bet · G801AU8 · 1984-12-31 00:00:00 — omjämställdhetsfrågor (prop. 1984/85:60) dels proposition 1984/85:60 om ändring i lagen (1979:1118)om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet jämte motioner, dels vad som i proposition 1983/84:100 bilaga 12 anförs ombetänkandet (SOU 1982:18) Förvärvsarbete och föräldraskap, dels ett stort antal förslag i motioner från den allmännamotionstiden som rör jämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet godtar de av regeringenföreslagna ändringarna i jämställdhetslagen. att den enskilde skall ha rätt att få uppgifter om enanställd medsökandes meriter, att vissapreskriptionstider vid diskrimineringsärenden förlängs samt att de somhörs av JämO skall ha möjlighet till kostnadsersättning. Moderata samlingspartiet och en företrädare förcenterpartiet har av olika skäl reserverat sig för avslag på den förstapunkten. I flera motioner föreslås även andra förändringar avjämställdhetslagen. Det gäller en missgynnad arbetssökandes rätt tillanställningen (fp, vpk och s), arbetsdomstolens sammansättning i jämställdhetsmål(fp och vpk) och skydd mot trakasserier (fp och vpk). Förslagen bör avslåsenligt utskottets mening. och vpk reserverar sig till förmån för enutredning om skydd mot trakasserier. Vpk vill i en annan reservation attmöjligheten skall prövas att genom utbildningsinsatser förbättra domstolarnaskunskaper i jämställdhetsfrågor. Utskottet behandlar också ett stort antal förslag från denallmänna motionstiden som rör jämställdhet tneUan kvinnor och män på följandeområden: Det po]iti.ska arbetet med jämställdhetsfrågor - Jämställdhetsom mål i den ekonomiska politiken (fp) - (m) - Information ochopinionsbildning (c och fp) - Statligautredningar på remiss till de politiska kvinnoförbunden (m) Kvinnorpå ledande poster i samhället - Fler kvinnligachefer (fp) - Fler kvinnor istatliga utredningar och styrelser (c) - Främjande avkvinnliga företagare (fp) - 1 1984/85. AU1984/85:8 2 - föratt förbättra kvinnans ställning i samhället (vpk) - föratt underlätta för kvinnorna i den tekniska omställningen på arbetsmarknaden (c) - Mannens roll ijämställdhetsarbetet (c) - Statistik överkvinnors arbetslöshet (s) - Kampanj förfler föräldralediga pappor (fp) Motionerna har det gemensamt att demed sina olika förslag strävar mot en ökad jämställdhet mellan män och kvinnor.Utskottet delar denna grundläggande inställning och anför bl. a. alt det krävsett arbete på så gott som alla områden i samhället för att man skall närmasigdetta mål. Trots förståelse för flera av motionernas syfte avstyrkerutskottet samtliga förslag med hänvisning till bl. a. redan vidtagna åtgärder,pågående utredningsarbeten eller redan lagda regeringsförslag. UtskoUet erinraräven om att regeringen avser att redovisa förslag på jämställdhetens områdeunder . Till delta avsnitt har fogats fem reservationer ochett särskilt yttrande. Utskottet anför att någon särskild åtgärd inteär påkallad med anledning av vad regeringen i budgetpropositionen anfört ombetänkandet Förvärvsarbete och föräldraskap. Proposition 1983/84:100 bilaga 12 1 propositionen bereder regeringenriksdagen tillfälle att ta del av vad som statsrådet anför ombetänkandet Förvärvsarbete och föräldraskap. Proposition 1984/85:60 1 propositionen föreslår regeringenefter föredragning av statsrådet atl skall anta av lagrådetgranskat förslag till lag om ändring i lagen (1979:1118) om jämställdhet mellankvinnor och män i arbetslivet med vidtagna ändringar. Lagförslagetfogas till detta betänkande som bilaga. Motioner från den allmänna motionstiden 1983/84:700 av m.fl. (s) I motionen yrkas att hos regeringen hemställerom en översyn av jämställdhetslagen i enlighet med motionen. AU1984/85:8 3 1983/84:918 av m. (vpk) I motionen yrkas att 1. beslutar atthos regeringen hemställa om förslag till åtgärder för att förverkliga programför att förbättra kvinnans ställning i samhället som föreslås i motionen, 2. som sin meninguttalar att sociala förmåner skall utgå oavsett arbetstidens längd och attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag till ändringar i tillämpligalagar, 3. som sin meninguttalar nödvändigheten av en lönemässig uppvärdering av de traditionellakvinnoyrkena, 4. hos regeringenhemställer om erforderliga initiativ för en bred uppsökande verksamhet blandhemarbetande kvinnor i enlighet med vad som anförs i motionen, 5. hos regeringenhemställer om förslag som syftar till att motverka kvinnodiskrimineringen ireklamen. 1983/84:1051 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande åtgärdsprogram föratt underlätta omställningen med den tekniska utvecklingen i samhället. 1983/84:1101 av . (fp) I motionen yrkas att 1. hos regeringenbegär förslag om ökade insatser för utåtriktad information omjämställdhetsfrågor, 2. hos regeringenbegär förslag om statligt stött projekt där jämställdhetskommitté i en ellerflera kommuner tillsammans med kvinnoorganisationer och fackliga organisationergenomför en informationskampanj för ökad jämställdhet i vardagslivet, 3. hos regeringenbegär förslag om ändringar i jämställdhetslagen i enlighet med vad som anförtsi motionen, 4. beslutar att enjämställdhetsansvarig bör utses vid varje regional utvecklingsfond, 5. beslutar attjämställdhet skall ingå bland delmålen för den ekonomiska politiken och att deti ekonomisk-politiska förslag anges när de har betydelse för"jämställdheten", 6. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts a) om åtgärder föratt öka antalet kvinnliga chefer såväl inom den offentliga förvaltningen som ide största företagen, b) om överläggningar med de statligaaffärsverken för ökad andel kvinnor i verkens verkställande ledning, c) om en kampanj isyfte att stimulera papporna att utnyttja föräldraförsäkringen. 1984/85. AU1984/85:8 4 1983/84:1327 av Inga-BrittJohansson (s) och () I motionen yrkas att 1. hos regeringen begär att åt AMS uppdra att ta framlänsvisa analyser av kvinnornas arbetsmarknad, 2. som sin mening ger regeringen till känna att det avlänsarbetsnämnder nas månadsrapporter klart skall gå att utläsa förändringar i kvinnornas sysselsättningssituation inom olika yrken. 1983/84:1924 av m. fl. I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts rörande remiss till de politiskakvinnoförbunden av statliga utredningar. 1983/84:2045 av m,fl. (c) I motionen yrkas alt 2. beslutar attsom sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omkvinnorepresentation i statliga styrelser och kommittéer, 3. beslutarföreslå regeringen att jämställdhetsombudsmannen får i uppdrag att svara förinformation, opinionsbildning och dokumentation på hela jämställdhetsområdetoch får den personal som är nödvändig inom ramen för departementets samladeresurser för jämslälldhetsarbetet, 4. beslutar somsin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om männen ochjämslälldhetsarbetet. Yrkande 1behandlas i AU 1983/84:18. 1983/84:2382 av () och () 1 motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående parlamentarikernasdirekta inflytande på jämställdhetsarbetet. Motioner med anledning av proposition 1984185:60 1984/85:211 av m.fl.(vpk) I motionen yrkas att 1. som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i motionen om utredning omdiskriminerads möjligheter att tillerkännas anställningen, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i motionen om utredning angåendetrakasserier på arbetsplatsen, 3. som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i motionen om utbildning ijämställdhetsfrågor i domstolsväsendet. 1984/85:212 av m. fl. I motionen yrkas att , med avslag på förslaget omny 5 a § i jämställdhetslagen, hos regeringen begär nytt förslag i enlighet meddel anförda. AU1984/85:8 5 1984/85:213 av m.fl. (fp) I motionen yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär en utredning angående a) frågan om denperson som diskrimineras vid anställning skall tillerkännas tjänsten, b) frågan omförbud mot trakasserier mot den som gjort eller överväger atl göra anmälan om könsdiskriminering, 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatl jämställdhets lagen bör kompletteras med en bestämmelse om all domstolarna i mål om jämställdhelslagen skall bestå av både kvinnliga och manliga ledamöter. 1984/85:214 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar atl avslåregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1979:1118) om jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet vad avser 5 a §. Proposition 1983/84:100 bil. Regeringen bereder i proposition1983/84:100 bilaga 12 (s. 63-72) tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet anför om hur förslagen i betänkandet (SOU1982:18) Förvärvsarbete och föräldraskap har behandlats inom regeringskansliet.Redovisningen berör följande huvudområden: - Sysselsättnings- och näringspolitik - Meritvärderingvid anställning i statlig tjänst Utskoitet anser alt regeringensredovisning är värdefull. Den har gjorts mot bakgrund av att kvinnor oftasärbehandlas på ett sätt som leder till sämre försörjningsmöjligheter och tillringa inflytande inom arbets- och samhällslivet. För att komma till rätta meddessa problem krävs ett arbete på så gott som alla områden i samhället.Regeringens redovisning visar också på elt tydligt sätt att jämställdhet mellanmän och kvinnor inte är någon enstaka eller isolerad fråga som det en gång föralla kan beslutas om, Arbeiet måste ständigt drivas vidare, och nya idéer ochuppslag om hur man skall nå målen är angelägna. Av propositionen framgår att kommitlébetänkandets förslagtill åtgärder till stor del är av sådan karaktär att de kan genomföras inomramen för bemyndiganden som redan har lämnats av och regeringen.Utskottet vill emellertid stryka under att dessa åtgärder bör genomföras samtatt regeringen följer upp även andra förslag som framkommit i jämställdhets- AU1984/85:8 6 arbetet och om så är nödvändigt återkommer till riksdagenmed förslag på olika områden. Regeringen har också utlovat att under budgetåret1984/85 presentera åtgärder för att främja jämställdheten på arbetsmarknaden.Det är i det sammanhanget viktigt att påpeka i ett statsfinansiellt läge sominte tillåter kostnadskrävande reformer att långt ifrån alla åtgärder som ledertill jämställdhet medför ökade utgifter för samhället. Utöver det anförda har utskottet inte funnit anledningtill något särskilt, uttalande i anslutning till regeringens redovisning sominte bör leda till några initiativ från sida. (JämO)påtalade i en skrivelse till regeringen brister ijämställdhetslagen på sex områden. De förslag till ändringar som avlämnadessammanfattas nedan. Ijämställdhetslagen bör införas en regel som ger den som anser sigkönsdiskriminerad vid anställning eller befordran rätt att få uppgift ommedsökandes meriter. Vissapreskriptionstider i 14 § jämställdhetslagen bör förlängas. Frågan om att ijämställdhelslagen införa en regel som ger den som har diskriminerats vidanställning möjlighet att i rättegång tillerkännas anställningen bör utredas. JämO bör ges möjlighetatt betala ersättning av allmänna medel åt den som har haft reskostnad förinställelse hos JämO. Den som haranmält eller som överväger att anmäla könsdiskriminering bör genom en särskildlagregel ges ett skydd mot sådana trakasserier som en sådan anmälan kan geupphov till. Reglerna omdomstolarnas sammansättning bör ändras så att domstolarna idiskrimineringstvister måste bestå av både kvinnliga och manliga ledamöter. I anledning av skrivelsenutarbetades promemorian (Ds A 1984:9) Vissa ändringar i jämställdhetslagen inomarbetsmarknadsdepartementets rättssekretariat. Regeringen följer i proposition 1984/85:60 upp JämO:sförslag när det gäller uppgift om en anställds meriter, förlängningen av vissapreskriptionstider och möjligheten för JämO att betala ersättning av allmännamedel åt den som haft rese- och traktamentskostnader för inställelse hos JämO.Dessa förslag har enligt propositionen närmast det gemensamt atl de syftar tillatt underlätta utredningen av diskrimineringstvisler. De övriga av JämO väcktafrågorna sägs vara av mer långtgående natur och blir inte föremål för någraförslag från regeringens sida. De tas dock upp i motioner som avlämnats delsunder den allmänna motionstiden , dels med anledning avproposition 60. AU1984/85:8 7 Utskottet behandlar i det följandede olika förslag lill förändringar i jämställdhetslagen på ovan angivna sexpunkter som redovisas i propositionen och motionerna. Rätt att få uppgift om en anställd medsökandes meriter Regeringen föreslår att enarbetssökande som inte får en anställning, eller en anställd som inte får enbefordran eller en utbildning för befordran, skall ha rätt att på begäran avarbetsgivaren få en skriftlig uppgift om meriterna som rör den som fick arbeteteller utbildningsplatsen. En förutsättning för detta skall vara attarbetssökanden/arbetstagaren fått stå tillbaka för någon av motsatt kön. Enregel med detta innehåll sägs medverka till att onödiga tvister ochmotsättningar förebyggs. Kontrollen av att diskrimineringsförbu-det i 3 §jämställdhetslagen iakttas kommer även att underlättas. Enligt förslaget skall de upplysningar om meriter somarbetsgivaren blir skyldig att lämna ut begränsas till meriter av mergrundläggande slag, såsom utbildning och tidigare yrkeserfarenhet och vad somkan jämföras därmed. Det är alltså inte fråga om att lämna ut vitsord ellerandra värdeomdömen. Arbetsgivaren behöver heller inte lämna ut uppgifter avnegativ art eller uppgifter som rör andra medsökande än den som fått arbeteteller utbildningsplatsen. I mofion 1101 av . (fp) finns ett liknande förslag. I enlighet därmed bör jämställdhetslagenkompletteras med en regel som anger att de medsökande skall ha rätt att få enskriftlig redogörelse för den anställdes meriter. m. fl. (m) föreslår i motion 214 attregeringens förslag skall avslås. Som skäl anges att anställningsbeslut inomprivata företag mer baseras på personliga kvalifikationer än på formellameriter. Mot den bakgrunden sägs förslaget sakna reell betydelse. m.fl. (c) framhåller i motion 212 attregeringens förslag kommer att leda till en byråkratisering av anställningsprocesseni många företag. Förslaget bör därför begränsas till att gälla de fall där detfinns en administration eller rutin för denna typ av ärenden. Motionärernaavstyrker med hänvisning härtill propositionen på denna punkt och begär attregeringen skall återkomma med ett nytt förslag som bättre Ullgodoseranställningssituationen hos småföretag och enskilda. Utskottet vill först framhålla attregeringens förslag främst tar sikte på förhållandena inom den privataarbetsmarknadssektorn. Regler av detta slag finns således redan på detoffentliga området. Av offentlighetspricipen följer att vem som helst har rättatt få reda på vilka som sökt en statlig eller anställning och vilkameriter sökandena har. På det privata området gäller däremot att arbetsgivareninte har skyldighet att lämna ut några handlingar som rör verksamheten om dettainte särskilt anges i lag eller avtal. Utskottet kan inte se något skäl tillatt vidmakthålla denna obalans. Möjligheterna att bedöma om man blivitdiskriminerad bör således vara likvärdiga på hela arbetsmarknaden. Det bör erinras om att arbetsgivaren redan i dagär skyldig att i vissa fall lämna uppgifter av det slag som propositionen tarupp. JämO har således rätt att enligt jämställdhetslagen få de uppgifter sombehövs för att bedöma om det har förekommit könsdiskriminering i ettanställningsärende. De fackliga organisationerna har även i samband medtvisteförhandlingar rätt att begära uppgifter av arbetsgivaren av betydelse förförhandlingsfrågan. Detta kan dock inte anses tillräckligt enligt utskottetsmening. Den enskilde bör även ges möjlighet att själv kunna kontrollera omjämställdhetsaspekten har beaktats tillräckligt. En sådan individuell rättkommer att innebära atl onödiga tvister och motsättningar kan förebyggas. Denperson som misstänker att en diskriminering har skett kan snabbt och utanstörre formaliteter på säkrare grund bilda sig en egen uppfattning i frågan.Upplysningsplikten kommer sannolikt också att fungera som ett extra stöd förden som drar sig för att på blotta misstanken om diskriminering göra en formellanmälan eller sätta i gång ett tvisteförfarande. Utskottet delar även propositionens uppfattning att maninte kan se uppgiftsskyldigheten som den nu föreslås som ett hot mot denpersonliga integriteten hos den som fått arbetet eller utbildningsplatsen. Inteheller kan arbetsgivarens uppgiftsskyldighet anses som särskilt betungande.Arbetsgivaren har f. ö. redan nu skyldighet att i en eventuelldiskrimineringstvist redovisa skälen för sitt beslut. Uppgiftsskyldigheteninnebär således inte några ökade krav på arbetsgivarna när det gäller attbevara sådana uppgifter. Med hänvisning till vad som anförts ovan tillstyrkerutskottet regeringens förslag. Därmed har även motion 1101 tillgodosetts idenna del. Utskottets ställningstagande medför att motionerna 212 och 214avstyrks. Förlängning av vissa preskriptionstider I ett diskrimineringsmål kan talanväckas av en enskild arbetstagare eller arbetssökande samt av en fackligorganisation eller av JämO. AU1984/85:8 9 ett kollektivavtal eller har den uppstått mellan partersom är bundna av kollektivavtal har arbetstagarens eller den arbetssökandesorganisation rätt att väcka och ulföra talan för sin medlem. I dessa fall ärarbetsdomstolen första och enda domstolsinstans. Vill organisationen inteutnyttja sin rätt får den enskilde arbetstagaren eller medlemmen själv göradet. I dessa fall är tingsrätten första instans, vars domslut kan överklagas iarbetsdomstolen. En enskild arbetstagare eller arbetssökande kan i ettdiskrimineringsärende vid behov få hjälp av JämO medalt väcka och föra talaninför domstol. Detta bör dock endast ske när det är av betydelse förrättstillämpningen. En ytterligare förutsättning är att den klagande inte fårstöd av sin fackliga organisation. En rättegång om överträdelse av diskrimineringsförbudetskall liksom andra arbetstvister i princip föregås av fackligatvisteförhandlingar, där sådana kan komma i fråga enligt avtaladförhandlingsordning eller enligt medbestämmandelagens bestämmelser omtvisteförhandlingar. Sådan facklig förhandlingsrätt gäller även arbetssökande. Bestämmelser om preskription av talan idiskrimineringstvisler finns i jämställdhetslagens 14 §. 1 enlighet härmedgäller vid uppsägning och avskedande de talefrister som är angivna i lagen omanställningsskydd. Den som vill kräva skadestånd eller framställa annatfordringsanspråk skall underrätta motparten om detta från dentidpunkt då den skadegörande handlingen vidtogs. Har förhandling rörandetvistefrågan påkallats inom underrättelsetiden skall talan väckas inom fyramånader efler det att förhandlingen avslutades, 1 annat fall skall talan väckasinom efter det att tiden för underrättelse gick ut. I övriga diskrimineringsfall gäller de preskriptionstidersom anges i medbestämmandelagen. Om man vill yrka skadestånd skall förhandlingpåkallas efter det att kännedom erhållits om den omständighetsom yrkandet hänför sig till. Om både lokal och central förhandling skall ägarum avser tidsfristen den lokala förhandlingen. Central förhandling skallpåkallas efter det atl den lokala förhandlingen har avslutats.Talan skall väckas efter det atl förhandlingen har avslutats.Om organisationen inte har iakttagit den föreskrivna liden för förhandlingeller väckande av talan får den som tvisten gäller ytterligare en månads frist. I lagen anges även den senaste lidpunkten för väckande avtalan om skadestånd för ett åsidosättande av diskrimineringsförbudet. Ienlighet härmed får sådan skadeståndstalan som kan hänföras till diskrimineringvid anställning, befordran eller vid utbildning för befordran inte väckassenare än efter missgynnandet. Denna preskriptionstid, som ärkortare än den tid som gäller för annan talan enligt medbestämmandelagen, harsetts som en rimlig avvägning mellan intresset av ett snabbt avgörande och bl,a. berörda organisationers behov av rådrum för tvisteförhandlingar. Om enorganisation har försuttit sexmånadersfristen och talan väcks av den missgynnadeförlängs fristen med . AU1984/85:8 10 behandlas genomgående talan som förs avjämställdhetsombudsmannen som om den enskilde arbetstagaren ellerarbetssökanden hade fört talan. Regeringens förslag innebär att ide fall där en facklig organisation inte för en medlems talan i endiskrimineringstvist förlängs tiden inom vilken den enskilde och därmed ävenJämO skall väcka talan från . Vidare föreslås att densenaste tidpunkten för att väcka talan om skadestånd för ett åsidosättande avdiskrimineringsförbudet i 3 § jämställdhetslagen förlängs försåväl fackliga organisationer som enskilda och därmed även för JämO. Denabsoluta tidsgränsen för väckande av talan i sådant mål blir därmed åttamånader i stället för sex för fackliga organisationer och därefter i stället för en månad såvitt avser enskilda och JämO. m.fl. (fp) anseri motion 1101 att tidsfristen mellan diskrimineringen och instämningen tilldomstol bör förlängas. Utskoitet ställer sig bakomregeringens förslag om förlängning av vissa preskriptionstider idiskrimineringsfall. Erfarenheterna har visat att JämO behöver längre respit änen månad för att hinna överta ett ärende från en facklig organisation , förhandla med arbetsgivaren och i sista hand väcka talan genomstämningsansökan hos domstol. Även de fackliga organisationerna har redovisatbehov av längre tidsfrister. Enligt utskottets mening finns det inga principiellahinder för en förlängning av det slag som föreslås i propositionen. Som alltidmåste en avvägning i sädana fall göras mellan intresset av ett snabbt avgörandeoch bl. a. de berörda organisationernas behov av rådrum förtvisteförhandlingar. Det är också viktigt att preskriptionstiderna inom olikadelar av det arbetsrättsliga området inte skiljer sig från varandra alltförmycket. En förlängning av den absoluta preskriptionstiden såvälför organisationen som för den enskilde kan knappast sägas innebära attintresset av snabba avgöranden alltför mycket åsidosätts. Utskottetsställningslagande innebär att motion 1101 har tillgodosetts i denna del. Rätt till kostnadsersättning för den som hörs av JämO Rättshjälpslagen medger f. n. inteatt rättshjälp tillerkänns den som gör en anmälan till JämO om otillåtenkönsdiskriminering och som har kostnader för att inställa sig hos JämO förutredning. AU1984/85:8 H I propositionen föreslås att densom efter kallelse inställer sig hos JämO under utredningen av ett ärende skallkunna få ersättning av allmänna medel för rese- och traktamentskostnader. Utskottethar ingen erinran mot propositionen i denna del. Tidpunkten för lagens ikraftträdande m. m. De formella delarna avpropositionens lagförslag, rubrik, ingress etc. bör godtas av med denändringen att ikraftträdandetidpunkten för lagen av tidsskäl bör flyttas frånden till . En person som på grund av sitt köndiskrimineras vid anställning eller i befordringssammanhang kan enligtjämställdhetslagen tilldömas ett s.k. allmänt skadestånd. Den förbigångne kandäremot inte med stöd av jämställdhetslagen göra anspråk på den anställningeller den befordran som saken gäller. Inom den statliga sektorn och i kommuneroch landsting som har besvärsnämnder kan den diskriminerade liksom i andratjänstetillsättningsfall besvära sig och den vägen få tjänsten. Besvärengrundas då inte på jämställdhetslagens förbud mot könsdiskriminering. Frågan om rätten till anställningentas upp i två motioner från den allmänna motionstiden. m.fl.(fp) anser i motion 1101 att den som missgynnats på grund av kön bör fåtjänsten. Enligt motionärerna är det nu dags att ge en ökad tyngd åt domstolensutslag och att ge arbetet åt den som i domstolen ansetts som mest meriterad. Omhan eller hon väljer att avstå från att utnyttja sin rätt bör ett skadestånd istället utdömas. m. fl. (s) föreslår i motion 700 en översyn avjämställdhetslagen på denna punkt. Liknande förslag finns även i två av de motioner somväckts med anledning av proposition 60.