bet · G801BoU6 · 1984-12-31 00:00:00 — omutvecklad energiplanering m. m. 1984/85:5) I betänkandet behandlas proposition1984/85:5 om utvecklad energiplanering m. m. samt fyra motioner somväckts med anledning av propositionen. har avgett yttrandetill bostadsutskottet. tillstyrker förslaget i propositionen attdet nuvarande kravet i lagen om energiplanering för kommunerna attupprätta planer för att minska oljeanvändningen skall ersättas med ett vidgatkrav på att göra planer för kommunens hela energisystem, dvs. tillförsel,distribution och användning av energi. avstyrker däremotstående motionsyrkande (m). Utskottet avstyrker även motionsyrkande (m) om attlagen om energiplanering skall upphävas samt ett följdyrkande (m)härtill. avstyrker motionsyrkanden (c) om ändrad utformningav lagen och om uttalanden i anslutning till lagen. Reservationer (m och fp)resp. (c och vpk) har avgetts till förmån för resp. motionsyrkanden.Bostadsutskottet tillstyrker vidare förslaget i propositionen om en ändradutformning av ellagen med innebörd att elleveranser till värmepumpar skall fåvägras inom fjärrvärme- och naturgasområden, om kommunalfullmäktige harbeslutat att värmepumpar inte bör förekomma inom området. Utskottets lagförslagi denna del överensstämmer i sak med propositionens lagförslag. I enreservation (m och fp) yrkas bifall till ett lagförslag som innebär en generellskyldighet att leverera el till värmepumpar. 1 en reservation (c och vpk)förordas också skyldighet att leverera el till värmepumpar utom uteluftsvärmepumpar. tillstyrker att i enlighet medförslag i propositionen godkänner vissa riktlinjer för statligt stöd tillutbildning inom sotningsväsendet i energihushållningsfrågor. Regeringen har i proposition 1984/85:5(industridepartementet) dels föreslagit att anta upprättade förslagtill 1. lag om ändringi lagen (1977:439) om energiplanering, 2. lag om ändringilagen (1902:71 s. I), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar, 3. godkänna de riktlinjer för utbildning av personal inomsotningsvä sendet som i regeringsprotokollet föreslagits, 1 1984/85. BoU1984/85:6 2 dels berett tillfälle att 4. ta del av vad i regeringsprotokollet i övrigt haranförts om kommunernas energiplanering. Motionerna m. m. 1 detta betänkande behandlas de medanledning av propositionen väckta motionerna 1984/85: 32 avOlle () och () vari hemställs 1. att riksdagenbeslutar avslå förslaget till lag om ändring i lagen (1902:71 s. 1),innefattande vissa bestämmelserom elektriska anläggningar, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring i ellagen som gör det omöjligt attvägra leverans av ström för värmepump, 3. att riksdagengodkänner de riktlinjer för utbildning av personal inom sotningsväsendet somförordas i propositionen, 33 av () vari hemställs attriksdagen beslutar ändra lagen (1977:439) i enlighet med vad som framförts i motionen, 34di\ IvarFranzén m. fl. (c) vari hemställs 1. att riksdagensom sin mening uttalar ätt samhällets stöd till investeringar för effektivareenergianvändning skall utformas enligt de principer som anförts i motionen, 2. att riksdagenavslår proposition 1984/85:5 i denna del och beslutar att ändra i ellagen(1902:71 § 2 mom. 4) i enlighet med de riktlinjer som redovisats i motionen, 3. att riksdagenansluter sig till dels vad som i motionen anförts om kommunala energiplaner,dels vad som i motionen anförts om skorstens-fejarnas verksamhet påenergiområdet, 35 av RolfDahlberg m. fl. (m) vari hemställs 1. att beslutar att avslå regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1977:439) om energiplanering, 2. att riksdagenbeslutar att med omedelbar verkan upphäva lagen (1977:439) om kommunalenergiplanering, 3. att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1902:71 s. I), innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar, 4. att riksdagenbeslutar att 2 §4 mom. lagen (1902:71 s. I) innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse: Föreslagen lydelse: Den som ... 4 mom. ...gemensamma systemet. ... gemensamma systemet. Med ström avsedd för värmeförsörjning av byggnad avsesinte ström för drift av värmepumpar. BoU1984/85:6 3 5. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen i övrigt anförts omkommunernas energiplanering. har avgett yttrande över propositionenoch motionerna till bostadsutskottet. Yttrandet har som bilaga 4 fogats tilldetta betänkande. Enligt lagen (1977:439) om kommunalenergiplanering är kommunerna skyldiga att bl. a. i sin planering främjahushållningen med energi samt verka för en säker och tillgängligenergitillförsel. Fr. o. m. den skall enligt beslut år1981 (prop. 1980/81:90 bil. 1, NU 60) i varje kommun finnas en aktuell plan föratt minska oljeanvändningen i kommunen. På uppdrag av regeringen har oljeersättningsdelegationen(1 1979:01), OED, i samarbete med statens industriverk, SIND, analyserat dekommunala planerna för minskad oljeanvändning och överlämnatrapporten (SIND 1983:3) Redovisning och analys av kommunernasolje-reduktionsplaner. Formerna för fortsatt energiplanering behandlasi promemorian (Ds I 1984:2) Utvecklad energiplanering. promemorian har remissbehandlats. 1 sammanhanget kan också nämnas promemorian (Ds 1 1984:27)Oljeersättning Konflikter Lokala lösningar? som överlämnats tillstatsrådet . 1 proposition 1984/85:5 läggs fram förslag som innebär attkravet pä kommunerna att upprätta oljereduktionsplaner skall utvidgas till attavse planer för hela energisystemet tillförsel, distribution och användningav energi i kommunen. I propositionen framhålls att arbetet med att minskaoljeberoendet och den kommande avvecklingen av kärnkraften gör det angelägetatt åstadkomma en effektivare användning av energi i alla samhällssektorer.För att de av regering och riksdag fastställda, övergripande målen förenergipolitiken skall kunna förverkligas är det enligt propositionennödvändigt att kommunerna, som har ett stort ansvar för tillförsel,distribution och användning av energi, utgår från dessa mål. Kommunerna harredan ett betydande ansvar för energiplaneringen på lokal nivå. Statligt stödutgår också till kommunerna för besiktningsverksamhet och rådgivning åt fastighetsägarna.Vidare har kommunerna inom bostadsförbättringsprogrammets ram (prop.1983/84:40 bil. 9, BoU 11) ettansvar för att förbättrings- och ombyggnadsåtgärder samordnas så att detillgodoser bl. a. energihushållningskrav. Praktiskt taget alla kommuner harenligt propositionen utöver oljereduktionsplanerna upprättat energisparplanerför den befintliga bebyggelsen. BoU1984/85:6 4 1 propositionen utvecklas någraviktiga utgångspunkter för den föreslagna energiplaneringen och anges vilkaförutsättningar och resurser som behövs för ett genomförande. Med stöd från destatliga myndigheter som har ansvar inom området, dvs. främst statensenergiverk, statens planverk och , bedöms de nya uppgifter somtillkommer för kommunerna kunna med befintliga resurser. Med hänsyntill att det i de flesta kommuner finns planeringsberedskap och ett antalkonkreta planer för olika delar av energisystemet, bör de nya bestämmelsernakunna träda i kraft den . Liksom oljereduktionsplanerna borde nyaenergiplanerna antas av kommunfullmäktige. 1 motion 32 (fp) avvisas den föreslagna utvidgningen avkommunernas skyldigheter inom energiområdet motivledes, men något yrkande om avslagpå propositionen i denna del framförs inte. Motionärerna hänvisar till att enutvidgad energiplanering diskuterades redan när nuvarande regler omoljereduktionsplaner antogs av är 1981, men att föredragande statsråddå anförde väsentliga skäl mot ett sådant steg. Motionärerna anser att dessaskäl alltjämt är giltiga. I motion 33 (c) begärs att 3 § lagen om kommunalenergiplanering utformas sä att beslutade målsättning förenergipolitiken kommer till uttryck i lagen. 1 paragrafen bör enligt motionärenanges att kommunerna skall verka för en effektiv energianvändning där elanvänds enbart för s. k. elspecifika ändamål och användningen i övrigt baseraspä inhemska förnybara energikällor med minsta skadliga miljöpåverkan. Denkommunala energiplaneringen bör enligt motionären inte bindas till el utan börutgå från att elpriserna kommer att höjas. Även i motion 34 (c) aktualiseras energipolitiskabeslut. Motionärerna avvisar användningen av energikällor som kol, olja ochkärnkraft. Propositionsförslaget accepteras med vissa erinringar. Enligtmotionärerna skall en energiplan ses som en dokumentation där en kommunsalternativa vägar att forma sin energiförsörjning beskrivs och lämpligahandlingsplaner rekommenderas. En energiplan bör ta sikte päeffektiviserad energianvändning snarare än på utformningen avenergiproduktionen. Motionärerna föreslår, yrkande I, att som sinmening uttalar att samhällets stöd till investeringar för effektivareenergianvändning skall utformas enligt principerna i motionen. I motionenföresläs även, yrkande 3 såvitt nu är i fråga, att ansluter sig tillvad som anförs i motionen om kommunala energiplaner. I motion 35 (m) förordas, yrkande I, avslag päpropositionsförslaget om ändring i lagen om energiplanering. Dessutombegärs, yrkande 2, att lagen upphävs. Vidare föreslås, yrkande 5, att riksdagenskall ge regeringen till känna vad som i motionen i övrigt anförs omkommunernas energiplanering. Enligt motionärerna bör de avgörande faktorernaför hur energisystemen skall utformas vara de ekonomiska, tekniska och miljömässigaförutsättningar som en fri marknad kan ge. BoU1984/85:6 5 konsumtionen kan huvudsakligen förklaras av attenergikonsumenterna har reagerat på prisförändringar. Något motiv förlagstadgat krav pä lokala energiplaner kan inte anföras. Kommunernasmöjligheter att påverka energiförbrukningen är små. Meningslösa planer kanresultera i missriktad detaljstyrning och i att marknadsfunktionerna skadas.Oljereduktionsplanerna anses numera ha fyllt sitt syfte. Det finns enligtmotionärerna inte längre någon anledning att behålla en kommunalplaneringsskyldighet. Ett borttagande av den informationsskyldighet gentemotkommunerna som lagen ålägger t. ex. industrier rörande deras energiproduktionoch förbrukning bör inte lägga något hinder i vägen för samarbete mellankommunerna och övriga berörda. , som avgivit yttrande, har tillstyrktpropositionsförslaget och därvid framhållit vikten av att kommunernasenergiplanering kommer att ske med ett vidare perspektiv än f. n.Näringsutskottet finner inte att den föreslagna lagändringen ger utrymme förfarhågor om marknadsstörande effekter eller inskränkning i handlingsfriheten.Näringsutskottet pekar på den informationsskyldighet gentemot kommunerna somlagen om energiplanering innehåller och vars borttagande skulle göradet svårare för kommunerna att få fram ett bra planeringsunderlag. bedömning är det inte motiverat att införa enändamålsbestämmelse grundad på energipolitiska beslut i lagen omkommunal energiplanering och inte heller att göra några kompletterande uttalandentill den nu föreslagna lagändringen eller om komplement till lagen i desshelhet av den innebörd som föreslås i motion 34 (c). harsålunda avstyrkt de motionsyrkanden som berör den kommunala energiplaneringenoch därvid bl. a. anfört att en precisering av statsmakternas energipolitiskariktlinjer sker efter hand i samband med beslut om olika åtgärder i fråga omproduktion av och hushållning med energi. Motsvarande preciseringar sker inom bostadsutskottetsberedningsområde av energipolitiken. ansluter sig till näringsutskottetsställningstaganden. föreslär därför att bifallaförslaget till ändring i lagen om energiplanering och att avslå detdäremot stående yrkandet i motion 35 (m) yrkande 1. avstyrker även förslaget i motion 33 (c)om uttalande om ändrad utformning av lagen och förslagen i motion 34 (c)yrkandena I och 3 det sistnämnda såvitt nu är i fråga om uttalanden omprinciper för samhällets stöd till investeringar för effektivareenergianvändning m. m. 1 motion 35 (m) yrkande 2 föreslås som framgått ovan attlagen om energiplanering upphävs. anför sammanfattningsvisatt lagen är av betydelse för kommunernas möjligheter att genomföra enrealistisk energiplanering. delar denna uppfattning. Motion35 (m) yrkande 2 avstyrks sålunda. En följd av detta är att BoU1984/85:6 6 även ett uttalande om en ej lagfäst energiplaneringav den art som föreslås i samma motion inte är meningsfullt. Yrkande 5 i motion35 (m) avstyrks sålunda. Vad som i övrigt anförs i propositionen om kommunernasenergiplanering har inte givit bostadsutskottet anledning till erinran ellersärskilt uttalande. Den som har områdeskoncession föryrkesmässig distribution av elektrisk ström är enligt 2 § 4 mom. lagen(1902:71 s. I),innefattande vissa,bestämmelser om elektriska anläggningar, ellagen, skyldig att leverera ström åti princip alla som inom området behöver den för normala förbrukningsändamål.Till sådana ändamål räknas värmeförsörjning av byggnader. Ett särskilt undantaggäller dock värmeförsörjning av byggnad inom ett område där fjärrvärme ellernaturgas distribueras eller avses bli distribuerad. Skyldigheten gäller dåendast om värmeförsörjningen med större fördel kan tillgodoses med elenergi änmed det för området gemensamma värmesystemet. Frågor om leveransskyldighetensomfattning prövas av statens energiverk. I förarbetena till ellagen berörs inte frågan om hur lagenbör tillämpas angående el som drivkraft till värmepumpar inom fjärrvärme- ochnaturgasområden. Denna fråga har aktualiserats i ett flertal ärenden somstatens energiverk haft att ta ställning till. I en skrivelse till regeringen har statensenergiverk föreslagit att en bestämmelse tas in i ellagen eller lagen omkommunal energiplanering med den innebörden att vägran att leverera ström förvärmepumpar inom ett fjärrvärme- eller naturgasområde fordrar att kommunfullmäktigehar uttalat att värmepumpar inte bör förekomma inom området. I propositionen förordas att den föreslagna bestämmelsentas in i ellagen. Det framhålls i propositionen att det från allmänenergipolitisk synpunkt är angeläget att främja användningen av värmepumparmed hänsyn till deras energieffektivitet. Den tekniska utvecklingen inomuppvärmningsområdet får inte hindras. Det anförs att det är angeläget att nyteknisk utrustning för uppvärmning kan utnyttjas även inom områden som äravsedda för uppvärmning med fjärrvärme och naturgas, när detta är rimligt. Ettav syftena med den utvidgade kommunala energiplaneringen är att kommunerna nogaskall överväga bl a möjligheterna att utnyttja värmepumpar inom områden som ärtänkbara för fjärrvärme- och naturgasdistribution. Övervägandena bör enligtpropositionen ankomma på kommunen. Någon ovillkorlig skyldighet att leverera eltill värmepumpar oavsett var dessa finns bör enligt propositionen inteföreskrivas. Redan installerade pumpar bör inte beröras av ett kommunalt beslutom att BoU1984/85:6 7 värmepumpar inte bör förekomma. Det understryks attfullmäktiges beslut inte innebär ett förbud mot leverans av el. I propositionenpekas vidare på möjligheten att bl. a. i samband med översyn av befintligafjärrvärmesystem dimensionera dessa så att hushållning och installation avvärmepumpar kan ske på ett sätt som är lämpligt ur allmän och enskildsynvinkel. I motion 32 (fp) yrkande I förordas avslag påpropositionsförslaget om ändring i ellagen. I yrkande 2 hemställs att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring i ellagen som gör det omöjligt attvägra leverans av ström för värmepump. Det framhålls i motionen att iavvägningen mellan det kommunalekonomiska intresset av en så stor anslutningtill fjärrvärmesystemet som möjligt och konsumentintresset av att ha valfrihetvid installation av värmesystem, bör konsumentintresset väga tyngst. a. samhällets intresse av att värmepumpens energieffektivitet utnyttjas.Under alla omständigheter anser motionärerna det vara orimligt att förbjudavärmepumpar som utnyttjar spillvärme och frånluft. Samma motiv skulle nämligenkunna anföras också mot tilläggsisolering och andra energisparåtgärder somsänker intäkterna för en fjärrvärmeleverantör. Om fjärrvärmesystemen inte kankonkurrera med värmepumpar är det orimligt att kostnaderna skall bäras avvärmekonsumenter inom ett visst område. Kommunen bör i ett sådant fall enligtmotionärernas uppfattning ändra taxorna i stället för att motverka installationav värmepumpar i fjärrvärme- och naturgasområdena. 1 motion 34(c) begärs i yrkande 2 avslag på propositionentill förmån för en ändring av 2 § 4 mom. ellagen i enlighet med de riktlinjersom anges i motionen. Dessa riktlinjer innebär att elström för drift avvärmepumpar inte skall kunna nekas, utom i vissa fall för uteluftvärmepumpar.Sådana värmepumpar måste enligt motionärerna nämligen vid kall väderlek ersättasmed fjärrvärme och härigenom kan en betydande merkostnad för reservkapacitet ifjärrvärmesystemen uppstå. Kommunfullmäktige bör i sådana fall ha möjlighet attbesluta att leverans av elström förvägras för uteluftvärmepumpar. 1 motion 35 (m) yrkande 3 förordas också avslag påpropositionsförslaget rörande ellagen och, yrkande 4, bifall till enavfattning av 2 § 4 mom. ellagen som inte gör det möjligt att vägra elleveransför drift av värmepumpar för värmeförsörjning inom fjärrvärme- ochnaturgasområden. I motionen noteras att det finns en del problem förknippademed konkurrensen mellan fjärrvärme och elkraft. Det är enligt motionärernavärdefullt att dubbelinvesteringar undviks, men fjärrvärmesystemen får inte gesen monopolställning. Utbyggnad bör ske endast om därigenom den billigastevärmeförsörjningen kan förväntas. Värmepumpen är ett konkurrenskraftigtalternativ till vissa fjärrvärmeanläggningar. Genom att inte belastaförbrukningsavgifterna med kapitalkostnader kan kommunerna motverka att redananslutna fjärrvärmeabonnenter utträder för att installera värmepumpar.Värmepumpar innebär inte någon större belastning på BoU1984/85:6 8 Enligt motionärernas uppfattning finnsdet ingen anledning att begränsa leveransskyldigheten för värmepumpar. Tvärtombör sådan skyldighet normalt föreligga. har funnit regeringens förslagvälmotiverat. har utarbetat ett förslag till lagtext somenligt näringsutskottets mening ger tydligare uttryck än propositionenslagförslag åt vad som uttalats i specialmotiveringen om att det i enskilda fallkan vara motiverat att värmepumpar skall tillåtas trots att kommunen tagitprincipiell ställning mot värmepumpar i ett område. harvidare funnit argumenten mot en generell leveransskyldighet i fråga om el tillvärmepumpar beaktansvärda och avstyrkt motionsyrkandena härom, liksom yrkandetom att uteluftsvärmepumpar skulle undantas från en generell skyldighet attleverera ström till värmepumpar. Även i denna fråga ansluter sig bostadsutskottet tillnäringsutskottets ställningstagande. utgår från att det interåder några delade meningar om angelägenheten av att energieffektivavärmepumpar kan komma till användning för uppvärmning av bostäder. 1 fråga omområden som redan är försörjda med eller skall försörjas med fjärrvärme ellernaturgas måste man emellertid väga in den lägre kostnad som en värmepump kan gemot fördelarna av att det gemensamma systemet kan utnyttjas till fullo. Det ärett viktigt syfte med den tidigare förordade utvidgade kommunalaenergiplaneringen att avvägningar av denna art skall kunna göras av kommunerna.En följd av detta är att kommunerna, sä som föresläs i propositionen t. ex. ibeslut om energiplan, bör kunna utfärda riktlinjer även för elleverantörernasförpliktelser inom fjärrvärme-och naturgasomrädena. Som framgår avpropositionen och det av näringsutskottet utarbetade lagförslaget innebär denföreslagna ordningen inte att en elleverantör är förhindrad att leverera strömäven om kommunen har uttalat sig emot det. Även om elleverantören skulle följakommunens intentioner och alltså skulle vägra leverans, har en elabonnent kvarmöjligheten att begära statens energiverks prövning av leverantörens förpliktelsergentemot honom. finner att denna ordning innefattar enlämplig avvägning mellan kommunens och berörda enskildas intressen isammanhanget. tillstyrker därför att antar detförslag till lag om ändring i ellagen som har utarbetats av näringsutskottet(bilaga 2) och avstyrker de motstående yrkandena i motion 32 (fp) yrkandena Ioch 2, 34 (c) yrkande 2 och 35 (m) yrkandena 3 och 4. 1 propositionen föresläs attpersonalen inom sotningsväsendet bör erbjudas kompletteringsutbildning inomenergihushållningsområdet. Statligt stöd föreslås utgå och statens energiverkavses svara för administrationen av utbildningen. Utbildningen syftar till attskorstensfejare bl. BoU 1984/85:6 9 kunna utföra funktionskontroller och inregleringar av iförsta hand mindre, men efter hand även medelstora och större anläggningar,samt svara för rådgivning rörande energihushållning. Medelsbehovet beräknastill sammanlagt 15 milj. kr. För /85föreslås 5 milj. kr. föras från anslaget E 17. Stöd för oljeersättande åtgärdertill anslaget E 4. Utbildning och rådgivning för att spara energi under tolftehuvudtiteln. Förslaget i propositionen biträds i motion 32 (fp) yrkande 3. Imotion 34 (c) påpekas att den test- och tillsynsverksamhet somskorstens-fejarna bedriver på energiområdet måste utformas på ett sådant sättatt den av fastighetsägarna uppfattas som meningsfull och till hjälp för enrationell och ekonomisk fastighetsförvaltning. Motionärerna föreslår yrkande3 såvitt nu är i fråga att ansluter sig till detta uttalande. har ingen erinran mot de riktlinjer förutbildningen samt finansieringen av den som har angetts i propositionen och somvunnit anslutning i motion 32 (fp) yrkande 3. Som framgått ovan utgör de nuavsedda åtgärderna ett första steg i riktning mot att tillföra sotningsväsendetökad kompetens inom energihushållningsområdet. Framtidens uppvärmningsanordningarkommer ibland t. ex. att bestå av fiera värmekällor med automatiska styrsystem.Utskottet förutsätter att de i propositionen förordade utbildningsinsatsernaäven avser handhavande av dessa system och att medel kommer att beräknas fördenna verksamhet. Beträffande yrkandet i motion 34 (c) om värdet av attutbildningen utformas så att fastighetsägarna uppfattar den avseddaverksamheten som meningsfull har bostadsutskottet ingen annan uppfattning änmotionärerna. Vad i motionen anförts får också anses vara en avutgångspunkterna för förslaget i propositionen. Motionärerna får därmed ansestillgodosedda. Utskottet avstyrker därför motion 34 (c) yrkande 3 såvitt nu äri fråga. 1. beträffande utvidgad kommunalenergiplanering att med bifall till proposition 1984/85:5 och med avslag på motion 1984/ 85:35 yrkande 1 antar vid detta betänkande som bilaga I fogade och som regeringens förslag betecknade förslag till lag om ändring i lagen (1977:439) om energiplanering, 2. beträffandeändrad utformning av lagen om energiplanering m. m. att riksdagenavslår motionerna 1984/85:33 och 34 yrkandena 1 och 3, det sistnämnda yrkandetsåvitt nu är i fråga, 3. beträffandeupphävande av lagen om energiplanering m. m. att avslårmotion 1984/85:35 yrkandena 2 och 5, 4. beträffandeändring i ellagen att med anledning av proposition 1984/85:5 och medavslag pä motionerna 1984/85:32 yrkandena 1 och 2, 34 yrkande 2 och 35yrkandena 3 och 4 antar I * 1984/85. BoU1984/85:6 10 vid detta betänkande som bilaga 2 fogade och somutskottets förslag betecknade förslag till lagom ändringi lagen(1902:7l s. I), innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar, 5. beträffandeutbildning inom sotningsväsendet att med bifall till proposition1984/85:5 och motion 1984/85:32 yrkande 3 samt med avslag på motion 1984/85:34yrkande 3 såvitt nu är i fråga godkänner de riktlinjer sofn förordas ipropositionen, 6. beträffandepropositionen i övrigt att lägger denna till handlingarna. På bostadsutskottets vägnar . Närvarande: . (), (),(), (), (), (), (), Per (), (),(), (vpk), (), (),() och (). (), (), (), () och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 5 som börjar ", som" och slutar"motion 35 (m) yrkande I" bort lyda: