bet · G801SkU2 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet, som avstyrkte motionerna, underströk dock isammanhanget angelägenheten av all () och de fackligaorganisationerna såg till att underlaget för skattereduktionen renodlades såall del uteslutande omfattade utgifter för rent facklig verksamhet. Mot skatleulskoiiets beslut reserverade sig utskottelsborgerliga representanter. biföll dock utskottets hemställan. Enligt punkt 18 av anvisningarnatill 29 § KL medges vid beräkning av inkomst av rörelse avdrag för kostnaderför sådant forsknings- och utvecklingsarbete som har eller kan antas fåbetydelse för den skatlskyldiges rörelse. Även bidrag till forskning är normaltavdragsgilla i rörelsen. Vid sidan av detta omkostnadsavdrag medgavs före den 1januari också ett särskilt forskningsavdrag vid taxeringen till statliginkomstskatt. Avdragets syfte var all stimulera industrin till ökade insatserför forskning och ulveckling (FoU) och kunde medges en skattskyldig som drevindustriell tillverkning. Avdraget bestod dels av ett basavdrag som beräknadespå viss "del av den skatlskyldiges lönekostnader för sådan personal somdelvis sysslade med FoU-verksamhel, dels av ell s. k. ökningsavdrag som utgickmed viss procent av ökningen av ett företags FoU-koslnader under ettverksamhetsår. SkU1984/85:2 12 I den proposition (1983/84:64) tillförra som innehöll förslag om FoU-avdragets slopande, somtillstyrktes av skalteulskoltet och bifölls av , framhöllfinansministern att berättigade invändningar kunde riktas mot denna form avstöd till forskningen inom förelagen. Stödet kunde nämligen utgå först lång lidefter det att beslut om forskningsinsatser fatlats, vartill kom att stödforrhenkuride utnyttjas först när företagel i fråga gick med vinst. Det fanns enligtfinansministern därför skäl för antagaride att avdraget delvis kommit altfungera mera som en skatlesubvenlion till vissa än som enverklig stimulans till ökat FoU-arbele. Riksdagensborgerliga ledamöter yrkade avslag på propositionen. har numera i enlighet med förslag ipropositionerna 1983/ 84:107 om forskning och 1983/84:135 om industrielltillväxt och förnyelse beslutat olika åtgärder i syfte alt främja forsknings-och utvecklingsverksamhet. genomgående drag har härvidlag varitinriktningen på åtgärder som syftar till att stimulera förnyelse och ulvecklingav industrin. Ett av de områden som prioriterats utgörs av insatser för attstimulera tillväxten i sådana mindre industriföretag som kari bedömas hasärskilt stora expansionsmöjligheter. Andra prioriterade områden är åtgärderför ulveckling av underleverantörsförelag och stödet till nyföretagande. Syftethar också varit alt förstärka de statliga insatserna när det gäller att byggaupp teknisk kompetens och främja en bred spridning av ny teknik inom industrin. Utgifter för representation är althänföra till omkostnader i förvärvskälla endast om de har sambandmed verksamheten. Avdrag får i del enskilda fallet irite medges med störrebelopp än som kan anses skäligt. För att vinna en likformig laglillämpning harriksskatteverket (RSV) angett vissa prisramar för represenlationsmåltider isamband med affärsförhandlingar. Dessa utgör för representation som utövasefter utgången av kalenderåret . för middag eller supé och 130 kr.för lunch. Priserna gäller per person och inkl. service men exkl. moms. Enligtbeslut av medges numera inte i något fall avdragför kostnader för sprit och vin i samband med representation (punkt 1 andrastycket av anvisningarna till 20 § KL). Vid förra väckte vpk en motion med yrkande allrepresentationsavdraget skulle slopas. Skalleutskollel (SkU1982/83:35) hänvisade med anledning härav till alt utskottet tidigare upprepadegånger uttalat att skäliga kostnader för representation rimligen bordebehandlas som avdragsgill driftkostnad. Utskottet pekade också på att kostnaderför spritdrycker och vin inte är till någon del avdragsgilla och meriade all denormalbelopp för representation som utfärdats av RSV med hänsyri tillkostnadsutvecklingen måste anses måttliga. Riskerna förmissbruk av avdragsrälten torde därför - framhöll utskottet - inte varasärskilt stora. SkU1984/85:2 13 Ekonomiskt stöd till kulturlivet Svensk skattelagstiftning saknarbestämmelser om avdrag för bidrag till ideella organisationer. Tanken på attinföra en rätt till avdrag vid beskattningen för gåvor till allmännyttigaändamål har under en lång följd av år avvisats av skalteulskoltet medhänvisning bl. a. till all allmännyttiga och liknande ändamål bör främjas iförsta hand' genom direkta bidrag av allmänna medel och inte genom lättnadervid beskattningen. Utskottet har också pekat på de gränsdragningsproblem som ensådan avdragsrält skulle medföra och på det stöd som ideella organisationerredan i dag åtnjuter genom såväl direkta bidrag som myckel betydande lättnadervid beskattningen. I en kullurpolitisk motion från (1981/82:2043)begärdes vid /82 bl. a. ett riksdagsullalande av innehåll alt nyavägar borde prövas för finansiering av kulturverksamheten. , sominhämtade yttrande från i frågan, avstyrkte bifalltill delta yrkande i sitt belänkande KrU 1982/83:10. Ulskotlel anförde därvidbl. Ekonomiskt stöd från enskilda ochförelag till kulturverksamhet - s. k. sponsorverksamhet - förekommer ibetydande omfattning i vissa länder. framhåller att sådanbidragsgivning sannolikt inte på ett väsentligt sätt kan bidra till ändradeekonomiska förutsättningar för kulturverksamheten. Det är enligt rådet värtatt notera att enskilda och näringsliv har gjort och gör värdefulla insatsermen all det gäller att varje påverkan av kulturverksamheten undviks. Utskottet vill peka på att erfarenheterna från andraländer visar att det främst är kullurinslilulionerna och den etablerade konstensom får sådant stöd. Skulle så bli fallet även i skulle ytterligareekonomisk obalans kunna uppslå till nackdel för konst som söker nya vägar. Utskottet anser alt regeringen noga bör följa utvecklingenbeträffande sponsorverksamhelen. 1 detta sammanhang är del viktigt all dekulturpolilis-ka målen beaktas och att man noga uppmärksammar effekterna påkulturlivet. biföll kulturulskollets hemställan. I samband med behandling avett motionsyrkande om stimulans av enskilt stöd till kulturiivet hänvisadeskatteutskottet (SkU 1982/83:35) till att yrkanden om rätt till avdrag förbidrag till kulturella och andra allmännyttiga ändamål under en lång följd avår prövats av men alltid avvisats med hänvisning bl. a. till degränsdragningsproblem en sådan avdragsrält skulle medföra och till del stöd somideella organisationer åtnjuter genom såväl direkta bidrag sommyckel betydande lättnader vid beskattningen. Utskottet ansåg all riksdagenborde vidhålla sin ståndpunkt i denna fråga men erinrade om att kostnader försponsorverksamhet torde vara av den arten all de med hänsyn till del goodwill-och reklamvärde sådan verksamhet kunde ha för ett förelag inte sällan bordekunna hänföras till vid taxeringen avdragsgilla driftkostnader. SkU1984/85:2 14 Enligt lagen (1982:1185) ominbetalning på särskilt invesleringskonto (prop. 1982/83:50, SkU 1982/83:15) äraktiebolag, ekonomiska föreningar och sparbanker, som har haft en årsvinst påminst 1 milj. kr., vid 1984 eller i vissa fall taxering skyldiga altsätta in av vinslen på ett räntelöst konto i (särskiltinvesteringskonlo). 'Medlen är spärrade men får efter särskiltmedgivande las i anspråk bl. a. för investeringar i byggnader, markanläggningar och inventarier. Genom beslut vid förra (prop. 1983/84:64, SkU14, SFS 985) förlängdes i enlighet med ett regeringsförslag lagstiftningen ettår i syfte att stimulera förelagens investeringar i första hand . borgeriiga ledamöter yrkade att lagstiftningeninte skulle förlängas. Vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfastigheteller av rörelse har svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening och svensksparbank rätt till avdrag för belopp som i räkenskaperna avsatts till allmäninvesteringsfond. Enskilda rörelseidkare och jordbrukare har en motsvaranderätt till avdrag för avsättning till allmän investeringsreserv. Såväl investeringsfond som investeringsreserv får tas ianspråk för vissa särskilt angivna ändamål, avseende företrädesvis kostnaderför investeringar i byggnader, markanläggningar och inventarier. Bland andraändamål för vilka medel ur de båda fonderna får användas kan nämnasmarknadsföring utomlands av varor som tillverkas här i riket. Motioner med yrkande alt allmän investeringsfond skall fåtas i anspråk för alt bestrida även kostnader för marknadsföring här i rikethar upprepade gånger avvisats av , senast vid förra , då ellenigt skatteutskott erinrade om alt skälet till all man begränsatanvändningsområdet till marknadsföring utomlands var all sådan marknadsföringofta medförde särskilda finansiella påfrestningar. Utskottet framhöll också attett frisläpp av fonderna för marknadsföring i skulle ge upphov tilltillämpningssvårigheler och all behovet av all utnyttja fonderna för kostnaderför sådan marknadsföririg var begrärisal, eftersom de var omedelbartavdragsgilla vid taxeringen. Hemortskommun är enligt 66 § KL denkommun där en skatlskyldig förfall:'ingsenligt skall vara mantalsskriven föråret före taxeringsåret. Vanligtvis är det den kommun där han var bosatt den 1november året före beskattningsåret. SkU1984/85:2 15 Vid den statliga taxeringen är denskatlskyldiges hemortskommun beskattningsort för inkomst av samtligaförvärvskällor. Vid laxeringen till inkomstskatt ärhemortskommunen beskattningsort för inkomst av tjänst och kapital. Inkomst avjordbruksfastighet och annan fastighet taxeras i den kommun där fastigheten ärbelägen. Är fastigheter, belägna i olika kommuner, att anse som enförvärvskälla, skall den gemensamma inkomsten i allmänhet fördelas mellan deolika kommunerna i förhållande till bruttointäkterna eller taxeringsvärdena. Inkomst av rörelse taxeras i den kommun där rörelsenutövats från fast driftställe. För vissa slag av rörelse finns bestämmelser hurfördelning av inkomsten skall ske mellan olika kommuner. T. o. m. taxering gjordesingen skillnad vid förmögenhetsbeskattningen mellan å ena sidan tillgångar ochskulder nedlagda i rörelse eller jordbruk och å andra sidan övriga tillgångaroch skulder. Genom lagstiftning infördes med verkan fr. o. m. 1972års taxering provisoriska regler för beskattning av s. k. arbetande kapital ivissa slag av familjeföretag. Dessa skattelättnader motiverades främst av allkapitalet, så länge del arbetar i företagel, inte på samma sätt som andratillgångar är tillgängligt för ägarens privata konsumtion. Reglernavar emellertid förknippade med en rad villkor som måste uppfyllas för att fåtillämpas. Dessa bestämmelser innebar emellertid all många företaginte kunde få del av den lindrade förmögenhetsbeskattningen. För alt meraallmänt kunna tillgodose syftet med de provisoriska bestämmelserna ersattesdessa 1974 och 1977 med nya regler. De bestämmelser som gällde fr. o. m. taxeringinnebar att del enligt särskilda regler framräknade substansvärdet avförmögenhet som lagts ned i jordbruk eller rörelse skulle reduceras till 30 %av det värde varmed tillgångarna översteg beloppet av skulder och andraavgående poster. Rätlen till reducering var emellertid begränsad enligt ensärskild spärregel, delta för att förhindra alt lältnadsreglerna skullestimulera till passivt ägande i jordbruksfastighet och till annan spekulation ifastigheter. Spärregeln innebar att förmögenhetsvärdet av förvärvskällan intefick tas upp till lägre belopp än vad som svarade mot värdet av ägarentillhöriga fastigheter i verksamheten minskal med de skulder som belöpte påfastigheterna. Spärregeln var såluuda tillämplig bara i en förvärvskälla därfastighet fanns. -Genom riksdagsbeslut avskaffades spärregeln medverkan fr. o. m. Slopandet kompletterades med en bestämmelseav innebörd att som tillgångar i rörelse endast skall räknas sådana bostadsbyggnadersom används som personalbostäder. Vidare skall vissa fastigheter - trots att deinte utgör rörelselillgångar i skallerätislig mening- anses som en SkU1984/85:2 16 särskild förvärvskälla inom inkomstslaget rörelse ochsåledes behandlas enligt reglerna för företagsförmögenhel. Del gäller egendomsom ingår antingen i en induslrienhel avseende täktmark - i förekommande fallockså industribyggnad på sådan mark - eller i en exploateringsenhet. I samband med att skalteutskottetvåren behandlade en proposition med förslag om avdrag för aktieutdelning iicke börsnoterade företag anförde utskottets socialdemokrater - som f. ö.avstyrkt förslaget om spärregelns avskaffande - i ett särskilt yttrande bl. a.följande (SkU 1981/82:65). har gjortsgenomgripande ändringar av inkomst- och förmögenhetsbeskattningen, av vilkaåtskilliga varit ägnade att väsentligt förbättra företagens likviditet.Framlida lättnader i beskattningen av företagsförmögenhet bör enligt våruppfattning inte ske utan myckel tungt vägande skäl. gäller reglersom de faclo medför alt betydande delar av förelagskapitalet inte blir föremålför någon förmögenhetsskatt. Vi vill i sammanhanget särskilt erinra om debestämmelser om reducering av substansvärdet av i jordbruk eller rörelsenedlagd förmögenhet som antogs av 1977 och som - efterförfattningsändring 1981 - torde innebära all även betydande passiva förmögenhetsinnehavundgår beskattning. Vi vill särskilt understryka alt deförmögenhetsskattelättnader som föreslås i propositionen och som kan antasäven komma alt aktualiseras av de borgerliga partierna kommer intebara små och medelstora ulan samtliga icke börsnoterade företag till godo. Enökad omfördelning av skattebördan från förelag till enskilda kan leda tillkonsekvenser som från fördelnings- och rättvisesynpunkt ter sig utmanande. Med det anförda har vi velat markera att vi i principanser förmögenhetsskatten vara ett olämpligt näringspolitiskt instrument.Ansträngningarna måste i stället inriktas på en så långt möjligt likformigvärdering av förmögenhetstillgångar oavsett hur de är placerade. Eljest skaparman betydande orättvisor mellan olika förmögenhelsägare men också mellanföretagare och anställda. Skalleutskollel avstyrkte vid tvåtillfällen under förra motionsyrkanden om slopande avförmögenhetsskatten på arbetande kapital i mindre och medelstora företag.Utskottet framhöll därvid all betydande delar av förelagskapitalel med debestämmelser som f. n. gäller inte torde bli föremål för någonförmögenhetsbeskattning. Utskottet erinrade också om altförelagsskattekommittén enligt sina direktiv har alt undersöka vad som kan görasför att underlätta familjeföretagens försörjning med riskkapital. Företagsskaltekommiltén (B 1979:13)har i ell avlämnat delbetänkande (SOU 1984:70) Stakelmeloden, en nymetod för beskattning av enskild näringsverksamhet, lagt fram förslag om enmodell för beskattning av näringsverksamhet som bygger på grundtanken att iverksamheten uppkommen vinst (inkomst av näringsverksamhet), som företagarenlåter står kvar i verksamheten, endast skall beskattas med en lågprocentig,proportionell statlig skatt (på sparade vinstmedel). SkU1984/85:2 17 idkaren tar ut för ätt änvändäför konsumtion eller-annat-privat ändamål (inkomst av eget förelag) skall däremot på vanligt sättbeskallas enligt den för fysiska personer gällande progressiva skatteskalan, i- Med det av kommittén föreslagna systemet kofnmer inkomstenav eget företag att utgöra underlag för uttag av egenavgifter. Kommittén avser méd näringsverksämhetvad söm enligt KUäratt häiiföra till jordbruk, skogsbrUk"och rörelse:'Somnäringsverksamhet:skäll också , räknas innehav av konventionellt beskattad;arinänjfästighét,' medan schab-lonbeskallade fastigheter lämnatsculanförsysternét;'AIInäringsverksamhet; som en fysisk person bedrivetskall utgöra enförvärvskälla ochbéskållas i ; näringsidkarens heniorlskommun.' i: ;:!-' . I fråga om kapitalbeskattningen bör enligt kommitténsrireningrbeaktasiatl på de i verksamheten hopsamlade vinstrirredlen vilar enlatent skatteskuld. Kommittén föreslår däfför-efter förebild av hurskogskontomédel och liknande behandlas i'däg-'eri reduktion ay vinstmedlen till50 %. Förelagsskattekommilténsbetänkande är f; n:föremålförremissbehand- hng. : .. . - - '. 'Utredningen angående de små och medelstora företagensfinansiella situation Utredningen angående de små ochmedelstora förelagens finansiella situation har i ett avläriinalbetänkande (SOU 1983:59) Kreafiv finansiering föreslagit olika åtgärder i syfteätt förbättra förutsättningarna för småföretagens finansiering. a. ökade möjligheter till lånefinansiering mot lägre kostnader,möjlighet för nystartade företag att få nedsättning av socialavgifterna"eller alt få behålla dem i rörelsen som ett slags riskkapital och allmäntförbättrade förutsättningar för återlån av sådana avgifter samt åtgärder föralt underlätta generationsskiften i förelag. Utredningsförslagetbereds f. n! Ulskotlel behandlar i delta belänkande ell flertalmbtionsyrkariden från förra vilka alla lar upp frågor rörandebeskattning av företag och företagare. En redogörelse för gällande bestämmelserinom de olika ämnesområdena lämnas i inledningen till detta betänkande. Aktieköp mellan företag m.m. Vinst som uppkommer vid överlåtelseav aktier eller andelar mellan företag inom samma koncern är undantagen frånskatteplikt om moderföretaget i koncernen är'aktiebolag eller ekonomiskförening och om den överlåtna aktien eller andelen innehas som ett led i annanverksamhet inom 2 1984/85. SkU1984/85:2 18 koncernen än förvaltning av fastighet; värdepapper, ellerannan-.därmed likartadegendom. ..- .'. 'v.--'-i,r- ;;:,-;..: !,. ': Ui -,. Utdelning på sådana aktier och andelar är enligt ensärskild bestämmelse skattefri om del utdelande företaget; äger eller,merav aktierna i det-: mottagande företaget. ;i-.'. ., !. . , /,: -y. ;: .;.. öchHans Pettersson i (bådas) framhåller i motion 755 att gällande skattel.igstiftning:på;etlotillbörligt sätt gynnar i rörelseägande företags'köp-äv ändra bolag. ; Motionärernaanser det våra klart alt akliebolagsköpav aktier i ett annat bolagnumera'mycketiofta är ett alternativ till en finansiell-placeringiiéxempelvisinköp av obligationer; och anser del felaktigt att - som f. n. sker - la ettaktieinnehavpå25.% som ett bevis på alt innehaveMillkommit'för altfrämja-rationella oinläggningar i': organisatoriskt syfte.. Dehéfriställer.därföf;att hos iregeringen ; begär en lagändring/ avinnebörd' alt: den, generella,.skattefriheten iför ; utdelningsinkomsler på s.k. Organisalionsaktier slopas.-Liknande synpunkter förs fram av SivertAnderssotTm. (s) i motion;1446. Motionärerna, som yrkar skärpning avskattereglerna vid köp av aktier mellan företag, menar att avsikten med mångasådana köp mera synes vara att skapa en ägarstruktur som omöjliggör denkontroll av företagsledningarna som aktieägarna skall kunna utöva än attunderlätta riktiga strukturlösningar inom näringslivet. Även afUgglas och Per (båda m) kritiserar i motion 1089 bl. a. den gällandeskattefriheten för s. k. organisalionsaktier som enligt deras uppfatltiinggjort del möjligt för förelag alt upprätta ett slags inbördes ägande - mellanminst tre förelag - som gör all de, trots att de är börsnoterade, frikopplarsig från inflytandefrån sina aktieägare. Motionärerna yrkar i motion hos'regeringen-skall begära en skärpning av de regler som gäller ifråga'om vad som skall betraktas som organisalionsaktier. Bestämmelserna om den skattemässiga behandlingen av överlåtelserav organisalionsaktier mellan bolag och om utdelning på sådana aktier hartillkommit för att underlätta önskvärda strukturrationaliseringar inom .näringslivet och torde i huvudsak ha tillgodosett detta syfte. mening är det angeläget' att skattereglerna även i fortsättningen ärså utformade att de inte försvårar en rationell företagsutveckling. Del äremellertid också viktigt att den förriiånligare skattebehandlingen avaktien-överlåtelser och aktieutdelningar mellan företag så långt det .ärmöjligt begränsas till att avse andrå aktier ähkapitälplacéringsaklier: Somframhålls i motionerna kan, möt bakgrund av de tilltagandekoncentralionslendenser-na inom näringslivet , ifrågasättas omnuvarande regler möjliggör en sådan begränsning: Del kan enligt utskottetsmening därför finnas anledning att ompröva bestämmelserna:. ' Enligt vad nlskollel erfarit här de äv motionärernaaktualiserade problemen uppmärksammals av regeringen, som avser alt se överfrågan om organisationsaktiernasskåtteriiässiga behandling: Yrkandena imotionerna SkU1984/85:2 19 torde således redan väfai viss mån tillgodosedda', varförutskottet avstyrker bifall till dem. ' Avskrivningsregler m. m. I enlighet med ettreg;eringsförslag beslutade riksdageri i-höstas bejgränsa förelagensmöjligheter lilllagernedskrivning från till.50 .%,- i-vissä fåll från 45 %till . sänktes bolagsskattesatserifrån40 %4ill32 % eller den nivåsom gällerföf flertalet ekonomiska föreningar. .i ' . ' I två motioner, 1129 ochl457i,båda'av . '(c)'samt i motion 1497 av m. fl. (m) yrkas all riksdagsbe slut i fråga om lagernedskrivning upphävs. ' I förstnämnda båda motioner yrkas också återgång till en40-procenlig bolagsskatt. m: fl. (fp) yrkar i motion 909 att hos regeringen skall begära förslag om en successiv eliminering av bolags skatten, medan m. fl. (vpk) i motion 2456 herrisläller om en höjning av samma skall till . () slutligen begär i motion 2736 att som sin mening ger regeringen till känna att avskrivningstiden för byggnader m. m. i turistanläggningar bör väsentligt förkortas. Ett genomgående motiv i de motioner som innehålleryrkanden om ökade lagernedskrivningsmöjligheter är att de nya bestämmelsernaför enskilda näringsidkare, jordbrukare och fåmansbolag, där överskottenbeskattas hos en fysisk person, innebär en ökad skattebelastning geom att dessainte erhåller någon kompensation i form av sänkt, bolagsskatt. Ulskotlel har i inledningen till delta betänkande (jfr.ovan s- 7) redovisat: motiven för förra höstens riksdagsbeslut attbegränsa.lagernedskrivnings-möjligheterna. Någon anledning för alt nugöra ändringar i en lagstiftning som gäller först fr. o. m. taxeringföreligger enligt utskottets mening inte. En eventuell omprövning bör rimligenanstå till dess närmare erfarenheter vunnits av de nya bestämmelsernaspraktiska tillämpning. Utskottet avstyrker följaktligen bifalltill motionerna1129, och.1457 i denna del och till motion 1497. Utskottet anser sig inteheller kunna biträda vare sig yrkande om en återgång till en;40-prpcentig bolagsskall, yrkande om en successiv avveckling avbolagsskatten.eller vpk:s yrkande om en skärpning av samma skall. Avdrag för årlig värdeminsknirig av byggnad beräknasenligt avskrivnings plan till viss procent av anskaffningsvärdet. Procentsatsen bestäms byggnaden anses kunnat utnyttjas. RSV har utfärdat anvisningar om de procentsatser som bör tillämpas för olika slag av rörelsebyggnader. Dessa procentsatser varierar från 1,för bostadsbyggnader av sten på orter med normal hyresmarknad till för fabriksbyggnader,i kemisk industri, kyl- och m. fl. '.. ; . . - Per-RichardMolén (m) framhåller i motion 2736 att turistföretagen har en SkU1984/85:2 20 stor del av sina tillgångar.låsta i anläggningar med enavskrivningstid ; och att man från branschens sida-sett det somönskvärt att förkorta avskrivningstiden till . Enligt utskottets mening bör en årlig avskrivning på igenomsnitt täcka den fysiska och ekonomiska varaktighetslid som turistföretagens byggnader kan antas ha i.normalfallen. Härtill kommer att .turistföretagens anläggningar delvisitördevara aydériiarlen alt de-kan skrivas av jcnligt de : regler som gäller i fråga orri maskiner och inventarier.och att en skattskyldigi, samband med ulrangeringeller rivning av-en.i,rörelsen använd byggnadikan bli berättigad till avdrag för.vad;som återstår iöavskrivet äv-.anskaffnings- ' värdet. -i-yb--':' --.f '.l :'i :. ': (r;- : ,':....:....::;.;. Med detanförda avstyrker utskottet också motion-2736;i denna;del. Ett aklieägarlillskolt;kan',som.framgår av den i inledningen till betänkan-, del lämnade redogörelsen förgällanderätt (jfr. s. 7 f ovan), lämnas antingen villkorslöst eller villkorat,dvs.