bet · G801UU11 · 1984-12-31 00:00:00 — om svenska företags verksamhet i m. (skrivelse 1984/ 85:106) I detta betänkande behandlas delsregeringens skrivelse 1984/85:106 i vilken lämnas en redogörelse för de svenskaföretagens verksamhet i och under , delsmotion 1984/85:842 om medlemskap i 'IT. Föreliggande skrivelse redogör försvenska förelags verksamhet,! och under verksamhetsåret 1983eller motsvarande verksamhetsår. Skyldigheten att lämna årsredovisning tillkommerskollegium gäller moderföretaget i en svensksiyrd koncern med egenrörelse eller dotterbolag i eller . Sydafrikalagenskoncerndefinition överensstämmer i stort med den som återfinns iaktiebolagslagen (1975:1385). Ett koncernförhållande föreligger om ett förelag,moderföretaget, kan utöva ett bestämmande inflytande över étt annat,dotterföretaget. Följandeförelag har lämnat redovisning till kommerskollegium. A. HAB 1983 Av kollegiets redogörelse framgåratt vissa förändringar i förhållande till föregående redovisningsperiod skettvad gäller omfattningen och utvecklingen av svensk näringsverksamhet iSydafrika och . Antalet svenska företag med redovisningsskyldighet fördotterbolag i och minskade från tolv till elvagenom att sålde sin sydafrikanska rörelse. Likaså minskade antaletdotterbolag i på grund av att 1 1984/85. UU1984/85:11 , 2 avvecklade ett av sina rörelsedrivande sydafrikanskadotterföretag. Vidare har avvecklat ett vilandedotterbolag. och har avyttrat så stora delar av var sittdotterbolag att dessa kan anses ingå i koncernerna. Sålunda har enviss begränsning skett av svenska företags representation på den sydafrikanskamarknaden. De av redovisningsskyldigheten omfattade elva svenskamoderföretagen ägde vid utgången av tillsammans 32 bolag i Sydafrikaoch , varav 17 kan betecknas som rörelsedrivande. Övriga bolag är iflertalet fall vilande. De svenskägda dotterföretagen har, redovisat påkoncernnivå, ett aktiekapital som sammanlagt uppgår till ca (ca 63 milj. Detta är en ökning med ca jämfört medföregående redovisningsperiod och kan tillskrivas kapitalisering avvinstmedel. Bolagens sammanlagda egna kapital ökade obetydligt (ca 300 000rand) och uppgår till ca (ca 429 milj.kr.). Ökningen förklaras av att vinstmedel balanserats. Omsättningen hos de rörelsedrivande företagen uppgick år1983 till (ca 1 769 milj. vilket innebär enminskning med jämfört med föregående verksamhetsperiod. Om hänsyn laslill inflationen i , som låg på , har omsättningen irealiteten minskat . Det totala värdet av bolagens tillgångar minskade underperioden från 184 till ca (ca 1 214 milj. kr. resp. 1 082milj. Anläggningstillgångarnas värde minskade från ca 29 till ca 25miljoner rand (ca 175 resp. 165 milj. Del sammanlagda resultatet före skatt uppgick till knappt11 miljoner rand (ca 69 milj. Ett par av företagen redovisade förlust. Antalet anställda vid de svenska dotterbolagen minskadeunder perioden från 3 143 lill 2 880. Regeringen har sedan Sydafrikalagens ikraftträdandeavgjort femlon ansökningar om undantag från investeringsförbudet, varav tolvbifallits helt eller delvis. Det sammanlagda beloppet för beviljade ansökningaruppgår till (ca 30 milj. Av de elva företag som lämnat redovisning anger fyra.Atlas , , och AB SKF, att anskaffning avanläggningstillgångar förekommit under verksamhetsåret. För samtliga dessainvesteringar har regeringen medgivit undantag fråninvesteringsförbudel. Anskaffningarna har avsett ersätlningsinvesteringar ochinvesteringar för all förbättra arbetsmiljön för de anställda. Den granskningsverksamhet som bedrivits avinvesteringar för vilka undanlag från investeringsförbudel beviljats har visatall de slutliga kostnaderna i flera fall blivit större än vad som förutsatts iföretagens ansökningar. Dessa kostnadsfördyringar har oftast förklarats med attlång tid UU1984/85:11 3 förflutit från tiden för ansökan fram till dessinvesteringarna faktiskt genomförts. Inflation och valutakursförändringar m. m.har därför kraftigt påverkat de beräknade kostnaderna. I propositionen medförslag till ny Sydafrikalag föreslås (prop. 1984/85:56 s. 66) attinvesteringar, för vilka undantag medgivils, skall påbörjas under del aktuellaverksamhetsåret. Regeringen förutser att de problem, som här berörts, härigenomskall minska. Vad gäller SKF framgår att flera av investeringarna blivitbetydligt dyrare än vad som angivits i ansökningarna om undantag fråninvesteringsförbudet. Detta har föranlett först kommerskollegium och därefterutrikesdepartementet att inhämta kompletterande uppgifter från företaget. Avuppgifterna framgår att flertalet koslnadsöverskridanden orsakats avprishöjningar och valutakursförändringar. I några fall kan konstaleras att SKF i sina ansökningar omundantag från investeringsförbudet inte uppgivit de totalaanskaffningskostnaderna för investeringarna i fråga utan endastinköpskostnaderna för maskinerna m. m. Detta har bidragit till att en inte helträttvisande bild av de planerade investeringarnas omfattning lagts som underlagför kommerskollegiets och regeringens ställningstagande i ärendet. SKF haruppgivit att de sydafrikanska dotterbolagen i sina investeringsplaner, när detgäller mindre investeringar, i regel anger endast inköpskostnader förmaskiner, verktyg o. d. För större projekt bifogas däremot detaljeradeberäkningar som inkluderar även kostnader för nödvändiga installationer,montagearbeten m. m, SKF har vidare pekat på svårigheterna att göra exaktakostnadsberäkningar. De ökningar av kostnaderna för gjorda investeringar somskett och övriga avvikelser från regeringens tillståndsbeslut, för vilkaredovisning lämnas i skrivelsen, är otillfredsställande. Den kompletterandeutredning som gjorts har dock visat alt merparten av kostnadsöverskridandena ihuvudsak orsakats av omständigheter som SKF inte kunnat råda över. Vidare hardet främst gällt investeringar som bidragit till att förbättra arbetsvillkorenför de anställda. Med hänsyn härtill finns det inte fog för att misstänka attde påtalade investeringarna skett under förhållanden som skulle kunna föranledastraffansvar. Vid sådant förhållande saknas grund för vidare åtgärder, heterdet i skrivelsen. Av kommerskollegiets redogörelse framgår vidare att ett avEsselte AB:s sydafrikanska dotterbolag lämnar ett långfristigt lån till ettutomstående sydafrikanskt företag. Detta uppges ha skett utan det svenskamoderföretagets kännedom eller godkännande. Det inträffade utgör en överträdelse av Sydafrikalagen. Avinhämtade uppgifter framgår emellertid att dotterbolaget ålagts av attvidta erforderliga åtgärder för att bringa förhållandet till upphörande.Regeringen har inte funnit anledning att ifrågasätta uppgifterhärvidlag. Med hänsyn härtill samt till att lånet uppgått endast till ettmindre belopp har regeringen stannat för att inte gå vidare i detta ärende. I motion 1984/85:842 av PärGranstedt (c) föreslås att beslutar att uttala sig för att Sverigebör verka för all suspenderas från så länge den nuvarandeapartheidpolitiken tillämpas. I motionstexten anförs bl. a. att de insatser som hittillsgjorts för att begränsa det ekonomiska utbytet med säkert har haft enpolitisk och psykologisk betydelse, men att betydligt mer omfattande insatserkrävs för att påverka den sydafrikanska raspolitiken i gynnsam riktning. Mot bakgrund av all medlemskap i ipraktiken fungerar som ett skydd för landets regim bör enligt motionärensmening i aktualisera frågan om suspendering av frånGATT. En sådan åtgärd skulle innebära en kraftfull markering mot ochockså öppna möjligheter till en begränsning av handelssamarbelet med . Utskottet har tagit del avregeringens skrivelse rörande de svenska företagens verksamhet i . Somframgår därav ger den svenska Sydafrikalagen utrymme för en noggrann kontrollav svenska förelags investeringar och dispositioner i övrigt i . i omfattas avuppgiftsskyldigheten. Dessa ägde vid utgången av sammanlagt trettiotvåföretag i och . Fyra moderbolag uppger att investeringar underåren ägt rum i deras dotterbolag i sedan regeringen givit dispens fördessa. I några fall har de slutliga kostnaderna för dessa investeringar blivitstörre än vad som förutsetts i dispensansökningarna. I ett fall har väsentligakoslnadsöverskridanden skett. Utskottet noterar alt regeringen finner dettaotillfredsställande men att den inte anser det finnas någon grund förstraffansvar. Enligt vad utskottet inhämtat avser regeringenfortsättningsvis när den beviljar dispenser ange ett högsta belopp inom varsram investeringar får ske. Med denna metod torde del finnas möjlighet allundvika koslnadsöverskridanden. Utskottet, som inte har någon erinran mot regeringensskrivelse, föreslår att den läggs till handlingarna. Enligt reglerna i allmänna tull-och handelsavtalet () skall varje land som är medlem av medge allamedlemsländer samma förmåner i fråga om tullar m. m. Detta grundläggande förbudmot diskriminering gör att handelssanktioner mot ett enskilt medlemsland somSydafrika inte anses UU1984/85:11 5 Genom artikel XXI, punkt c) i öppnas emellertid en möjlighet förFN:s säkerhetsråd att i säkerhetssyfte fatta beslut som medför undantag ifrånGATT:s regler. 1 fråga om handel med krigsmateriel har länderna redan ikraft av punkt b) i artikel XXI möjlighetatt införa import- och exportförbud. fattade bindande beslut omvapenembargo mot . Det har emellertid inte gått att få tillstånd ett beslut av säkerhetsrådet om sanktioner mot på andraområden. I den av antagna propositionen1984/85:56 om lag om förbud mot investeringar i och (UU 1984/85:6)redovisades utförligt den svenska hållningen till på dettaområde. Möjligheten att enligt artikel XXV i undantagsfall begära befrielse frånGATT-förpliktelserna (waiver) berördes men avvisades av regeringen. Det skälsom anfördes var bl. a. att som ett litet och handelsberoende land intehade intresse av att söka skapa ett första prejudikat härvidlag. I motion 842 föreslås att bör söka åstadkomma ensuspendering av från . Något sådant förfarande upptas emellertidinte i artiklar. Inte heller finns det någon gällande artikel som kanåberopas för uteslutning av ur . Enligt utskottets mening bör i första handfortsätta sina ansträngningar att få till stånd ett bindande beslut av FN:ssäkerhetsråd om sankfioner mot på handelsområdet. Försök att på annatsätt få till stånd en särbehandling av enskilda länder inom ram skulleriskera att urholka respekten för . Mot bakgrund av vad som här har anförts får utskottetavstyrka motion 842. 1. att lägger regeringensskrivelse /85:106 om svenska företags verksamhet i och Namibiafill handlingarna, 2. beträffande suspendering avSydafrika från att riksdagenavslår motion 1984/85:842. res. (vpk, c) Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (), Margarethaaf (), (), Axel (), (), RuneÅngström (fp), (vpk), (), ()och (). UU 1984/85:11 6 BertilMåbrink (vpk) och () anser dels att det stycke på s. 5 som börjar "Imotion'842" och slutar "avstyrka motion 842." bort ha följandelydelse: Imotion 842 föreslås att bör söka åstadkomma en suspendering avSydafrika från . Utskottet konstaterar att något sådant förfarande inteupptas i artiklar. instämmer utskottet med motionären ätt GATTkommit att fungera som ett skydd föt'mot påtryckningar utifrån. Detfinns därför anledning för regeringen att pröva de juridiska och politiskamöjligheterna att suspendera från . Detta bör , medbifall fill mofion 1984/85:842, ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 2 bortha följande lydelse: 2. beträffande suspendering av från att med bifalltill motion 1984/85:842 ger regeringen till känna vad utskottet anfört.