bet · G801FiU30 · 1984-12-31 00:00:00 — (vpk) hemställs all som sin mening ger regeringen till känna alt enparlamentariskt sammansatt kommitté bör utses och ges i uppdrag att genomföraen ny levnadsnivåundersökning för att med ledning av dess resultat föreslååtgärder för all skapa en rättvis fördelningspolitik. I motion 3038 av m.fl. (m) hemställs 17.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om frisläppande av investeringsfonder. I motion 942 av ()hemställs all begär att regeringen föranstaltar om utredning om möjligheternaav alt i etablera vinstdelningsbolag i enlighet med vad som anförts imotionen. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen I motion 3201 av m. fl. (m) hemställs 2. attriksdagen godkänner de allmänna riktlinjer för budgelregleringen som föreslås imotionen. FiU1984/85:30 16 I motion 3202 av m.fl. (fp) hemställs 2. att godkänner de riktlinjer för budgetregleringen som redovisas imotionen. I motion 3203 av m. fl. (vpk) hemställs 2. all med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de allmänna riktlinjer för budgelregleringen somförordas i motionen. I motion 3206 av m.fl. (c) hemställs 2. attriksdagen godkänner de allmänna riktlinjer för budgelregleringen som förordas imotionen. 1 motion 3241 av m.fl. (vpk) hemställs 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om att skall ges möjlighet att ta ställningtill förslag om senareläggning av beslutade statsutgifter. Den offentliga sektorns effektivitet I motion 3213 av ()hemställs att med avslag på regeringens förslag i motsvarande delgodkänner de riktlinjer för budgetregleringen, såvitt avser offentligasektorns effektivitet, som förordas i motionen. Redovisning av driftutgifter och investeringsutgifter I motion 821 av ()hemställs att hos regeringen begär att till statsbudgeten även fogasen redovisning där man skiljer mellan driftutgifter och invesleringsutgiflersamt mellan räntabla och icke-räntabla investeringsutgifter. I motion 3210 av . (c) hemställs att beslutar att i anledning av proposition1984/85:150 hos regeringen begära en fullödig redovisning av i vilkenutsträckning specialdestinerade avgifter används för avsett ändamål i enlighetmed vad som anförs i motionen. I motion 3214 av m. (s) hemställs all som sin mening ger regeringen till känna vad somanförs i motionen om användningen av finansfullmakien för lidigareläggning avvissa byggnadsprojekt. I motion 3215 av m.fl. (fp, s, m, c) hemställs all som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförs i motionen om användningen av finansfullmakien förlidigareläggning av vissa byggnadsprojekt. FiU1984/85:30 17 I mofion 3216 av ()och () hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförs i motionen om användningen av finansfullmakten förlidigareläggning av vissa vägprojekt. I propositionen framhålls attSverige är på rätt väg. Resultaten av den ekonomiska politik som förts sedan1982 är goda. har under dessa år haft en ekonomisk utveckling, som i deflesta avseenden varit mer gynnsam än i andra jämförbara industriländer. Den svenska ekonomins kris är emellertid ännu inteövervunnen. Om det skall vara möjligt alt nå målen full sysselsättning, stabiltillväxt och en rättvis fördelning av levnadsstandarden, är det nödvändigt attbudgetunderskottet ytterligare minskas, att vi etablerar ett varaktigtöverskott i bytesbalansen och all pris-och kostnadsökningarna nedbringas tillhögst den nivå som råder bland våra viktigaste konkurrentländer.Inflationsbekämpningen måste därför ställas i centrum för den ekonomiska politiken.Bedömningen i propositionen av utvecklingen för kan sammanfattas påföljande sätt: - Det finns godaförutsättningar för alt prisökningarna begränsas till nivån under loppet avår 1985. Reservationer måste dock göras vad gäller dollarkursutvecklingen ochimportprisernas utveckling. - Bytesbalansenberäknas uppvisa ell underskott på . - Bruttonationalprodukten(BNP) förutses öka med ca 21/och industriproduktionen . Näringslivetsinvesteringar väntas öka med och industrins investeringar . - Sysselsättningenbedöms öka med 40000 personer. Arbetslösheten förutses fortsätta att minska. Utvecklingen av ekonomi för åren 1983 och 1984saml prognosen för anges i följande tabell. 2 1984/85.5 saml. FiU1984/85:30 18 Tabell 1 Försörjningsbalans 1983-1985 Milj. kr,, löpande Import, varor och tjänster -1,7 -0,4 Export, varor och tjänster -0,8 -0,7 (miljarder kronor) -7,0 -3,1 ' Förändring i lagerinvestering i procent av föregåendeårs BNP, Finans- och kreditpolitiken måstevara fortsatt stram i syfte att minska obalanserna och dämpainflationen. För att förhindra en alltför snabb likviditetstillväxtunder andra hälften av 1985 och början av 1986 föreslår föredragande statsrådetall en del av den likviditet som har byggts upp i näringslivet och i kommunernasteriliseras genom att tillfälligt dras in till särskilda konton i riksbanken.Denna åtgärd syftar till att understödja den dämpning av pris- ochlöneslegringstaklén som är på väg i den svenska ekonomin. Vad gäller sysselsättningspolitiken framhålls altförbättringen av arbetsmarknadsläget har inneburit att dearbelsmarknadspolitiska insatserna har kunnat reduceras. Även om det allmännasysselsättningsläget väntas förbättras ytterligare , kvarstår dockproblem vad gäller bl. a. långtidsarbetslösheten saml den regionala obalansenpå byggarbelsmarknaden. Åtgärder på dessa områden presenteras i propositionen.Vidare föreslås ytterligare stöd till arbetsmarknadsutbildningen ochvuxenutbildningen. Som fördelningspolitisk åtgärd föreslås alt en särskildavgift tas ut av kommuner som har ett skatteunderlag som överstiger avmedelskattekrafien. De medel avgiften ger skall möjliggöra en sänkning avkommunalskatten i kommuner i vilka utdebiteringen är mycket hög. Del statliga budgetunderskottetminskar från , mätt som andel av BNP, för //86. FiU1984/85:30 19 att de offentliga utgifterna, satta i relation till BNP,minskat från 67,till 64,. Skattetrycket är oförändrat 50%av BNP. Statsbudgeten för /85 visar ett underskottom , vilket är en minskning i förhållande tillbudgetpropositionens prognos med . För /86förutses i propositionen ell budgetunderskott om , vilketär lägre än enligt budgetpropositionen. Vad gäller kravet på budgetpolitiken framöver hänvisarföredraganden till statsmakternas ställningstagande i samband medbehandlingen av propositionen om inriktningen av den ekonomiska politiken påmedellång sikt. Därvid slogs fast all budgetpolitiken även under de närmasteåren måste vara klart restriktiv, så att underskottet i statsbudgeten kanreduceras ytterligare. För att samhällsekonomisk balans skall kunnaåterställas, måste den offentliga sektorns finansiella sparande bringas ijämvikt. Detta leder i sin tur till kravet all del statliga budgetunderskottet1990 uppgår till ca . Det offentliga finansiella sparandet måste ökas för attdel totala inhemska finansiella sparandet skall bli tillräckligt stort. Nivånpå detta sparande måste vara så stort att det ger utrymme för ett visstpermanent bytesbalansöverskott, varigenom utlandsskulden successivt kan återbetalasoch den ekonomisk-politiska handlingsfriheten kan vidgas. måste detinhemska sparandet räcka fill för att finansiera den fortsatta ökning avinvesteringarna som är nödvändig för att säkerställa full sysselsättning och engod ekonomisk tillväxt. Det stora underskottet i statsbudgeten möjliggör intenågon sänkning av det samlade skattetrycket . Dettautesluter inte att förändringar av olika skaller kan och bör ske inom ramen förett oförändrat skalletryck. Utgiftspolitikenbör även i fortsättningen drivas efter följande riktlinjer: - Endast de allramest angelägna reformerna bör genomföras. Omfattningen av sådanautgiftsökningar måste hållas nere, som de finansieras genom att andrautgifter minskas. - Utgiftsbegränsningarmåste åstadkommas på vissa områden. - Arbetet med altbegränsa ulgiftsautomaliken måste fortsätta. - Åtgärder måstevidtas för att effektivisera den offentliga verksamheten och i vissa fallförändra dess organisations- och finansieringsformer. Motioner i anslutning till proposition 150 I motion 3201 (m) framhålls alt denbild regeringen tecknar i den reviderade finansplanen är en bild av en ekonomiutan egentliga problem. Detta sker i en situation då landels problem snabbthåller pä all förvärras. Utrikeshandeln har försämratsmed jämfört med . Det är, menarmotionärerna, mot denna bakgrund fullständigt obegripligt att regeringen efterdenna FiU1984/85:30 20 kraftiga försvagning skriver upp prognosen förhandelsbalansen. Inflationen har ökat och uppgår nutill i årstakt. Därmed ligger den högst bland 16 jämförbara industriländer.Utvecklingen innebär att inflationen stiger i medan den avlarutomlands. Sammanfattningsvis konstateras i motionen all utvecklingenav den svenska ekonomin på en rad punkter kommer att försämras . Exportenoch den ekonomiska tillväxten väntas avta och bytesbalansunderskottet växer.Den svenska inflationstakten kommer att fortsätta alt ligga över omvärldens.Reallönerna fortsätter av allt att döma alt falla även . De vanligalöntagarhushållen kommer därmed inte att få det bättre. Det sammanlagdahushållssparandel förblir obefintligt, därför alt många hushåll tvingasfortsätta all ta av sina tillgångar för att upprätthålla sin levnadsstandard. Utvecklingen av inflationen, bytesbalansen ochvalutaflödet är klara tecken på att det behövs en finanspolitisk åtstramninggenom utgiftsminskningar. En stramare kreditpolitik är inte tillräcklig föratt hejda utvecklingen. I mofionen understryks att det är oacceptabelt att mötadel växande bytesbalansunderskottel med ökad statlig utlandsupplåning. Som alternativ till den förda regeringspolitiken föreslåsen marknadsinrik-tad politik. Vikfiga inslag i en sådan politik är fördetförsta en minskning av utgifterna i stat och kommun. Den åtstramning avfinanspolitiken som är nödvändig för att få ned inflationstakt och förbättrabytesbalans och budgetunderskott bör ske enbart genom utgiftsminskningar. För alt skapa möjligheter och motivation för den privatasektorn att växa krävs för det andra en sänkning av främst de skatter somdrabbar arbete, företagande och sparande. Utgiftsminskningarna måste dock bliså stora att det finns utrymme för ett sänkt skatteuttag. Sänkta skaller gördet möjligt alt minska subventioner och bidrag utan att hushållens ekonomiskasituation försämras. Målsättningen är all sänka skattetrycket med 5procentenheter , vilket skulle betyda att skattetrycket då kommerner till av bruttonationalprodukten (BNP). Vad gäller marginalskatternaanges i motionen ell elappmål som bör nås , innebärande att en normalinkomsllagareskall behöva betala högst på en löneökning. Slutmålet är att helt avskaffaden statliga inkomstskatten utom för högre inkomsttagare. För det tredje måste statlig detaljreglering ochföreskrifter som hämmar näringslivet tas bort och ersättas med rörlighet ochanpassning. För det fjärde krävs en förstärkning av marknadsekonominäven i den offentliga sektorn. Monopolen måste brytas upp och konkurrensenskall stärkas inom områden som barnomsorg, sjukvård, åldringsvård och parkförvaltning. För det femte krävs att löntagarfonderna avskaffas.Fonderna hör inte hemma i vårt ekonomiska syslem och hämmar näringsUvetsexpansion. Vad gällerbudgetpolitiken hänvisas till tidigare föreslagna besparings- och FiU1984/85:30 21 skattesänkningsförslag (se FiU 1984/85:10 s. 24-25). Dessaförslag tillsammans med ställningstagandena till regeringens förslag om slopatinflationsskydd av skatteskalan, höjt schablonavdrag och åtgärder gentemotkommunerna innebär utgiftsminskningar på på helår.Skatteintäkterna föreslås på helår bli lägre änregeringens förslag. Det kassamässiga underskottet kommer därmed att ligga pånästan under det av regeringen föreslagna. I mofionen avstyrks regeringens förslag omlikviditetsindragningar för förelag och kommuner liksom förslaget om ensärskild skatteuljämningsavgift på0,/skr. Likaså avvisas förslaget om enprogressiv avgift på den del av kommunernas skatteunderlag som överstiger 135 %av medelskattekrafien. Ökningen av skatteuljämningsbidragel med 997 milj. kr.tillstyrks. framhåller i motion3202 (fp) att även om den internationella utvecklingen kan väntas bli relativtgynnsam för svensk ekonomi, finns betydande problem orsakade av den inhemskakostnads- och efterfrågeut-veckUngen. Inte heller kommer därförregeringens inflationsmål all kunna infrias. Prishöjningarna under återstodenav måste i så fall stanna vid , vilket är helt osannolikt.Regeringens ekonomiska politik har inte lyckats liedbringa den inhemskakostnadsutvecklingen i nivå med våra viktigaste konkurrentländer. Denfortgående relalivprisförsämringen har lett fill och kommer all leda tillförlusten av marknadsandelar och en uppbromsning av exporten. Både handelsbalansen och bytesbalansen uppvisar enbetydligt sämre utveckling än vad man tidigare räknat med.Regeringens prognos i kompletleringsproposifionen - ett bylesbalansunderskoltpå är uppenbarligen överspelad och risken för ett stortbytesbalansunderskott under innevarande år är överhängande. Det står vidareklart, att en del av den försämrade handelsbalansen har orsakats av stigandeimport, huvudsakligen beroende på en oväntal hög ökning av den privatakonsumtionen. Ökningen av den privata konsumfionen kan nu väntas bli 22,5 %att jämföra med den reviderade finansplanens prognos på 1,. I motionen understryks alt den socialdemokratiskaregeringens ekonomiska politik icke har varit en god grund för fredligalösningar på arbetsmarknaden. Om målsättningen är att hålla inflationen nereoch underlätta avtalsrörelserna, bör man behålla inflalionsskyddel iskattesystemet. Löntagarna får då större möjligheter att lönevägen kompenserasig för prishöjningar utan alt detta får negativa verkningar påkonkurrenskraft och bytesbalans. Det är därför ell allvarligt misslag all nuavskaffa inflationsskyddet i skattesystemet. Mofionärerna framhåller att del är av avgörande betydelseför den ekonomiska utvecklingen att pris- och löneutvecklingenkan nedbringas till en lägre nivå än vad som gällt i . FiU1984/85:30 22 Statsmakterna kan inte ensamma åstadkomma detta, men genominriktningen av den ekonomiska politiken kan förutsättningarna för en sådanutveckling förbättras. De ekonomisk-politiska åtgärder som anservara vikfigast att genomföra kan sammanfattas på följande sätt:. Budgetunderskottet minskas för attdämpa inflationsförväntningar och inflation. Budgetunderskottet minskas delsgenom den ekonomiska tillväxten, dels genom utgiftsnedskärningar., Om samhällsekonomin av konjunkturskäl behöver stimulans ges dengenom skattesänkningar. - Skatteskalanges ett fullt inflationsskydd. - Marginalskatternasänks så alt nästan alla får behålla åtminstone hälften av en inkomstökning. - De kollektivalöntagarfonderna avskaffas. Offentligamonopol bryts upp och regleringar avskaffas. De krav som ställs på en förändring av lönebildningen harföljande innebörd: - Inga klausulersom knyts till andra avtalsområden eller den allmänna prisutvecklingen skrivsin i de statliga löneavtalen. - Avtalen inomden konkurrensutsatta sektorn måste vara löneledande. Arbetslöshetsförsäkringen reformeras genom attegenavgifterna höjs och genom att försäkringsmedel får finansiera andra arbetsmarknadspolitis ka åtgärder än arbetslöshetsersättning. Vad gäller konkreta budgetpolitiska åtgärder hänvisas tillfolkpartiets motion 1984/85:2295 som väcktes med anledning av åretsbudgetproposition (se FiU 1984/85:10s. I denna motion föreslogsutgiftsbegränsningar med en helårseffekt på brutto.Vidare föreslogs försäljning av statliga företag för ca 3,5 miljarder kronor.Efter vissa skattesänkningar ger delta en budgetförstärkning på ca 6,5miljarder netto (exkl. försäljningen av statliga företag). De störstabesparingarna avser kommunerna, sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. I motionen avvisas förslaget i propositionen omlikviditetsindragningar från företag och kommuner. Även förslaget om enprogressiv skatteutjämningsavgift för kommuner avvisas. I motion 3203 (vpk) framhålls attregeringen ser allt för positivt på hur det internationella ekonomiska lägetkommer all utvecklas. Från har rapporterats en avmattning i denekonomiska utvecklingen och prognoser om en mycket låg tillväxttakt under dennärmaste perioden. Arbetslösheten i kommer att vara fortsalt myckethög. En sådan negativ utveckling kan bli allvarlig för , eftersomSveriges internationella beroende på det ekonomiska området kraftigt har ökatunder första delen av 1980-lalet. Tvåvikliga företeelser i detta sammanhang är dels de svenska företagens FiU1984/85:30 23 stora investeringar i utlandet, dels det ökade utländskaägandet av företag i . Regeringen förefaller emellertid alt underskatta deltaberoende. Det är enligt kommunisternas mening nödvändigt med enfast och målmedveten nationell politik för att så långt möjligt minska Sverigesekonomiskt-politiska beroende av utvecklingstendenser och maktgrupper utanförlandet. Mot denna bakgrund är regeringens prognos attarbetslösheten skall minska och prisstegringen begränsas till knappast välunderbyggd. Motionärerna understryker vad avsersysselsättningspolitiken att med den politik gentemot kommunerna som föreslås ikomplelteringspropositionen är det mycket osäkert om den i propositionenförutsedda sysselsättningsökningen kan komma till stånd inom den offentligasektorn. Ytterligare insatser måste göras för att hindra en ytterligare försämringav läget på arbetsmarknaden. Ett statligt induslriprogram bör utarbetas ochgenomföras tillsammans med en planmässig utbyggnad av den offentliga sektorn. För /86 föreslås en uppräkning av anslagettill sysselsättningsskapande åtgärder med 1750 milj. kr. Dessa medel skall gåtill kommuner och landsting för all skapa nya och fasta arbetstillfällen. Kompletteringspropositionensavsnitt om fördelningspolitiken inleds, enligt motionärerna, med enkonservativ cynism: "Den viktigaste fördelningspolitiska uppgiften nu äratt föra en ekonomisk politik som gör det möjligt att nå full sysselsättningoch ett stabilt penningvärde." Självfallet drabbar arbetslöshet ochinflation hårt de arbetande klasserna. Men sådana klyschor döljer problemet attklyftorna är stora och tenderar att öka mellan klasserna när del gäller riskför arbetslöshet och utslagning, boendeförhållanden, utbildning,hälsotillstånd, risk för olycksfall i arbetet, möjlighet till kulturella ochfritidsaktiviteter osv. Som grupp har kvinnor generellt sett sämre ekonomiskaresurser och mindre makt än män. Motionärerna understryker att förslag ifördelningspolitiska sammanhang måste utgå från dessa fakta och effekterna avförslagen måste syfta till all angripa de existerande orättvisorna. Vad gäller skattepolitiken krävs en övergång tillproduktionsbeskattning och en progressiv stats- och kommunalskatt. Vidareföreslås en höjning av omsättningsskatten vid akliehandel och en successivavveckling av mervärdeskallen på livsmedel. I kompletteringspropositionen ägnasstor uppmärksamhet åt dollarns utveckling och valutaflödena. I motionenframhålls att den konstlat höga nivån för US A-dollarn knappast kan blibeslående under längre lid. För att i görligaste mån mildra de negativaeffekterna av en krisartad anpassning vid kraftiga valutaulflöden måste densvenska valutapolitiken söka frigöra sig från det starka beroendet avUSA-dollarn. De svenska storföretagens kraftigt ökade investeringar utomlandsmåste begränsas. I detta syfte föreslås FiU1984/85:30 24 i motionen en särskild kapitalexportavgift att utgå på den del av svenska direkta investeringar utomlands som finansieras genombetalning från . Förslaget i propositionen om en allmänlikviditetsindragning godtas med undanlag för kommunerna. Kornmunsektornbehöver dessa medel för all bekosta den utbyggnad av den offentliga sektorn,som ar nödvändig inte minst av sysselsättningspoliliska skäl. I motionen hänvisas vad gällerbudgetpolitiken till vad kommunisterna anförde om budgetfrågornai motion 1984/85:1582 till budgetpropositionen (se FiU 1984/85:10 s. 14).Ytteriigare 1750 milj. kr. föreslås för sysselsättningsskapande åtgärder. Densärskilda exportavgifien beräknas inbringa 300 milj. kr. Förslaget alt höjaomsättningsskatten vid aktiehandel beräknas inbringa ca 800 milj. kr. Centerparfiet framhåller i motion3206 att kan räkna med lika god iniemationelldraghjälp som vi fått . Del blir därför desto viktigare allanpassa vår kostnadsutveckling till omvärlden. har västvärldens näst högstainflation efter del kroniskt inflalionistiska . Regeringens prognos attinflationen under loppet av skall stanna vid är helt orealistisk.Prisnivån har t.o.m. stigit . Del är högre änmotsvarande tid när slutsiffran blev . Exporten har sjunkit med i volym jämfört med . Eftersom importensamtidigt ökat kraftigt (i volym) har detta sammanlaget lett till endramatisk försämring av den svenska handelsbalansen. Överskottet har sjunkitfrån till 1,6 miljarder kronorunder januarimars . Motionärerna är starkt kritiska till att regeringentrots denna myckel negativa utveckling av handelsbalansen under de tre förstamånaderna skrivit upp prognosen i finansplanen från -I- 17,8 miljarderkronor till -I- i den reviderade finansplanen. Vad gäller arbetslösheten konstateras all varfortfarande antalet personer utanför den ordinarie arbetsmarknaden nära 330000personer. Den socialdemokrafiska regeringen försöker enligtmofionärerna dölja all man i prakfiken har misslyckats med all i enhögkonjunktur nedbringa arbetslösheten till en nivå där den förutvarandemitlenregeringen lyckades hålla den trots dåvarande djupa lågkonjunktur. Som alternativ till förslagen i propositionen föreslås imotionen följande inriktning av den ekonomiska politiken; - Balans i den offentliga sektorns finanser kräver 25miljarder kronor i besparingar. Drygt 10 av dessa bör sparas redan FiU1984/85:30 25 /86 (se FiU 1984/85:10 s. 20-21). Inflationsskydda skatteskalan.Urholkningarna av skattereform återställs. Halvera sjukförsäkringsavgiften föranställda i småföretag. Slopa förmögenhetsskatt påarbetande kapital i familjeföretag. Återbetalning av momsen på vissaväl definierade baslivsmedel bör övervägas. Grundinställningen är attbaslivsmedel inte bör belastas av moms. Ökad avgiftsfinansiering av vissaoffentliga tjänster, Privata och kooperativa alternativtill de offentliga institutionerna. Utförsäljning av statliga företag. Vad avserlönebildningen framhålls följande: Regeringen bör i god lid ange de samhällsekonomiskaförutsättningarna för avtalsrörelsen. Hörnstenen i en trovärdig ekonomisk politik måste varaen fast växelkurs. Helt avgörande är alt en sådan linje manifesteras i sådana former att den får full trovärdighet hos arbetsmarknadens alla parter. Den konkurrensutsatta sektorn måsteovillkorligen vara löneledande. Allehanda följsamhetsklausulermåste bort ur avtalen. Avtalsparterna bör få ett störreeget ansvar för kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringarna. Detta innebäremellertid inte att de arbetslösa skall få lägre ersättning. Skyddet för tredje man vidkonflikter på den offentliga arbetsmarknaden måste förbättras. Reglerna omsamhällsfarliga konflikter bör revideras, och ett övergripande organ förbedömning av en konflikts samhällsfarlighet bör tillskapas. Inom vissa områden kan det bliaktuellt att pröva ett system med fast budget där verksamhetens omfattning kanpåverkas direkt om löneutveck-hngen blir för snabb (ett cash-limil-system). säger i motionen nej till förslaget ipropositionen om likviditelsindragningar med motiveringen att företagen behöverdessa medel till investeringar. I avvaktan på skatteutjämningskommitténs förslag avvisasäven regeringens nya syslem med progressiva skatteutjämningsavgifter. I komplelteringspropositionenredovisade regeringen sin syn på det ekonomiska läget i början av1985 och utsikterna för . I huvudsak var det en relativt ljusbild som tecknades av utvecklingen. Redan i komplelteringspropositionen uttrycktes emellertiden viss oro för bytesbalansen och för prisutvecklingen.