bet · G801KU7 · 1984-12-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlas en radmotioner om datapolifiken, i första hand med anknytning tilliiitegritetsproblemen. Bland frågor som tas upp i motionerna kan nämnaslagstiftning om samkörningsproblem, användningen av personnummer, krav pårestriktivitet i myndigheternas uppgiftsläm-nande, statliga myndighetersförsäljningsverksamhet av datauppgifter, behovet av vidgadeutbildningsinsatser på data- och informafionsteknikens område, krav på ökadeansträngningar att göra datameddelanden begripliga, en intensifiering av detnordiska samarbetet på data- och elektronikområdet, krav på en förstärkning avdatainspekfionens tillsyn av den privata sektorns databehandling, krav påpersonlig signatur på alla körningar av datoriserade personregister och rättför sjukvårdspatienter att göra "dataundantag", dvs. förbjuda attuppgifter om dem överförs till dataregister. Utskottet har ansett flertalet motioner besvarade medhänvisning bl. a. till den tillsatta personnummerkommitténs uppgifter.Övriga motioner har avstyrkts av utskottet. Till betänkandet har fogats tvåreservationer (båda m) och fyra särskilda yttranden (2 m, 1 fp och 1 vpk). I motion 1982183:274 av JoakimOllen m.fl. (m) yrkas, att beslutar med verkan fr. o.m. den 1 juli1983 ändra 25§ datalagen,'23§ kreditupplysningslagen och 19 § inkassolagen (somsamtliga har exakt samma lydelse) enligt följande som Motionärernas förslagbetecknade förslag Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Talan mot datainspektionens be- Talan mot datainspektionens be slut föres hos regeringen genom be- slutföres hos regeringsrätten genom svär. Justitiekanslern får föra talan besvär.Justitiekanslern får föra ta- , för att tillvarataga allmänna in- lanför att tillvarataga allmänna in tressen tressen. I motion 1982183:364 av BirgittaHambraeus och (båda c) hemställs att beslutar hosregeringen begära utredning om myndigheternas försäljning av sammanställningarur {personregistren i enlighet med vad som anförts i motionen. 1 1984/85. KU1984/85:7 2 I motion 1982183:511 av m. fl. (fp) yrkas 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om en översyn av datalagstiftningen i syfte attålägga datateknikens användare vissa minimikrav i fråga om rättelserufiner tillskydd för den enskilde, 2. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omsamköming och integritet. I motion 1982183:1137 av JoakimOllen (m) yrkas att som sin mening ger regeringen fill känna att dettekniska och juridiska ansvaret bör läggas på statskontoret resp.datainspektionen eller annan för de juridiska frågornas bedömning särskilt lämpadmyndighet. I motion 1982183:1669 av m. fl. 1. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om redovisning avdatalagens tillämpning, 2. att beslutar att 4 §datalagen skall ha följande som Motionärernas förslag betecknade lydelse: Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Tillstånd att------ endast om särskilda skäl föreligger. Tillstånd att inrätta och föra personregister sominhämtats från något annat personregister, om inte registreringen avuppgifterna eller utlämnandet av dessa sker med stöd av författning,datainspektionens beslut eller med den registrerades medgivande, får endastmeddelas om särskilda skäl föreligger. 3. att beslutar somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om begränsningar av massuttag av offentliga register för kommersiella ändamål. I motion 1983/84:333 av GunnarBiörck i (m) vari yrkas att hos regeringen begär attbestämmelser utfärdas, som garanterar att alla operationer i datoriseradepersonregister på lämpligt sätt "signeras" av den som verkställeroperationen. I motion 1983/84:433 äv m.fl. (m) vari yrkas 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombegränsningar i myndigheters rätt att begära, insamla, vidarebefordra,registrera och lagra personuppgifter, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ombegränsning av storleken på enskilda dataregister, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samköming avdataregister med olika typer av information, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ansvarig KU 1984/85:7 3 registerförareskall utses för varje dataregister, 6.att hos regeringen anhåller om utredning beträffande begränsningen avanvändningen av personnummer. Imotion 1983/84:937 av m. fl, (fp) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om a. principerna fördatateknikens användning, b. behovetav vidgade utbildningsinsatser i data- och informationsteknik på alla nivåer, c. kravet på tillämpningav restriktiva regler vid uppgiftsinsamling, d. restriktivaförutsättningar för samköming av dataregister, é. möjligheten att införa pseudonymer, f. utveckUngen av s. k.grannskapscentraler i glesbygd, g. metoder för attstärka kvinnornas möjHgheter i informationssamhället, h. möjhgheterna att förbättra konsumentinformationen, 2. att hos regeringen begär förslag till utformning av allmänttillgängliga informationscentraler, t. ex. inom post och bibliotek, 3. att hos regeringen begär förslag till ett system medelektronisk replikrätt. Imotion 1983/84:1391 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående personnummeranvändningen i SPAR, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående rätten för SPAR och andra myndigheteratt lämna ut personnummer tillsammans med andra uppgifter. Imotion 1983/84:1393 av m. fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vadi motionen anförts om uppföljning av av datalagens tillämpning, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om särskild registerlagstiftning, 3. att riksdagenbeslutar att 4§ datalagen skall ha följande lydelse: Tillstånd att--- endast om särskilda skäl föreligger. Tillståndatt inrätta och föra personregister som inhämtats från något annatpersonregister, om inte registreringen av uppgifterna eller utlämnandet avdessa sker med stöd av författning, datainspektionens beslut eller med denregistrerades medgivande, får endast meddelas om särskilda skäl föreligger. 4. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om datadelegationens utredningav personnummeranvändningen, 5. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om begränsningar av massuttagfrån offentliga register för kommersiella ändamål. KU 1984/85:7 4 6, att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om datorutskrivna handlingar, 7, att beslutar begära att regeringenintensifierar det nordiska samarbetet inom data- och elektronikområdet. I motion 1983/84:1401 av ochWivi-Anne (båda s) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om datainspektionens arbete. Imotion 1983/84:2069 av m. fl. (c) yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som haranförts i mofionen beträffande myndigheters rätt att begära, insamla,vidarebefordra, registrera och lagra personuppgifter, 2. att hos regeringen hemställer om tilläggsdirektiv tilldatadelegationen i syfte att minska användningen av personnummer, I motion 1983/84:2112 av och (båda m) vari yrkas 2,att hos regeringen begär att de rättsHga grunderna för myndigheterskommersiella verksamhet vid försäljningar av personuppgifter ur dataregisterutreds, Imotion 1983/84:2133 av , fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag till lag innebärandeföreskrift att enskild person är berättigad att beträffande upplysningar avpersonlig natur i journal inom sjukvården,eller i personakt inom socialvårdengöra förbehåll benämnt "dataundahtag", innebärande att sådanauppgifter icke får överföras till automatiskt dataregister; . 2. att hos regeringen begär förslag till lag med föreskrift attanteckning om dataundantag skall införas i journalen/personakten i fråga närsådant begärts av den berörde, 3. att hos regeringen begär förslag fill lag med föreskrift attmyndigheterna inom sjukvården och socialvården skall åläggas att i varjesärskilt fall när anteckning om upplysningar av personlig natur skall skeinformera den berörde om att vederbörande har rätt att göra förbehåll omdataundantag, 4. att hos regeringen begär förslag till lag med föreskrift atti de fall då den enskilde på grund av sjukdom eller annat hinder vid fillfälleti fråga inte kan utöva rätten att göra förbehåll om dataundantag, vederbörandeså snart möjlighet härfill föreligger skall upplysas om denna rätfighet, I motion 1983/84:2136 av och (båda fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts om behovet av klara regler för s. k. myndighetsfrämmande verk samhet. . , KU1984/85:7 5 Motioner angående en översyn av datalagen ochrestriktioner mot s.k. samköming m. m. Motion 1982/83:274 av . (m) tar upp frågan om besvärsinstans vad gäller datainspektionens beslut.Enligt mofionen har domstolarna en lång erfarenhet av den typ av frågor sombesvär enligt datalagen, kreditupplysningslagen och inkassolagen tar sikte på.Med hänsyn till att det i dessa ärenden ytterst är fråga om problem medanknytning till mänskliga fri- och rättigheter är enligt mofionenregeringsrätten bättre lämpad än regeringen att vara besvärsinstans, särskiltmed hänsyn till att dessa frågor inte bör vara föremål för växlande politiskavindar. Gällande rätt m. m. Enligt 25 § datalagen (1973:289)skall talan mot datainspektionens beslut föras hos regeringen genom besvär.Samma regler gäller enligt 23 § kreditupplysningslagen (1973:1173) och 19 §inkassolagen (1974:182). Vid införandet av datalagen (prop. 1973:33) uttaladeföredragande statsrådet viss förståelse för att regeringsrätten skulle blibesvärsinstans men stannade för den nuvarande lösningen med hänsyn till attfrågornas natur gjorde regeringen lämpligast. Från propositionen citerasföljande: Enligt OSK:s förslag skall besväröver datainspekfionens beslut anföras hos Kungl. Maj:t, Detta förslag har iallmänhet godtagits under remissbehandlingen. Några remissinstanser, nämligenDON, JO och , anser emellertid att datainspektionensbeslut i stället bör överklagas hos regeringsrätten. och advokatsamfundetpekar härvid på att regeringsrätten är besvärsinstans när det gäller beslut omutlämnande av allmän handling. JO framhåller för sin del att de gränsdragningarsom görs i datainspektionens tillståndsärenden kommer att bli rättsskapande.Härtill kommer att datainspektionen i fråga om myndigheters register måstebeakta, tolka och tillämpa offentlighets- och sekretessreglerna. Mot dennabakgrund finner JO det ytterst angeläget med en möjlighet att vinnadomstolsprövning av datainspektionens ställningstaganden i tillståndsärendenoch i ärenden om föreläggande och föreskrifter. För min del medger jag att vissa skäl, bl. a. sambandetmed offentlighets-och sekretessreglerna, talar för att datainspektionens beslutskall kunna överklagas hos regeringsrätten. De avgöranden som det kan bli frågaom är emellertid till huvudsaklig del av sådan natur att de inte lämpligen börprövas av domstol. Sålunda är det i första hand fråga om att avgöra hur manbäst skall förebygga riskerna för otillbörligt intrång i personlig integritet.Vidare måste i vissa fall en avvägning ske mot samhällsekonomiska intressen.Med hänsyn härtill anser jag i likhet med och de allra flestaremissinstanserna att talan mot datainspektionens beslut bör föras hos Kungl.Maj:t. En bestämmelse härom har tagits upp som ett första stycke i förevarandeparagraf. Mofionerna av ()och av m. fl. (c) behandlar bl. a. den införda ändringenav datalagen som innebär att 1* 1984/85. KU 1984/85:7 6 varjeregisteransvarig för personregister skall ha en licens utfärdad avdatainspektionen och att om register innehåller i olika hänseenden särskiltkänsliga uppgifter skall dessutom krävas tillstånd av datainspektionen förregisterföringen. Enligt motionerna bör datainspektionen redovisa effekternaav den nya ordningen. Vidare föreslås i båda mofionerna en ändring i 4 §datalagen i syfte att ytterligare inskränka möjligheterna till samköming avolika register. Enligt mofionerna är det också viktigt att kankontrollera vilka data som registreras i vissa av de statliga registren. Pågrund härav bör uttala sig för att även andra statliga personregisterän skatteregistret och det stadiga personregistret föradressaktualisering, personnummersättning m, m, (SPAR) börförfattningsregleras. Även motionerna 1982/83:510 av m. fl. (fp),1983/84:433 av m. fl. (m) och 1983/84:937 av . (fp) behandlar bl. a. samkörningsproblem. I den moderata partimotionenpekas också på faran av stora register från samkörnings- ochsårbarhetssynpunkter. Enligt 2 § 4 datalagen erfordras i principfillstånd av datainspektionen för att inrätta eller föra personregister somskall innehålla personuppgifter som inhämtats från annat personregister. Förinrättande av vissa särskilt integritetskänsliga register krävs enligt 4 §datalagen särskilda eller synnerliga skäl. Dennuvarande lydelsen av 4§ datalagen tillkom 1982 (1982:446) i samband med attSverige godkände en konvention om skydd för enskilda vid automatiskdatabehandling. Den svenska anslutningen till konventionen medförde vissalagändringar bl. a. i 4§ datalagen. Lämnardatainspektionen tillstånd till samköming skall den enligt 6§ första stycketdatalagen meddela särskilda föreskrifter om det behövs för att förebygga riskför otillbörligt intrång i någons personliga integritet. ex. meddela föreskrifter om hur personnummer får användas i ett registereller helt förbjuda viss användning. följande avsnitt närmare omnämnda personnummerutredningen skall enligt sinadirektiv vara oförhindrad att föreslå ändringar i datalagen och sekretesslagensåvitt gäller integritetsfrågor som kan ha samband med personnummeranvändning(s. 8). Användningenav personnummer m. m. Frågan om att förbjuda eller begränsaintegritetskänslig eller onödig användning av personnummer tas upp i motionerna1983/84:433 av m.fl. (m), 1983/84:937 av m.fl.(fp), 1983/ 84:1391 av (), 1983/84:1393 av m. KU1984/85:7 7 och 1983/84:2068, vartill 2069 hänvisar, av ThorbjörnFälldin m.fl. (c). Partimotionerna 1983/84:433 (m), 937 (fp) och 2069 (c) begärbegränsningar i myndigheternas uppgiftsinsamlande och efterlyser en klararereglering angående vilka typer av uppgifter som en myndighet skall begära. Regeringen tillsatte enpariamentarisk utredning om användningen av personnummer både inom denoffentliga och den enskilda sektorn (Dir. 1984:27). Utredningen bör kartläggaden nuvarande ordningen och belysa de fördelar och nackdelar som är förenademed bruket av personnummer. Den bör bl. a. granska om användningen avpersonnummer kan medföra otillbörligt intrång i den personliga integriteten.Kommer den fram till att en viss användning av personnummer kan medföra riskför integritetskränkningar bör den ta ställning till hur detta hot skall kunnaavvärjas och föreslå lämpliga åtgärder. I direktiven redogörs bl. a. föromfattningen och användningen av personnummer vid uppgiftslämnande. För att belysai vilka olika sammanhang personnummer används finns anledning att återgeföljande ur direktiven: Personnumret används framför alltsom hjälpmedel vid identifiering av personer. Det är också vanligt attpersonnumret används som sökbegrepp i ADB-stödda personregister och somkopplingsbegrepp när man vill samköra flera personregister. Jag har redan sagt att personnumren utnyttjas ifolkbokföringen. En omfattande användning av personnummer förekommer också inomandra delar av den offentiiga sektorn, t. ex. inom skatteförvaltningen, hälso-och sjukvården och . Även inom den enskilda sektorn användspersonnumren i betydande omfattning. Ett flertal författningar innehåller regler om attpersonnummer skall eller bör anges i inlagor till myndigheter. Som exempel kannämnas bestämmelser om taxering, skatt och uppbörd, tull, prisreglering, folk-och bostadsräkning, val, förundersökning, rättegång, lagsökning, utmätning,ordningsvakter, pass, jakt, vapen, inkassoverksamhet, kreditupplysning,arbetslöshetsförsäkring, försäkringsrörelse, aktiebolag, utländska förvärv avsvenska företag och fast egendom i , handel med skrot och begagnadevaror, yrkestrafik, transportförmedling, biluthyrning och körkort. I andra sammanhang inom såväl den offentliga som denenskilda sektorn kan krav på personnummer grundas på avtal av olika slag. Detförekommer inte sällan att den som beställer en vara eller tjänst krävs påuppgift om sitt personnummer. Den enskildes möjlighet att avstå från att uppgesitt personnummer är i praktiken ofta begränsad, om han vill ha varan ellertjänsten. Som ett resultat av att uppgifter om personnummer lämnastill myndigheter, företag etc. förekommer sådana uppgifter i ett stort antalADB-register både inom den offentliga och den enskilda sektorn. Inom den offentliga sektorn förs register med personnummeröver t. ex. skattskyldiga, fastighetsägare, vissa funktionärer i akfiebolag,bilägare. KU 1984/85:7 8 körkortsinnehavare,straffade, patienter, blodgivare, bostadssökande och elabonnenter. Inomden enskilda sektorn förs register med personnummer över t. ex. anställda,köpare, prenumeranter, hyresgäster, leverantörer, kontokortsinnehavare ochföreningsmedlemmar. Kommittén som bör vara färdig äroförhindrad att också ta upp andra frågor som har samband med användningen avpersonnummer. Mofionerna 1982/83:364 av ochPär (båda c), 1982/83:1669 av m.fl. (c),1983/84:1393 av m. fl. (c), 1983/84:2112 av ochLennart (båda m) samt 1983/84:2136 av och (bådafp) tar alla upp frågan om den försäljning som vissa myndigheter bedriver avpersonuppgifter från dataregister och framhåller de risker frånintegritetssynpunkt som dessa register utgör. Det pekas bl. a. också på attsådan försäljningsverksamhet i princip är främmande för de uppgifter sommyndigheterna författningsenligt har att utföra. Pågåendeutredningsarbete m. m. Regeringen lämnade 1982 docenten för rättsinformation vid i uppdrag attutföra en vetenskaplig undersökning rörande tillämpningen avoffentlighetsprincipen vid myndigheternas användning av ADB. Vidriksdagsbehandlingen av proposition 1981/82:37 om offentlighetsprincipen ochADB uttalade (KU 1981/82:21) bl. a. att utskoHetsjälvfallet inte hade något att erinra mot att en förberedandeprobleminventering gjordes men att utskottet förutsatte att med hänsyn tillämnets vikt något förslag till lösning inte förelades innan fråganockså bhvit penetrerad i en parlamentariskt sammansatt utredning. Detta uttalande,som ställde sig bakom, gavs regeringen till känna. Enligtuppgift från är frågan om utredningsdirektiv angåendeoffentlighetsprincipens förhållande till ADB under övervägande inomdepartementet. I anslutning härtill övervägs också bl. a. frågan om utredningav myndigheternas försäljningsverksamhet av ADB-uppgifter. Rättelseav felaktiga datameddelanden, m. m. I motion 1982/83:510 av m. fl. (fp),till vilken motion 511 hänvisar, föreslås dels att rättelsemöjligheter skallbyggas in i datasystemen, dels att alla datasystem som innehållerbetalningsorder till den enskilde skall vara försedda med rimlighetskontroller. KU 1984/85:7 9 Även motionerna 1983/84:333 av iVärmdö (m), 433 av m. fl. (m), 937 av m. (fp) och 1393 av m.fl. (c) tar upp frågor som har samband medriktigheten av databesked. I motion framhålls vikten av attdatabeslut signeras så att man när en felaktighet upptäcks kan ställa den somär skyldig till felet till ansvar. I den moderata partimotionen pekas påsvårigheterna att få rättelse i felaktiga databesked. Varje dataregister bördärför enligt motionen ha en särskilt utsedd registerförare med ett ansvargentemot den enskilde medborgaren. I folkpartimotionen föreslås införande av enelektronisk replikrätt för den enskilde vid datafel. I m.fl.(c) motion framhålls vikten av att från servicesynpunkt alla datautskrivnahandlingar bör vara försedda med uppgift om vilken handläggare som svarar förhandlingarna. Datalagen innehåller en rad bestämmelser om denregisteransvariges skyldigheter, bl. a. skall när en handling sänds från denregisteransvarige till den registrerade upplysning lämnas om vem som äravsändare eller om den registeransvariges licensnummer hos datainspektionen.Förekommer anledning till misstanke att en personuppgift som ingår i ettpersonregister är felaktig skall den registeransvarige utan dröjsmål vidtaskäliga åtgärder för att utröna uppgiftens riktighet och, om skäl föreligger,rätta den eller utesluta den ur registret. Om en felaktig uppgift lämnats tillnågon annan än den registrerade skall den registeransvarige i princip på begäranav den registrerade underrätta mottagaren om rättelsen (7 a och 8 §§datalagen). Rättelserutinervid databehandling hör också till de frågor som enligt vad som redovisats i detföregående är under övervägande i . Vissafrågor angående datauppgifter i sjukjournaler, m. m. I mofion 1983/84:2133 av m. fl. (m)begärs lagstiftning angående rätt för enskilda att i fråga om uppgifter inomsjuk- och socialvården göra "dataundantag", dvs. förbjuda attuppgifter om dem överförs till dataregister. I motionen pekas på de risker frånintegritetssynpunkt som är förenade med att så känsliga uppgifter somsjukdoms- och socialanteckningar förs över till stora dataregister. Datalagen innehåller i 4 § särskilda bestämmelser omvissa känsliga register. Således får tillstånd att inrätta och föra registersom innehåller uppgifter om t. ex. sjukdom eller socialvård endast omsärskilda skäl KU 1984/85:7 10 föreliggermeddelas annan än myndighet som enligt lag och författning har att föraförteckning över sådana uppgifter. Innehållerregister uppgifter om t. ex. vissa psykiska sjukdomsförhållanden fordrassynnerliga skäl för att sådant tillstånd skall ges. Detböri sammanhanget erinras om att sekretesslagen (1980:100) föreskriver mycketsträng sekretess för uppgifter inom hälso- och sjukvården och inomsocialtjänsten. Övrigai motionerna upptagna frågor Motionen av m. fl. (fp) behandlarförutom de frågor som berörts i det föregående också principerna fördatateknikens användning, behovet av vidgade utbildningsinsatser i data- ochinformationsteknik på alla nivåer, utvecklingen av s. k. grannskapscentraler iglesbygd, metoder för att stärka kommunernas möjligheter i informationssamhället,möjligheterna att förbättra konsumentinformationen. Motionen tar också uppfrågan om allmänt tillgängliga informationscentraler. Det framhålls allmänt imotionen att datatekniken inte får användas för att öka kontrollen ochregleringen av enskilda människor utan i stället måste leda till att människornafår en ökad kontroll av myndigheter och den politiska beslutsprocessen. Fördetta behövs ökade insatser för att ge människorna kunskaper i den nyatekniken. Vidare måste myndigheterna ställa resurser till förfogande för atthjälpa människorna till rätta när det gäller begagnandet av olika register.Detta kan enligt motionen realiseras genom att informationscentraler t. ex. påposten eller på offentliga bibliotek ställs till allmänhetens förfogande. S. k.grannskapscentraler med olika organisationers och företags databehandling ochdatakommunikation kan inrättas i glesbygden. Föratt inte kvinnorna skall få sin situation försämrad i datasamhället börsärskilda resurser avsättas för utbildning av kvinnor i informationsteknik.Även kvotering till viss utbildning kan enligt motionen övervägas. Beträffandeallmänhetens tillgång till dataterminaler inom den offentliga sektorn börnämnas att (prop. 1981/82:37, KU 1981/82:21) 1982 antog vissaändringar i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen om bl. a. skyldighetför myndigheterna att ordna sina dataregister så att man underlättar för denenskilde att ta del av dem, att bereda den enskilde själv tillfälle att användamyndigheternas dataterminaler, att hålla beskrivningar på bl.