bet · G801AU11 · 1984-12-31 00:00:00 — Motionärerna säger att centerpartietprincipiellt håller fast vid att en allmän arbetslöshetsförsäkring bör införas.I det ekonomiska läge som råder avstår de dock från att lägga fram förslaghärom. En uppdatering av den tidigare utredningen om allmänarbetslöshetsförsäkring bör dock göras, så att de ekonomiska konsekvenserna idagens arbetsmarknadssituation blir belysta. Huvudfrågorna för det utredningsarbete som har aviserats ipropositionen är ersättningsnivåer och finansiering av ersättningarna vidarbetslöshet. Därigenom kan man räkna med att det kommer fram nya data som kanbelysa även de ekonomiska effekterna av en mer vidsträckt reform. Även ommotionens syfte inte helt tillgodoses genom det nya utredningsarbetet anser sigdock utskottet inte böra föreslå någon ytterligare åtgärd med anledning avdensamma. De bestämmelser som sedan den 1januari 1983 gäller för statsbidragen till de erkända arbetslöshetskassorna(SFS 1982:1222) är avsedda att ge kassorna ett bidrag som täcker avderas kostnader. Som redan redovisats anser moderata samlingspartiet ochfolkpartiet att kassornas medlemmar bör svara för en större del av kostnadernaän nu är fallet genom att de får erlägga högre egenavgifter. ärav samma uppfattning. Moderata samlingspartiet anför i motion 900 att förstasteget i en reformering av arbetslöshetsförsäkringen bör vara att minska denoffentliga finansieringen till . Resterande bör finansieras medegenavgifter. Samma förslag framförs i motionerna 2664 och 2665, båda med AlfWennerfors (m) som första namn. Enligt motion 2664 bör sänkning av bidragsnivåntill ske från . Enligt motion 2665 bör man överväga attöka egenfinansieringen ytterligare under /87. AU1984/85:11 81 anför i motion 2127 attden minskning av statsbidraget till arbetslöshetskassorna som förordas avpartiet resulterar i en höjning av medlemmarnas avgifter med . (före skatt). menar i motion 647 att det är nödvändigt avstatsfinansiella skäl att höja egenavgifterna till arbetslöshetskassorna ochfinner del inte orimligt att de som har arbete genom ökade avgifter skaparbättre ekonomisk trygghet för dem som är arbetslösa. Ett ökat avgiftsuttag bördrabba kassamedlemmarna likformigt. Detta förutsätter att avgifterna las incentralt av Arbetslöshetskassornas samorganisation och sedan fördelas centralttill kassor med den högsta arbetslösheten. beräknar alt en pådetta sätt genomförd höjning av egenavgifterna med . kan minskabehovet av statsbidraget till kassorna med ca . Det utredningsarbete som aviseras i propositionen avserbl. a. finansieringsfrågorna. Det får förutsättas att olikafinansieringsmetoder och -nivåer kommer att prövas. Det utredningsarbetet börfå bedrivas ulan sådana bindningar som motionerna syftar till. Dessa avstyrksdärför i föreliggande delar. Det högsta dagpenningbeloppet inomarbetslöshetsförsäkringen höjdes från 280 till 300 kr.Regeringen föreslår att detta maximibelopp från höjs till 315kr. och au 17 § lagen om arbetslöshetsförsäkring ändras i enlighet härmed. m. fl. (m) yrkar i motion 2664 attregeringens förslag skall avslås. Ytterligare höjningar av dagpenningen börenligt motionärernas mening ske genom en frivillig påbyggnad som finansierasutanför statsbidragssystemet. kommunisterna begär å andra sidani motion 780 att maximibeloppet höjs till . som en anpassning tilllöneutvecklingen. Utskottet anser liksom regeringen att dagpenningen börhöjas från det kommande och ansluter sig till den beloppsnivåsom regeringen har förordat. Med avstyrkande av motionerna 780 och 2664 imotsvarande delar föreslår utskottet således att antar regeringensförslag till ändring av lagen om arbetslöshetsförsäkring. Det kontanta arbetsmarknadsstödet(KAS) för icke-försäkrade arbetslösa utgår med 100 kr.per dag. Regeringen föreslår inte någon ändring av detta belopp. kommunisterna yrkar i motion 780 attstödbeloppet från höjs till . och att det i fortsäuningenskall utgöra hälften av den högsta dagpenningen inom arbetslöshetsförsäkringen. 6 1984/85. AU1984/85:11 82 Utskottet anser i likhet medregeringen atl del nu får anstå med en uppräkning av KAS. Det kan inte helleranses vara aktuellt att göra den föreslagna kopplingen till dagpenningen inomarbetslöshetsförsäkringen. Utskottet avstyrker därför yrkandena i motion 780. Del utbildningsbidrag som utgårtill deltagare i arbetsmarknadsutbildning och till personer i yrkesinriktadrehabilitering är anknutna till arbetslöshetsersättningarna. Regeringen ärbemyndigad att göra de anpassningar av utbildningsbidragen som följer av de avriksdagen beslutade förändringarna av ersättningarna vid arbetslöshet. Det anmäls i propositionen att utbildningsbidraget fördeltagare med rätt till ersättning från arbetslöshetskassa vid bifall tillförslaget om dagpenningen inom arbetslöshetsförsäkringen kommer att höjas tillhögst . De utbildningsbidrag som utgår lill flertalet ungdomarunder avses bli höjt . Utbildningsbidragetför deltagare som har fyllt men inte har rätt till ersättning frånarbetslöshetskassa ändras inte. Detta sistnämnda bidrag utgår sedan den 1 juli1984 med . Denna nivå på bidraget gäller även för kassamedlemmarmed låg dagpenning samt ungdomar som har försörjningsplikt mot barn(och inle har rätt till kassaersättning). Av yrkandena i motion 2664 av m. fl. (m) omavslag på regeringsförslaget om höjd dagpenning inom arbetslöshetsförsäkringenföljer att motionärerna även motsätter sig alt utbildningsbidragen höjs. kommunisterna yrkar i motion 780 attbidraget för de icke-försäkrade eleverna höjs till . per dag med hänsynlill att utbildningsbidraget för dessa elever har släpat efter kraftigt ochdärför behöver justeras. Utskottet är inte berett att gå längre än regeringen i denavvägning det här gäller utan avstyrker yrkandet i motion 780. Avslutningsvis i detta avsnitt tar utskottet upp motion1983/84:751 av (vpk) och (vpk) om skatteavdragför arbetsrättsliga skadestånd. I motionen begärs att arbetsgivares rätt attvid taxeringen göra avdrag för s. k. allmänna skadestånd för brott mot arbetsrättsligalagar eller avtal skall slopas. Den avdragsräll motionärerna åberopar grundas på ettavgörande 1980. Sedan motionen väcktes laderegeringen i proposition 1983/84:165 fram förslag om ändring i 20 §kommunalskattelagen, varigenom avdragsrätten avskaffas. Förslaget bifölls avriksdagen (AU 1984/85:3 s. 39-40 med gemensam reservation av m, c,fp). Därmed synes syftet med motionen helt ha tillgodosetts, och någon åtgärdmed anledning av densamma är således inte påkallad. AU1984/85:11 , 83 För bidrag tillarbetslöshetskassorna beräknas i propositionen totalt ,varav 1 615,6 milj. kr. faller på föreyarande anslag. För bidrag till de permitteringslöneersättningar som frånden kan utges till arbetsgivare som permitterar anställda (ochdärvid har all betala lön redan från första permitteringsdagen) beräknas 36,8milj. Kostnaderna för KAS uppskattas till 434 milj. kr., varav152 milj. kr. skall täckas från detta anslag. Slutligen beräknas i propositionen kostnaderna förutbildningsbidrag uppgå till totalt 2 405 milj. kr. varav 842 milj. kr. skallläckas från anslaget. I enlighet härmed uppgår det sammanlagda medelsbehovetunder anslaget till 2 enligt propositionen. m.fl. (m) beräknar i motion 2664anslagsbehovet lill 2 med hänsyn till den ståndpunktmotionärerna intagit beträffande nivån på arbetslöshetsersättningar ochutbildningsbidrag samt till arbetsmarknadsutbildningens omfattning. Med hänvisning till ställningstagandena ovan beträffandebidragsnivåerna och då regeringens anslagsberäkning godtas föreslår utskottet,med avstyrkande av motion 2664 i den aktuella delen, att anslaget anvisas meddet belopp regeringen har begärt. 1983/84 Utgift 5 958 570 000' Reservation 2 992 122 000 1984/85 Anslag 4 447 545 000' '' 1985/86 Förslag 2 695 470 000 'Häri ingår medel förförvaltningskostnader som fr.o.m. /86 beräknas under anslaget B1. ' Reservationen består av beslutademedel till beredskapsarbeten, vilkas slutliga utbetalning sker under budgetåret1984/85. enligt prop,1983/84:150 bil, 4. AU 24. rskr. 385 och 1 . enligt prop.1984/85:45, AU 7, rskr. Programmet Sysselsättningsskapandeåtgärder består av delprogrammen Beredskapsarbeten, Rekryteringsstöd ochenskilda beredskapsarbeten av icke investeringskaraktär. Bidrag till arbetslösaför att starta egen verksamhet. Industribeställningar och Försöksverksamhetmed sysselsättningsskapande åtgärder. Regeringen har i budgetpropositionen under punkt B 5 (s.82-93) föreslagit att 1. godkänna vadsom förordas i propositionen om grunderna för statsbidrag tillberedskapsarbete i kombination med utbildning, 2. godkänna vadsom förordas i propositionen om ändrade bidragsnivåer för beredskapsarbeten. AU 1984/85:11 3. till Sysselsättningsskapandeåtgärder för /86 anvisa etl reservationsanslag av 2 695 470 000kr. 1983/84' 1984/85' 1985/86 Utgift Anslag Beräknad ändring Beredskapsarbeten,,, 4 853 907 2 719 100 -309100- -1143 630 Tidigareläggning av kom munala tjänster 147 929' - - Rekryteringsstöd och enskilda beredskaps arbeten av icke inves- tenngskaraktär 600 000-* 1175 000 -1-385 000 - 117 000 Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet.... 37 000 Industribeställningar,, 219.544 15 000 4- 35 0(J0 Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder.......... ............ - 17 000 - - 7 000 Detaljplanerings- bidrag ............ ...... 10 435'' - - Särskilda medel till beredskapsarbeten och/ eller rekryterings stöd ............... ................... 450 000 - - 450 000 Förvaltningskost nader'' ........... ...... 34 529 34 445 -t- 21 840 - 34 445 Summa ............. 5 866 344 4 447 545 -t-132 740 -1 752 075 'Häri ingår medel förförvaltningskostnader som fr,o.m. /86 beräknas under anslaget B1. - Inkl. 50milj. 'Delprogrammet har upphört. * Avser enskilda beredskapsarbeten. *Delprogrammet har upphört. Utbetalningarna avser beslut före den 1 januari1982. " Förvaltningskostnadernabehandlas fr. o. m. /86 under anslaget B 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. I delprogrammet Beredskapsarbeteningår statliga beredskapsarbeten samt statsbidrag till kommunalaberedskapsarbeten samt enskilda beredskapsarbeten av investeringskaraktär.Syftet med beredskapsarbeten är att motverka arbetslöshet till följd av säsong-och konjunkturnedgång eller när arbetstillgången av andra skäl är otillräcklig.Beredskapsarbeten ger vidare sysselsättning åt äldre, lokalt bunden ellerhandikappad arbetskraft, som har svårigheter att få arbete på öppna marknadenäven i goda konjunkturer. Bestämmelser om beredskapsarbeten finns iarbetsmarknadskilngörelsen (1966:368, omtryckt senast 1983:569). Antalet sysselsättningsdagar i beredskapsarbete var 10,1miljoner under /84. Som framgår av följande tabell var detta enminskning AU1984/85:11 85 med 1,4 miljoner dagar i jämförelse med budgetåret1982/83. Andelen kommunala beredskapsarbeten har ökat som en markantminskning av de enskilda arbetena kan märkas. Andelen investeringsarbeten lågpå ungefär samma nivå som . Volymen beredskapsarbeten budgetåren 1980/81-1983/84 andel (i %) ningsdagar (1 000-tal) Det bör erinras om att utfördes i form av rekryteringsstöd och enskildaberedskapsarbeten av icke investeringskaraktär under /84. Antalet sysselsatta i beredskapsarbeten åren 1981-1984(månadsgenomsniu) Som framgår av sammanställningenovan ökade antalet ungdomar sysselsatta i beredskapsarbete kraftigt under1980-talels första år. har dock en successiv minskning i åldersgruppen18-19 år kunnat märkas i takt med att ungdomslagen började få effekt. För innevarande budgetår har anvisat medel tillberedskapsarbeten enligt följande sammanställning: Budgetpropositionen (prop. 198.3/84:100, AU 21) 1 919,1milj. 1983/84:150, AU 24) . 50,0 " "Propositionen om vissa ekonomisk-politiska 750,0 åtgärder(prop. 1984/85:45, AU 7) Totalt 2 719,1 milj. kr. 1 anledning av prop. 1984/85:45anvisades även 450 milj. kr. som en reserv för att av regeringen kunna användastill olika åtgärder under förevarande anslag. Enligt fattat beslutskall 250 milj. kr. därav utnyttjas för beredskapsarbeten. Regeringenhar av bemyndigats att, om arbetsmarknadsläget AU1984/85:11 86 kräver det, för innevarande budgetår disponera enfinansfullmakt om 2 500 iTiilj. Fullmakten har ännu inte utnyttjats. I budgetpropositionen föreslås vissa ändringar avstatsbidragsreglerna för beredskapsarbeten. Del gäller dels grundbidragets ochtilläggsbidragets storlek, dels bidragets storlek vid värvning avberedskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning inom den kommunala sektorn. Utskottet behandlar först frågan om ändrade bidragsnivåerför beredskapsarbeten. Statsbidrag till kommunala och enskildaberedskapsarbeten kan utgå i form av grundbidrag och tilläggsbidrag.Grundbidraget utgär normalt av lönekostnaderna inkl. lönebikostnaderoch avtalsenliga rese-och traktamentskostnader för de arbetslösa som haranvisats till arbetet av arbetsförmedlingen. Tilläggsbidrag utgår tillkommunalt arbete med normalt och lill enskilt arbete av skillnadenmellan det godkända bidragsunderlaget och lönekostnaderna (inkl.lönebikostnader) för de av arbetsförmedlingen anvisade arbetslösa.Tilläggsbidrag utgår enbart för sådana arbeten som medför investeringar ibyggnader eller anläggningar avsedda för stadigvarande bruk. /85 fårvid beslut om investeringsobjekt i vissa kommuner tilläggsbidrag lämnas med enhögre procentsats än det normala, vanligtvis (i 45 kommuner). 1enstaka kommuner i och får tilläggsbidrag lämnas medmellan och (i 13 kommuner). 1 propositionen föreslås med hänvisning till detstatsfinansiella läget att grundbidraget sänks från till vid såvälinvesleringsarbeten som övriga arbeten. I grundbidraget bör bidrag tillutbildnings- och handledarinsatser inrymmas. Enligt förslaget bör äventilläggsbidraget reduceras och utgå med normalt . AMS skall dock ävenfortsättningsvis ges möjlighet att i områden med hög och långvarig arbetslöshetsamt med sjunkande befolkningstal medge ett högre lilläggsbidrag. Regeringensförslag om ändrade bidragsregler beräknas minska statens utgifter förberedskapsarbeten med 150 inilj. Enligt 96 § arbetsmarknadskungörelsen skall förberedskapsarbete om annan statlig stödform är tillämplig bidrag utgå i enlighetmed reglerna för denna stödform. Enligt propositionen bör detta gälla även ifortsättningen. föreslås att möjlighet skall ges att sänkabidragsnivån vid beredskapsarbeten till en vid varje enskilt fall lämpligtavpassad nivå. Detta innebär att bidragsnivån vid beredskapsarbeten skall varahögst den som anges för aktuell stödform. Moderata samlingspartiet anser i partimotionen 900 ochkommittémotionen 2664 alt bidraget till kommunala beredskapsarbeten bör sänkastill för att därmed likställas med rekryteringsstödets storlek, Enligtmotion 2664 bör detta ge en besparing på 180 milj. kr. under nästa budgetår. Utskottet vill erinra om att den övervägande delen ellerdrygt av samtliga dagsverken i beredskapsarbeten under /84utfördes inom den kommunala sektorn. En orsak härtill står säkert att finna i AU1984/85:11 87 statsbidragets storlek och den drivkraft som därmed finnsför kommunerna att anställa beredskapsarbetare. En minskning av statsbidragetkan således leda till ett minskal intresse från kommunernas sida för insatserpå detta område med åtföljande risker för ökad öppen arbetslöshet. Utskottethar emellertid i rådande stalsfinansiella situation full förståelse för behovetav besparingsåtgärder över hela det statliga området. I det läget kan utskottetgdota regeringens måttliga förslag till ändringar av bidragsnivåerna, förberedskapsarbeten. Däremot kommer en generell sänkning av statsbidraget till50% som föreslås av moderata samlingspartiet att påtagligt försvåra arbetet medatt bekämpa arbetslösheten vilket inte kan accepteras i rådandesysselsättningsläge. Motionerna 900 och 2664 avstyrks således i dessa delar. i (c) och (c) konstaterari motion 2643 att del faktiska statsbidragets storlek vid kommunalaberedskapsarbeten ofta fastställs till ett belopp som understiger avlönekostnaderna. För att kommunerna skall kunna ta fram tillräckligt antalberedskapsarbeten bör enligt motionärerna arbetsmarknadskungörelsen ändras så attalltid maximalt belopp utgår. Utskottet delar den i budgetpropositionen framfördauppfattningen att de angivna procenttalen skall ses som den högsta bidragsnivåsom kan komma i fråga. Möjlighet skall således fortfarande finnas att minskabidraget till en vid varje enskilt fall lämpligt avpassad nivå. Därmed menasatt länsarbetsnämnd och kommun i samverkan kan bestämma den bidragsnivå sombäst passar kommunens ekonomi, ambitioner och val av objekt i syfte att inomtillgängliga medelsramar bereda fler arbetslösa sysselsättning. Att somföreslås i motion 2643 fixera statsbidraget vid en viss nivå skulle görakommunerna alltför beroende av tillgången på statliga medel. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionen. I propositionen erinras om att genom besluthösten (prop. 1983/84:26, AU 8) möjliggjort värvning av beredskapsarbeteoch arbetsmarknadsutbildning inom den kommunala sektorn. En förutsättning förden nya beredskapsformen angavs vara att ersättningen skulle bestämmas isärskilt kollektivavtal. Som grund för ett sådant avtal bestämdes attstatsbidrag får utgå av avtalsenlig lön för beredskapsarbete utansärskilda utbildningsinslag. I propositionen anges nu att sådant avtal harträffats som innebär att lönen vid värvning utgör av normallönen videnbart arbete. föreslås att statsbidraget för denna verksamhet börutgå . med högst av lönekostnaderna inkl. lönebikostnaden. Kostnaderna förvärvningen har belastat såväl anslaget B 4 Bidrag till arbetslöshetsersättningoch utbildningsbidrag som förevarande anslag. I propositionen föreslås attbidraget fr.o.m. /86 enbart bör belasta detta senare anslag ochrymmas inom ramen för föreslagna medel. Utskottethar ingen erinran mot regeringens förslag som alltså tillstyrks. m. fl. (m) föreslår i motion 900 kortareanvisningstider för beredskapsarbete inom den offentliga sektorn. AU1984/85:11 88 med möjlighet till förlängning om ytterligare försök altplacera den arbetslöse på den öppna arbetsmarknaden misslyckas. Syftet medförslaget anges vara att öka rörligheten och antalet möten mellan arbetssökandeoch potentiella arbetsgivare också på denna del av arbetsmarknaden. Anvisningstiden för en arbetslös i beredskapsarbete fårinte överstiga om inte särskilda skäl föreligger. Utskottet anseratt är väl avvägd. En förkortning av beredskapsarbetstiden enligtmotionens förslag skulle sannolikt ge stora problem i form av otillräckligutbildningstid, försämrad motivation för den arbetssökande och en utökad ochryckigare administrativ process. För vissa beredskapsarbeten, inom t. ex.skogsbruket, kan t.o.m. ses som en för kort anvisningstid för attpå ett meningsfullt sätt komma in i arbetsuppgifterna. När det gäller ungdomarär nödvändig enligt utskottets mening för att ge en arbetslivserfarenhetsom senare kan komma till nytta. Utskottet vill också peka på att den somplacerats i ett beredskapsarbete fortfarande står till arbetsförmedlingensförfogande. Arbetet skall således avbrytas om en placering kan göras i eltordinarie arbete. Med hänvisning härtill och vad i övrigt sagts ovan framgåratt anvisningstiden inte bör ändras. Motion 900 avstyrks därför i denna del. 1 propositionen bedöms behovet av beredskapsarbeten /86 till 4 miljoner sysselsättningsdagar. Bedömningen görs motbakgrund av bl. a. möjligheterna att genom rekryteringsstöd ge arbetslösa enfastare förankring på arbetsmarknaden. Behovet av beredskapsarbeten anses kunnareduceras genom det kommunala rekryteringsstöd lill långtidsarbetslösa somenligt beslut gäller fr.o.m. . Totalt beräknasberedskapsarbeten och rekryteringsstödet få en omfattning på . Om behovet överstiger denna volym, förutsätts attregeringen liksom innevarande budgetår kommer att få disponera enfinansfullmakt härför. Det sammanlagda medelsbehovet för beredskapsarbetenberäknas till 1 575,47 milj. kr. för /86. Som förutsättning förberäkningen gäller en dagsverkskoslnad på . Hänsyn har då tagits till deändrade statsbidragsbestämmelserna som utskoitet har behandlat. Iberäkningarna har inkluderats medel för fortsatt försöksverksamhet medungdomsarbeten i kommun (prop. 1983/84:150 bil. 4, AU 24) och denfortsatta försöksverksamheten med samordnade insatser mellan arbetsmarknadsverketoch (prop. 1984/85:45 bil. 2, AU 7). Vidare har beaktats att300 milj. kr. - motsvarande kostnaden för de s. k. Tl-arbetena försocialmedicinskt handikappade - har överförts till anslaget C 6 Statsbidragtill offentligt skyddat arbete samt att egenregiverksamheten och tjänster inomprogrammet har förts över till anslaget B 1 Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader (88 milj. kr. Moderata samlingspartiet föreslår i motion 900 att antaletberedskapsarbeten inom offentlig sektor, som sägs ha nått gränsen för vadsom är såväl ekonomiskt som socialt försvarbart, minskas och att nödvändigainsatser AU1984/85:11 89 inriktas på det privata näringslivet. I motion 2664 av AlfWennerfors m. fl. (m) beräknas behovet av beredskapsarbeten till 3 miljonersysselsätlningsda-gar. Minskningen i förhållande lill regeringens förslagföreslås mot bakgrund av dels den ekonomiska politik som moderatasamlingspartiet förespråkar, dels övriga förslag om insatser på andra områdensom får effekter på arbetsmarknadens utveckling. Utskottet har ingenting att invända mot regeringensberäkning av behovet av beredskapsarbeten under nästa budgetår. Bedömningen ärsjälvfallet gjord med den osäkerhet som alltid präglar en prognos översysselsättning och arbetslöshet . Skulle behovet avarbetsmarknadspolitiska insatser bli större än väntat har regeringen dockmöjlighet att återkomma till med förslag om ytterligare medel ellerutnyttja finansfullmakten. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensberäkning av medelsbehovet till beredskapsarbeten och avstyrker därmedmotionerna 900 och 2664 i dessa delar. Utskottet går därmed över till att behandla två motionersom föreslår ett återinförande av statliga projekteringsbidrag. Wivi-AnneCederqvist m. fl. (s) framhåller i motion 1106 att de senaste årens insatserhar tärt framför allt på kommunernas objektreserv som sägs vara för liten.Enligt motionärerna begränsar kommunernas ekonomi deras möjligheter atl byggaupp nya reserver av angelägna byggnadsobjekt. Det är därför rimligt att ettstatsbidrag för projektering införs. (s) pekari motion1104 på behovet av ett projekteringsbidrag på . m.fl. (s) framhåller även i motion1106 att nya objekt för beredskapsarbeten skulle kunna tas fram om man i förvägkunde garantera en viss kontinuitet i genomförandet. Som exempel anges objektinom kulturminnesvård, turism och skogsbruk. Motionärerna föreslår att länsarbetsnämndernaskall få möjlighet att ta fram större åtgärdspakel i områden därberedskapsarbeten kommer att behövas . Genomförandet av dessa merlångsiktiga insatser skulle garanteras genom att medel anslås för en längreperiod. Utskottet vill först erinra om att hösten 1981av besparingsskäl beslutade att det s.k. detaljplaneringsbidraget skulleupphöra (jfr AU 1981/82:1). Bidraget, som hade fill syfte aUsäkerställa att färdigprojekterade objekt fanns i tillräcklig omfattning iobjektreserven för beredskapsarbeten, utgick främst till projektering avkommunala och statliga byggnads- och anläggningsarbeten. beslutade (prop. 1982/83:120, AU 24)att de ordinarie medlen för beredskapsarbeten i får användasäven för att ge bidrag lill projektering. Som skäl härför angavs att de senareårens stora insatser på investeringssidan av arbetsmarknadspolitiska skäl hademedfört att såväl den statliga som den kommunala investeringsreserven minskatkraftigt. Kommunernas ansträngda ekonomi ledde lill att nya AU1984/85:11 90 investeringsobjekt inte togs fram i någon störreutsträckning. För detta bidrag finns en ram på totalt 10 milj. kr. för budgetåren1983/84 - 1985/86. Utskottet vill framhålla vikten av attlämpliga sysselsättningsskapande objekt tas fram i bl. a. kommunerna. Det ären viktig förutsättning för atl en effektiv arbetsmarknadspolitik skall kunnaföras.