (), (), (), i (fp) och () anser e/5attden del av utskottetsyttrande på s. 35 som börjar med "Utskottet, som" och slutar med"till motionerna" bör ha följande lydelse: Vad härefter gäller motionärernas önskemål om ettriksdagsuttalande som lar avstånd från andra tullkontroller enligt den nyabestämmelsen än sädana som är rena stickprov, vill utskottet anlägga följandesynpunkter. Varje tullkontroll är ett ingrepp i resenärens integritet. Denlagstiftning som medger kontroller måste användas på ett omdömesgillt sätt;häri ligger bl. a. att tillämpningen skall ske med restriktivitet. Utskottetanser det inte vara lämpligt all den nya kontrollmöjlighet som utskottet nyssuttalat sig för kommer till användning annat än i slickprovsvis utfördakontroller av enstaka resande. Utskottet godtar således molionsönskemålenhärom. dels att utskottets hemställanunder moment 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande lullundersökning iövrigt attriksdagen med anledning av motion 1984/85:144 i denna del (yrkande 3) ochmotion 1984/85:145 i denna del (yrkande JuU1984/85:12 47 I) godkänner vad utskottet uttalat om stickprovsundersökningar i frågaom tullkontroll enligt 19 § andra stycket varusmugglingslagen. Tullens spaningsregister m. m. (), (), (), i (fp), (), ElvingAndersson (c) och () anför: Genom de stora ADB-baseradepersonregister som finns inom alla samhällssektorer har myndigheternatillgång till stora mängder information om varje enskild medborgare. Dessaregister utgör utan tvekan en stor fara för de enskildas integritet. Dettagäller och det är mycket viktigt att komma ihåg oavsett om det är fråga ompositiva eller negativa uppgifter om den enskilde; redan del förhållandel attmyndigheterna har tillgång till informationen utgör på sitt sätt en kränkningav integriteten så snart del är fråga om uppgifter av visst slag. Utvecklingen av ADB-tekniken har gått myckel snabbt, ochdet finns säkert fog för de ofta uttalade farhågorna all beslut all inrätta nyainformationssystem har fattats utan att man har kunnat överblicka följderna avbeslutet när det gäller hanteringen av integritetskänslig information. Densnabba tekniska utvecklingen inrymmer nya risker som kan vara svåra eller t. o.m. omöjliga att förutse. Å andra sidan finns det nu en helt annan vaksamhet äntidigare när det gäller de faror för integriteten som den nyainformationstekniken innebär. Det är naturligtvis i första hand fråga om farorsom direkt kan följa av en oriktig hantering av personliga uppgifter. Men detär också fråga om mera indirekta faror. I ett samhälle där man mera allmäntgodtar att ny informationsteknik används ulan att kritiskt pröva vad detta kaninnebära för de enskildas integritet finns det risk för att man hamnari den situationen att vaksamheten i vad avser integritetsfarorna försvinner ochmedborgarna anser det naturligt att myndigheterna har obegränsad tillgång tillall information de med rätta eller inte anser sig ha behov av; en sådanutveckling innebär faror för några av våra mest vitala samhällsintressen ochden måste motverkas. Mot denna bakgrund är det med tillfredsställelse vikonstaterar att det råder bred enighet om att inlegritetsaspekterna måstetillmätas utomordentligt stor betydelse vid ställningstagande till hur sådanainformationssystem det här gäller skall vara utformade och hur de skallhanleras. De som skall fatta beslut som gäller nya ADB-systembefinner sig alllid i ett dilemma. Å ena sidan gäller det att kunna utövainflytande under ett tidigt skede i arbetet med att utforma systemet, annars ärdel risk för att arbetet har framskridit så långt att del inte går att få lillstånd några JuU1984/85:12 48 ändringar, åtminstone inte utan stora kostnader. Å andrasidan gäller det att inte gå in i processen så tidigt alt det inte går attöverblicka vilka tekniska och andra möjligheter och risker som finns. I detta fall anser vi att det i och för sig hade varitmöjligt och önskvärt med ett klart riksdagsuttalande av det slag som efterlysesi motion 80, dvs. ett uttalande om att datainspektionens krav när det gällerkontroll och säkerhet skall vara uppfyllda. Med hänsyn till vad utskottetanfört om beaktande av integritetsaspekterna och problemet med beslutsprocessenanser vi dock att vi bör avstå från att reservera oss. JuU1984/85:12 49 1984/85:1 y om tullens spaningsregister m. m. 1984/85:19,bilaga 1) har vidsammanträde beslutat hemställa om yttrande frånskatteutskottet över proposition 1984/85:19 om en samordnad och intensifieradnarkotikapolitik, bilaga 1, avsnitt 5.5, och tillhörande lagförslag (s. 23-25)samt eventuella motioner i motsvarande del. får med anledningav justitieutskottets hemställan anföra följande. I propositionen föreslås att tullen skall få föra egnaspaningsregister i den mån det behövs för den brottsbekämpande verksamhet somankommer på . Bestämmelser härom bör enligt förslaget tas in ipolisregisterlagen och utformas efter mönster av vad som gäller förpolisregistren. Vidare föreslås regler som gör det möjligt för regeringen attföreskriva att tullen och polisen skall få terminalåtkomst fill varandrasregister. Lagändringarna skall enligt förslaget träda i kraft den 1 januari1985. I propositionen lämnas också en redogörelse för deriktlinjer för tullens registerverksamhet som enligt justitieministern ochfinansministern bör vara vägledande för regeringen. Beträffande tullregistrenlämnas information om dels vad registren bör innehålla, dels vilka övervägandensom bör göras när det gäller att bestämma vilka tjänstemän inom tullen somskall få tillgång dll registren. Vidare diskuteras vilka uppgifter i de olikapolisregistren som skall vara fillgängliga för tullen och vilka befattningshavaresom åtkomsten till uppgifterna bör vara begränsad till. I motion 1984/85:80 av m. fl. (m) begärsett uttalande att föreskrifterna om registren skall utformas så att åtkomstengrundas på personlig behörighet och att varje transakfion registreras.Motionärernas, syfte är att skydda informafionen mot obehörigt spridande. Utskottet vill inledningsvis erinra om att det ar ettlänge kant behov hos tullen att få ordna sitt informationssystem på etteffektivare sätt med hjälp av ADB och även att få tillgång till vissapolisregister via egna terminaler. har tidigare också uttalat atttullen bör ha tillgång till polisregistren (SkU 1981/82:50 reservation 7 mom.b, rskr 1981/82:250). Enligt utskottets mening är det angeläget att tullen fårfillgång fill och kan strukturera den information som den behöver för atteffekfivt kunna rikta sina insatser mot objekt som är intressanta frånsmugglingssynpunkt. Detta är särskilt vikfigt då tullen, enligt vad som sägs påannan plats i propositionen (bilaga 3, s. 3), haft svårt att hållaen acceptabel nivå på kontrollen av gods och personer. Utskottet hälsar därförmed fillfredsställel- JuU1984/85:12 50 se att hithörande frågor får en lösning som bör ökatullens möjligheter till en effektivare narkotikabekämpning. Erfarenheternafrån den försöksverksamhet som bedrivits i i syfteatt få till stånd ett fungerande informationsutbyte mellan tull och polis visarenligt utskottet också att tullen i princip bör få tillgång till polisregistrenoch möjlighet att inråtta egna ADB-register för den tullspecifikainformationen. De föreslagna lagreglerna för tullens registerverksamhetinnebär i huvudsak att samma bestämmelser skall gälla för tullens register somgäller för polisregistren. Detta innebär i sin tur att uppgifterna itullregistren kommer att få samma sekretesskydd som uppgifterna ipolisregistren. Utskottet finner ingen anledning till erinran mot förslaget idenna del. När det gäller frågan om och i vad mån tullen och polisenskall ha terminalåtkomst till varandras register föreslås att ipolisregisterlagen tas in regler som ger regeringen rätt att förordna härom.Även ett utlämnande av innehållet i tullregistren inom ramen förinternationellt tull- och polissamarbete bör enligt förslaget få ske efterförordnande av regeringen, som i sådana sammanhang dessutom får delegerauppgiften till generaltullstyrelsen. har inte heller härvidlagfunnit anledning till erinran mot propositionen. Frågor som rör riktlinjerna för tullensregisterverksamhet, vilka uppgifter som bör tas in i tullregistret och vilkaolika uppgifter i tull- och polisregistren som bör vara åtkomliga för olikabefattningshavare inom tullen faller, som framhålls av justitieministern, ihuvudsak under regeringens normgivningskompetens och är ännu inte slutligtprövade. Mot bakgrund härav anser utskottet till skillnad från motionärernabakom motion 80 att inte bör genom ett uttalande ge regeringendetaljerade anvisningar om föreskrifternas utformning. Utskottet vill dockliksom motionärerna starkt betona integritetsaspekternas betydelse isammanhanget. Med det sagda finner utskottet att justitieutskottet bör avstyrkamotionen i denna del. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), förste vice talman (), (), (), (), (), KjellJohansson (fp), (), (), (), EwyMöller (m), () och (). JuU1984/85:12 51 , förste vicetalmannen , och (samtliga m) anserall det sista stycket av utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Frågor som rör riktlinjerna för tullensregisterverksamhet, vilka uppgifter som bör tas in i tullregistret och vilkaolika uppgifter i tull- och polisregistren som bör vara åtkomliga för olikabefattningshavare inom tullen faller visserligen, som framhålls avjustitieministern, i huvudsak under regeringens normgivningskompetens och ärännu inte slutligt prövade. Utskottet vill emellerfid i anslutning härtill ilikhet med motionärerna bakom motion 80 starkt betona integritetsaspekternasbetydelse i sammanhanget. Inrättandet av ett allmänt spaningsregister förtullverket är utskottet som ovan nämnts berett alt godta men terminaltillgångenbör enligt utskottet begränsas fill en liten krets av behörigabefattningshavare inom de enheter som har ett oundgängligt behov av dennainformation. Samma stränga föreskrifter om kontroll och säkerhet måste enligtutskottet gälla för att tullen skall få terminalåtkomst till polisensADB-register, Med det sagda föreslår utskottet att justitieutskottettillstyrker motionen i denna del. JuU1984/85:12 52 Propositionerna m. m.......................................................... 1 Propositionernaslagförslag................................................ .... 3 Lag om ändringi lagen (1965:94) om polisregister m. m 3 Lag om ändringi sekretesslagen (1980:100)................. 5 Lag om ändringi narkotikastrafflagen (1968:64) ......... 6 Lagom ändring ilagen (1960:418)0171 straff för varusmuggling, . Lag om ändringi lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt.. 9 Lag om kontrollav berusningsmedel på sjukhus............ 10