bet · G801TU11 · 1984-12-31 00:00:00 — om anslag till Postväsende, m.m. (prop. 1984/85:100 bil.8) 1 detta belänkande behandlasförslag som regeringen förelagt i proposition 1984/85:100 bilaga 8() under avsnittet G. Poslväsende (s. 87-100) jämtemotioner. I likhet med vad som gäller för föreslåsstatsmakternas styrning av postverket (posten) i fortsättningen ske bl. a.genom ställningstagande till en treårsplan för postens verksamhet, i vilkenbelyses inriktningen av verksamheten, mäl och strategier för alt klara väntadefterfrågan, mål för service, priser och produktivitet, m.m. Utskottet tillstyrker på treårsplanen grundade förslag avregeringen om inriktningen av postens verksamhet för budgetåren1985/86-1987/88, om ändrade regler för beslut om finansiering av postensinvesteringar, vilka syftar till att ge posten ökad självständighet, och omnytt statskapital m. m. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet samtligaregeringens förslag i här aktuellt avsnitt av budgetpropositionen. Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag i ärendet.M-ledamöterna reserverar sig mot utskottets ställningstaganden lillmolionsförslag om all posten skall få beslutanderätt beträffande brevportotsamt få ökad självständighet utöver vad regeringen föreslagit beträffandehanteringen av investeringar i fastigheter och disposition avrealisationsvinster vid fastighetsförsäljning. Motionsförslagen stöder inämnda hänseenden förslag som framförts av posten. C-ledamöterna och vpk-ledamolen har avgelt särskildayttranden i frägan om ett lägre porto för trycksaker. Regeringen har i proposition1984/85:100 bilaga 8 () under avsnitt G.Postväsende (s. 87-100) föreslagit att 1. godkänna vad ipropositionen har förordats om inriktningen av postens verksamhet förbudgetåren 1985/86-1987/88, 2. godkänna vad ipropositionen har anförts om formerna för hanteringen av postens investeringari fastigheter, 3. godkänna vad ipropositionen har anförts om finansieringen av postens investeringar, 1 I9S4/85. TU1984/85:11 2 4. godkänna attpostens statskapital per omvandlas till ett amorteringsfrittstatslån på det sätt som i propositionen har redovisats, 5. godkänna vad ipropositionen har anförts om ell nytt statskapital, 6. godkänna vad ipropositionen har anförts om postens rätt att disponera realisationsvinster vidfastighetsförsäljning, 7. godkänna attpostens nuvarande konsolideringsfond i riksgäldskonloret avvecklas och attkvarstående medel per överförs till en resultatutjämningsfondi postens räkenskaper, 8. till Ersättningtill postverket för befordran av tjänsleförsändelser för /86anvisa ett förslagsanslag på , 9. till Ersättning till postverket förtidningsdistribution för budgetåret , 1985/86 anvisa ett anslag på , 10. bemyndiga regeringen att medge att ramen för denstatliga kreditga rantin för lån ät lantbrevbärare för inköp av motorfordon höjs till 50 milj.kr. I motion 1984/85:325 av Jan-ErikWikström och tredje vice talman (båda fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna att trycksaksportot böråterinföras. I motion 1984/85:356 av HåkanStjernlöf (m) yrkas att begär att regeringen inför fastställandet avnya taxor gör postverket uppmärksamt på vad som i motionen anförs omåterinförande av irycksaksportot. I motion 1984/85:552 av EvaHjelmström (vpk) yrkas all som sin mening ger regeringen till kännaatt ett lågt irycksaksporlo bör återinföras. I motion 1984/85:748 av och (båda fp) yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen sägs om förbättringar av postverketsinformationsverksamhet vid försändelser till , 2. att begär att regeringenverkar för en harmonisering av internationella regler vid poslförsändelser. I motion 1984/85:1955 av RolfClarkson m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 14, 15 delvis och16), 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om att postverket självt skallfå disponera uppkommen realisationsvinst vid fastighetsförsäljning, 15. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om att postverket skall gesmöjlighet att självt styra sin byggnadsverksamhet, 16. att som sin mening gerregeringen lill känna vad som i motionen anförs om att postverket skall gesbeslutanderätt över portot. TU1984/85:11 3 I motion 1984/85:1977 av BengtKindbom (c) yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om generösare regler för utsträckning avlantbrevbäringslinje lill enskilt hushåll. I motion 1984/85:1978 av GötheKnutson (m) yrkas att beslutar meddela regeringen vad som i motionenanförs om del angelägna i att postens huvudsakliga verksamhet prioriteras ikundservicen samt all det extra personalbehovet beräknas så att postbefordransker i enlighet med de krav allmänheten har rätt all ställa på postverket. I motion 1984,/85:1982 av () yrkas 1. att hos regeringen begärförslag om ett generellt slopande av tjänstebrevsrätten fr. o.m. budgetåret1985/86, 2. att beslutar alt anslagetErsättning till postverket för befordran av tjänsleförsändelser därmed upptastill 460 milj. kr. (postens) huvuduppgiftär enligt förordningen (1969:736) med instruktion för postverket att svara förpoströrelsen och poslgirorörelsen, vilket innebär att posten bl. ä. förmedlarskriven, tryckt eller på annat sätt dokumenterad information, betalningar ochmindre varusändningar. Enligt instruktionen driver posten också annanverksamhet som den har särskilda förutsättningar för, fullgör enligtöverenskommelse med Post- och (PKbanken) uppgifter i anslutninglill bankens rörelse och får även åtaga sig uppdrag för andra bankinslitutsräkning. Enligt kungörelsen (1947:175) angående postverketsensamrätt till brevbefordran m.m. äger posten ensamrätt till regelbundenbefordran mot avgift av slutna brev ävensom öppna försändelser innehållandehelt eller delvis skrivna meddelanden (postens monopol). Bland uppdrag som posten mot ersättning utför för statensräkning kan nämnas distribution av blindskriftsförsändelser och utbetalning avbarnbidrag, pensioner m. m. Som ett komplement till bank- och belalningsljänsterbedriver posten förmedling av insatser i V65-vad, bokning av biljetter tillteatrar och arenor m.m. (s.k. kompletterande tjänster). uppbär och redovisar enligt instruktionenverkets inkomster saml bestrider med dessa och med medel som i övrigt slår lilldess förfogande verkets utgifter. I förordningen (1981:193) om vissa postavgifter harregeringen fastställt normaltaxa för befordran av brev inom landet m.m. samt ipostala tidningskungörelsen (1968:489) avgifter för postbefordran avtidningarm.m. För tjänster som inte omfattas av dessa författningar bestämmer postenpriset. Posten färenligt instruktionen inrätta och indra postanstaller, anordna TU1984/85:11 4 postförbindelser samt bestämma i vilken utsträckning ochunder vilka former postuldelning skall äga rum. Den ordning som gäller i fräga om ny-, om- ochtillbyggnadsarbeten för posten redovisas i ett följande avsnitt (s. 13). beslöt är 1983 (prop.1983/84:34, /84:8, rskr 1983/ 84:76) om en ny organisation förpostverket, vilken kommer att i huvudsak vara genomförd vid ingången /86. För huvudkontoret innebär den nya organisationen bl.a. atttvå resultatansvariga huvudaffärsområden har skapats- Brev och Paket samt Girooch Kassa. Uppgiften för Brev och Paket är distribution av försändelser ochlättare gods. Huvudverksamheterna inom och är postgirotsbetalningsförmedling saml brev- och pakettjänster och tjänster åt PKbanken iposlkassorna. Utöver Brev och Paket samt och finns se.x särskildaresultatenheter. De är postens adressregister, postensfrimärksavdelning, postens diligenslrafik, poslens industrier, poslens tryckerioch postens inköpscentral. Linjeverksamheten indelas i 33 regioner.Linjeverksamheten omfattar bl. a. ca 2 200 postkontor och s. k. postställensaml ca 2 700 lantbrevbärarlinjer. Huvudkontorets uppgift är att se lill att ensamordnad strategisk och långsiktig planering bedrivs. Det ekonomiska ansvarethos regionerna innebär att man i försäljnings- och produkliviletshänseende äransvarig inför chefen för resp. huvudaffärsoniråde. Denna styrform bygger pä enkontinuerlig samverkan mellan huvudkontoret och regionkontoren i frågor somrör marknaden och produktionssystemen. mål är att ge en hela landettäckande, snabb och lättillgänglig postservice saml att läcka sina kostnadermed rörelseinkomster och att förränta det kapital som statsmakterna hartillskjutit för investeringar. Verksamheten skall präglas av ökad affärs- ochmarknadsorientering. Inom postkoncernen finns också två dotterbolag, nämligenPostbolagen , vars främsta uppgift är att vara moderföretag ellerholdingbolag i en doilerbolagskoncern, saml fastighetsaktiebolaget . I förra årets budgetproposition(bil. 8 s. 130) framhöll föredragande departementschefen bl. a. att det borde"övervägas om inte statsmakterna i högre grad bör kunna styra verket genomalt sätta ekonomiska mål och servicemål och i mindre grad genom styrning avmedlen - t. ex. lokaler, organisation och finansiering - för att uppnåmålen". Frågor som rör formerna för statsmakternas styrning av posten hardärefter behandlats i en arbetsgrupp. Som ett resultat av arbetsgruppensdiskussioner har postens anslagsframställning, i likhet med vad som tillämpasför , utformats som en treårsplan för budgetåren 1985/86-1987/88,vari postens verksamhet belyses i ett treårsperspektiv och som syftar till altge statsmakterna ett bättre underlag än tidigare för en övergripande styrningav posten. Treårsplaneringen avses bli rullande. I Ireårsplanen beskrivs måloch strategier för alt klara den väntade efterfrågan på postens produkter och TU1984/85:11 5 tjänster, däribland mål för service, priser ochproduktivitet. I den nu aktuella treårsplanen tas vidare upp bl. a. vissafrågor om postens investeringar, finansieringsfrågor m. m. saml framförsförslag till anslag för nästa budgetär. Med hänsyn till att det i budgetpropositionenföreslås att statsmakternas styrning äv posten i fortsättningen skall ske bl.a. genom ställningstagande lill en treårsplan för verksamheten lämnas iföljande avsnitt i betänkandet en närmare redogörelse för regeringens första påen treårsplan grundade förslag till inriktning av postens verksamhet för entreårsperiod. Propositionsförslaget om inriktningen av postensverksamhet för budgetåren 1985/86-1987/88 föreslås godkänna vad ipropositionen förordas om inriktningen av postens verksamhet för budgetåren1985/86-1987/88. Inriktningen av verksamheten anges genom att servicemål, målbeträffande prisutvecklingen och produklivitetsmål m. m. uppställs. Servicebegreppet förhuvudaffärsomrädel Brev och Paket beskrivs i postens treårsplan i tvädimensioner, nämligen servicenivå, som redovisar hastigheten i postbefodran,samt tillförlitlighet, som anger i vilken utsträckning posten faktiskt når denservicenivå som redovisas i den s. k. postlidtabel-len. Enligt treårsplanenbefordras av normalbreven i de förbindelser som gerövernattbefordran. Denna servicenivå är enligt föredragande departementschefenklart tillfredsställande. Beträffande tillförlitligheten strävar posten enligtireårsplanen att nå . Uppföljningen av postbehandlingstiderna harhittills visat att av normalbreven enligt posttidtabellen når framöver . Föredraganden anser del som önskvärt att den rådande nivån kanbibehållas. På grund av små tidsmarginaler i transportnätet är det enligtföredraganden inte rimligt att kräva tillförlitlighet, men det bör dockvara målet. Inom huvudaffärsomrädel och har det förpostgirots verksamhet formulerats servicemål som bl. a. behandlar det maximalaantalet dagar som får gå innan olika slag av felaktigheter är lillrättade. Närdet gäller tillgänglighet till kassaservice påpekar posten att mycket fåhushåll saknar tillgång till daglig postkassaservice. Bäde enligt postenoch föredraganden bör den höga täckningsgrad som finns i vad avsergeografisk tillgänglighet bibehållas. Det bör enligt föredraganden ävenframgent ankomma på poslen att avgöra om denna tillgänglighet i det enskildafallet skall tillgodoses genom fasta postkontor, lantbrevbäring eller postväskeservice.Föredraganden ställer sig bakom att poslen på olika sätt försöker förbättratillgängligheten till kassaservicen i tätorterna, t. ex. genom lördagsserviceoch kvällsöppna postkontor. I* 1984/85. TU1984/85:11 6 Målet för prisutvecklingen för detjänster, beträffande vilka monopol kan sägas föreligga, bör enligtföredraganden - såsom posten har föreslagit - vara att prisutvecklingen högstskall ligga i nivå med ökningen av övriga priser i samhället. För direkt konkurrensutsatla produkter bör poslen enligtföredraganden ta ut de priser som kunderna är beredda all betala. De produktivitetsförbättringar somposten eftersträvar utgör för Brev och Paket och för ochKassa . Inom och har produktiviteten mätts somrelationer mellan transaklionsvolym och betald personallid. Målet beträffandeproduktivitet är enligt posten en förbättring av personalproduktiviteten med2-3 % per är för hela posten, vilket svarar mot en totalproduklivitetsförbältring om . Föredraganden påpekar att en fortlöpande förbättring avpostens produktivitet krävs för att på lång sikt säkerställa en stabil ekonomii kombination med en lugn portoutveckling. Vid en bedömning avproduktivitetsutvecklingen måste enligt föredraganden beaktas att posten ärmyckel personalintensiv och har begränsade rationaliseringsmöjligheter i storadelar av verksamheten. Mått på räntabilitet och soliditet När det gäller styrningskriteriernaräntabilitet (avkastning på eget kapital) och soliditet (relationen mellanverkskapital och de totala tillgångarna) anför föredraganden att poslen förnärvarande arbetar med ett projekt som syftar till att ta fram principer förhur räntabilitelsmätt och soliditetsmålt skall kunna beräknas för olikaverksamheter inom poslen. Särredovisning av olika verksamheter I anslutning lill en redogörelseför frågan om särredovisning av postens konkurrensutsatla verksamhet framhållerföredraganden bl. a. att posten har påbörjat ett utvecklingsarbete med attsärredovisa sina olika verksamheter. Inriktningen av postens verksamhet för budgetåren1985/86 - 1987/88 Den förändring av statsmakternasstyrning av postens verksamhet som föreslås i budgetpropositionen innebär -såsom redovisats i del föregående - TU1984/85:11 7 att verksamheten i fortsättningen skall styras genom attmäl för service, ekonomi m. m. ställs upp och inte som genom attstatsmakterna styr medlen - t. ex. lokaler, organisation och finansiering - föratt uppnå målen. Föredraganden framhåller att ändringen från medelsstyrningtill målstyrning, av postens verksamhet på torde medföraeffektivitetsvinster och positivt påverka poslens resultat. Utskottet anslutersig till denna mening och vill tillstyrka den föreslagna ändringen avstyrformerna. Varje verksamhet bör, som framhålls i propositionen, vara lönsameller planeras bli lönsam inom . Detta krävs för att postenockså på lång sikt skall kunna säkerställa sin verksamhet och för att kunna genödvändig avkastning till staten. befordras, som nämnts i det föregående,av normalbreven i de förbindelser som ger övernaltbefordran. Andelennormalbrev som når fram över natt - vilken andel ger ett mått påtillförlitligheten - är . Utskottet har från företrädare för posteninhämtat alt organisationen m. m. är utbyggd för att kunna ge 100 %tillförlitlighet men att delta tillförlitlighetsmått i praktiken inte kanuppnås av huvudsakligen följande skäl. Post kan felsorleras. Fel postnummer kanvara angivna på försändelser, vilket försenar behandlingen. Tidsmarginalerna itransportnätet är smä, och förseningar i järnvägs- och flygtransporlerinträffar. Som föredraganden framhåller är del ytterst viktigt attåtagandena mot kunderna kan uppfyllas, oavsett vilken servicenivå beträffandesnabbheten man väljer. Det är därför angelägel att tillförlitligheten ipostbefordran upprätthålls på en hög nivå. Av skäl som i huvudsak redovisatsovan är del dock inte rimligt att kräva att tillförlitlighet skalluppnås. Sädan tillförlighet bör dock vara målet. Utskottet vill i likhet med föredraganden framhålla att enfortlöpande förbättring av postens produktivitet krävs för att på lång siktsäkerställa en stabil ekonomi i kombination med en lugn portoulveckling. Detmåste emellertid beaktas att posten är myckel personalintensiv och har begränsaderationaliseringsmöjligheter i stora delar av verksamheten. Utskottet vill vidare framhålla att det är angeläget attposten i arbetet med att utveckla särredovisning av olika verksamheter så långtmöjligt även söker särredovisa de verksamheter som poslens bedriver ikonkurrens. Som föredraganden påpekar skall monopolverksamheten intesubventionera den konkurrensutsatla verksamheten. Denna skall ge sädanapositiva bidrag att poslens servicenät kan bibehållas och att avgifterna förmonopolljänslerna kan hållas nere. Vad som i övrigt anförs i här aktuell del avbudgetpropositionen föranleder inte någon erinran frän utskottels sida. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet att den förordadeinriktningen av postens verksamhet för budgetåren 1985/86 - 1987/88 godkänns. Utskottet behandlar i dettasammanhang vissa i motionerna upptagna servicefrägor, nämligen frågor omprioritering av de traditionella tjänsterna i TU1984/85:11 8 kundservicen vid postkontoren, om beredskap för ökadposttrafik vid julhelg, om utsträckning av lantbrevbäringslinjer i vissa fallsamt om information om lillälet innehåll i försändelser till , m. m.Vidare behandlas molionsförslag i prisfrågor, nämligen frågor om beslutanderättför poslen beträffande brevportot samt om återinförande av ett lägre porto förtrycksaker. Prioritering av de traditionella tjänsterna i kundservicenvid postkontoren I motion 1984/85:1978 (m) påpekasbl.a. alt postens uppgifter för PKbanken och poslens kompletterande tjänstermedför en del problem för kunderna i postens traditionella verksamhet -förmedlingen av brev och paket samt giro- och kassaservice - då köer oftauppstår vid postkassorna på grund av "extratjänsterna'", som ofta ärtidsödande. De traditionella tjänsterna måste enligt motionären prioriteras ikundservicen. Förslagsvis måste enligt motionären särskilda kassor finnasbemannade för "'extratjänsterna'". Eljest måste en särskildköordning upprättas sä all de "egentliga" postkunderna har företräde.I här aktuell del av yrkandet i motionen begär motionären alt riksdagenmeddelar regeringen vad som anförts i motionen om det angelägna i att postenshuvudsakliga verksamhet prioriteras i kundservicen. Som redovisats i del föregående ärpostens huvuduppgift enligt instruktionen för posten all svara förpoströrelsen och postgirorörelsen. Av största betydelse för postens möjligheteralt upprätthålla det servicenät som posten har och den vid en jämförelse medandra industrialiserade länder goda postservice - avseende bl. a. nivån påportot - som vårt land har (se redogörelse för sådan jämförelse ibudgetpropositionen, bil. 87 och 88) är emellertid det intäklstillskolt somposlen får från extratjänsterna. Av postens samlade intäkter om ca 9 miljarderkronor under förra budgetåret, uppgick t. ex. entreprenadersältningen frånPKbanken till . Till denna ersättning kan läggas den ränteersättning somposten fick för medel som placerats i PKbanken och som motsvarade av detotala intäkterna. Prissättningen för de s. k. kompletterande tjänsterna skallvara marknadso-rienlerad men utgå från krav på täckningsbidrag. Betydelsen fränservicesyn-punkl för kunderna i poslens traditionella rörelse av att hatillgäng lill poslens extraljänster måste ocksä framhållas. Med hänsyn till all en postkunds besök på posten kan avsebäde poslens traditionella tjänster och postens extraljänster torde särskildakassor och särskilda köordningar för de olika slagen av tjänster inte varapraktiskt lämpliga. Bemanning av särskilda kassor för extratjänsterna skulleockså få en negaliv inverkan på poslens ekonomi. Andra vägar torde få sökas för altförkorta kötid vid postkassor, och utskottet utgär från att posten har uppmärksamhetenriktad härpå. I detta sammanhang förtjänar det framhållas alt posten som ettled i arbetet på all TU1984/85:11 9 förbättra kundservicen på allt fler postkontor har införtkösystem, som innebär att kunderna antingen kan ta könummer eller fär vänta ien gemensam kö vid postkassorna. Med hänsyn lill det anförda är utskottet inte berett attföreslå någon åtgärd av med anledning av motion 1984/85:1978 (m) ihär aktuell del. Beredskap för ökad posttrafik vid julhelg I motion 1984/85:1978 (m) anförsbl. a. att posten inte förmådde dela ut en stor mängd julkort och andraförsändelser som skulle vara adressaterna till hända före sistlidna julhelg.Mänga fick enligt motionären vänta på försändelser till långt efter helgtidentrots att avsändning skett inom rekommenderad tid. Motionären påpekar attpostverket måste kalkylera det extra personalbehovet så att man dimensionerarför rekordmånga försändelser. I här aktuell del av yrkandet i motionen begärmotionären att meddelar regeringen det angelägna i att det extrapersonalbehovet beräknas så att postbefordran sker i enlighet med de krav somallmänheten har rätt all ställa på postverket. Inom posten har man gjort enutvärdering av erfarenheterna av jultrafiken . Förseningarna tillskrivsenligt vad utskottet inhämtat huvudsakligen två omständigheter. För det förstahade posten - i motsats lill vad som varit fallet - intelämnat meddelanden i hemmen om den senaste dag julförsändelser borde varaavlämnade för alt kunna vara mottagarna lill hända före julhelgen utan hadeförlitat sig på annonsering härom i tidningarna. Tidningsannonseringen visadesig emellertid inte vara tillräcklig, och julförsändelser kom att avlämnas försent. För del andra hade pä grund av väderleksförhållandena m. m. under veckanföre julhelgen förseningar uppställ i de ordinarie och extra järnvägs- ochflygtransporter som använts för postbefordran. Dessa och andra erfarenheter som man fått av jultrafikenår 1984 avser man inom posten att beakta inför jultrafiken . Med hänsyn till det anförda är utskottet inte hellerberett att föreslå någon åtgärd av med anledning av motion1984/85:1978 (m) i här aktuell del. Utsträckning av lantbrevbäringslinjer i vissa fall Enligt postverkets normer föranordnande av lantbrevbäring (i publikationen Organisationen av landsbygdensposlanordningar) anordnas lantbrevbäring, då antalet hushåll inte understigertvå per km enkel färdväg och vägarna året om är framkomliga för det fordon somanvänds i postuldelningen. Vid utsträckning av lantbrevbäringslinje lillämpassamma bedömningsgrund i fråga om hushållstäthet som vid inrättande av linje. TU1984/85:11 10 meter bör dock inte medges. Inte heller bör medgesavstickare lill enstaka hushall. Avsteg från normerna för utsträckning avlantbrevbäringslinje får göras för hushåll, i vilka ingen av medlemmarna pågrund av sjukdom eller hög ålder kan hämta posten om lanlbrevbäringen är ordnadenligt gällande regler. I motion 1984/85:1977 (c) framhållsatt möjligheterna till avsteg från normerna för utsträckning avlantbrevbäringslinje bör vara mer generösa när det gäller äldre och sjukamänniskor. Motionären begär att som sin mening skall ge regeringentill känna att avsteg i sådana fall bör göras och all kravet i fråga om.sjukdom och ålder för avsteg från normerna bör vara lägre än . Normerna för anordnande avlantbrevbäring är inte kategoriska utan är avsedda att tjäna som vägledning.Enligt vad utskottet inhämtat lillämpas de generöst när del gäller brevbäringlill äldre och sjuka människor. Utskottet utgår därför från att i sådana fallsom avses i motionen en tillfredsställande brevbäring ordnas. Med hänsynhärtill synes nägon åtgärd av med anledning av motionen inte varaerforderlig. Information om tillåtet innehåU i försändelser tidöststaterna, m. m. I motion 1984/85:748 (fp) påpekasatt det vid upprepade tillfällen har hänt att försändelser av julgåvor tillmottagare i inte har kommit fram ulan har återsänts till avsändaren- ofta med motiveringen att innehållet inte var godkänt för införsel i detaktuella landet.