bet · G801KU11 · 1984-12-31 00:00:00 — tillsatte talmanskonferensen en grupp förutvärdering av utåtriktade informationsverksamhet. Samtligariksdagspartier var företrädda i översynsgruppen. Översynsgruppen, som gickigenom ett flertal informationsfrågor, ansåg att något ytterligare försök medriksomfattande försöksannonsering inte skulle genomföras med hänsyn till attkostnaderna bedömdes som alltför höga i förhållande till informationseffekten.Översynsgruppen förordade en hel del åtgärder till förbättring avinformationsarbetet i . Åtskilligt av vad gruppen föreslagit harsedermera genomförts av förvaltningskontoret. I den regelbundna annonseringen i de i utgivnadagstidningarna lämnas numera - bl. a. med anledning av förslag från den ovannämnda översynsgruppen - upplysningar om var riksdagstryck och övrigt informationsmaterialtillhandahålls. Även utvidgade varianter av annonser med angivande av störreför allmänheten intressanta ärenden förs in vid skilda tillfällen. Genom en organisatorisk förändring av riksdagensförvaltningskontor har de utåtriktade informationsverksamheterna samlats i ennybildad enhet under ledning av en informationschef i syfte att bl. bildades en till informationsenhetenknuten referensgrupp med representanter bl. a. för samtliga riksdagspartier.Referensgruppen behandlar bl. a. policyfrågor i informationsarbetet. En av uppgifterna för den tillsattafolkstyrelsekommittén är att ta upp frågan om ställning i denpolitiska debatten. I kommitténs direktiv (Dir. 1984:23) framhölls attdiskussionerna i dagsaktuella politiska frågor förs i stor utsträckning påannat håll, i första hand i tidningar, radio och TV. Av direktiven framgår attkommittén bör undersöka möjligheterna av att snabbare kunna anordna debatter idagsaktuella frågor. behandlade enannan motion, 1982/83:412, av i (m), i vilken hadehemställts att skulle låta utreda möjligheten att genom annonsering ipressen informera medborgarna om behandling av och beslut i ärendenav allmänt medborgerligt intresse. Konstitutionsutskottethänvisade i sitt betänkande (KU 1983/84:10) till att KU1984/85:11 12 åtskilligt hade gjorts inom föratt förbättra informafionen. Utskottet förklarade sig instämma i motionärens syfte menville med hänsyn till de åtgärder som redan vidtagits på området inte förordanågot initiativ från sida. Utskottet avstyrkte således motionen.Riksdagen följde utskottet. Sammanförande av riksdagsmotioner efter ämnesområden I motion 1982/83:423 av Sven-GöstaSignell (s) föreslås att de motioner som väckts främst bör föras samman efter ämnesområden och därefter tryckas i samladehäften. Nuvarande ordning där motioner helt oberoende av ämnen sammanförs isvåröverblickbara häften bör därför överges. Motionären pekar på de svårighetervad gäller åtkomlighet och överblickbarhet som är en följd av denhittillsvarande ordningen. Inte minst för myndigheter, organisationer ochintresserad allmänhet, men även riksdagsledamöter, boren övergång tillämnesindelade motionshäften vara av värde. Motionären antar att föreslagenändring kan innebära även kostnadsmässiga fördelar. Remissyttranden över motionsförslaget har lämnats avriksdagsdirektören och förvaltningsdirektören. Enligt yttrandena skulle en nyrutin i motionshanteringen föranleda komplikationer som behöver utredasnärmare. Som ett led i denna utredning tillämpar kammarkansliet efter denallmänna motionstidens utgång på försök ändrade rutiner beträffandemotioner med anledning av särpropositioner. Utskottet behandlar i dettabetänkande vissa frågor rörande arbetsformer. I några under den allmänna motionstiden väcktamotioner tas upp olika frågor gällande utskottsorganisationen i . Tre av motionerna rör ärendefördelningen mellan utskotten.En överflyttning av beredningen av medborgarskapsfrågor frånsocialförsäkringsutskottet till förordas i motion1983/84:332 av i (m). Medborgarskapets betydelse för ettflertal bestämmelser i grundlag och i RO talar enligt motionären för en sådanöverflyttning. Enligt motion 1983/84:2112 av och (bådam) bör överväga att hänföra beredningen av samtliga datapolitiskafrågor till ett utskott (yrkande 1), Detta skulle enligt motionärernatillgodose behovet av en helhetssyn i dessa frågor, I motion 1983/84:2139 avPer () förordas en omfördelning av ärenden mellan konstitutions- ochkulturutskotten så att ansvaret för alla massmediefrågor i fortsättningenskulle åvila (yrkande 2). KU1984/85:11 13 och yttrandefriheten motiverar en sådan omfördelning,framhåller motionären. I sammanhanget tar motionären också upp beredningen avmediefrågorna i . bör enligt motionen som sinmening ge regeringen till känna att en överflyttning av mediefrågorna tilljustitiedepartementet är angelägen för att markera frågornas fri- ochrättighetskaraktär (yrkande 1). Ytterligare ett par frågor rörande utskottsorganisationentas upp i motionerna 1983/84:1380 av () och 1983/84:1382 avGörel (), I motion 1380 väcks fråga om att inrätta ett kommunaltutskott i . Ledamöter med särskild erfarenhet av verksamhetskulle enligt motionen kunna placeras i ett sådant utskott. Effekterna förkommuner och landsting av framlagda förslag skulle då kunna belysas bättre. Enändrad benämning på trafikutskottet till kommunikationsutskottet föreslås imotion 1382. Som skäl för ändrad benämning anförs bl. a. bättreöverensstämmelse med utskottets ansvarsområde. beslutade ett flertal ändringar iRO:s bestämmelser om ärendefördelningen mellan utskotten. Ändringarna har trätti kraft . Reformen föregicks av utredning om utskottsorganisationeni en av talmanskonferensen tillsatt kommitté och av en omfattande beredning ikonstititionsutskottet. Vissa av de i motionerna aktualiserade frågorna ägnadessärskild uppmärksamhet under den tidigare utskottsbehandlingen. Beträffandeberedningen av medborgarskapsärenden och gränsdragningen mellan konstitutionsutskottetoch kulturutskottet i massmediefrågor stannade förlösningar i enlighet med de bestämmelser som gäller, men gjorde samtidigtvissa uttalanden rörande uppkommande gränsdragningsfrågor. I fråga ommedborgarskapsärendena påpekade utskottet behovet av att inhämta yttrande frånkonstitutionsutskottet när socialförsäkringsutskottet bereder ärenden inomdetta område med anknytning till grundlagarna. Vad gäller gränsdragningenmellan konstitutions- och kulturutskotten i massmediefrågor förutsatteutskottet ätt yttranden i dessa ärenden som regel skulle inhämtas från detutskott som inte hade det direkta beredningsansvaret. Utskottet tillade att detpågående arbetet med grundlagsregleringen av yttrandefriheten borde avvaktas.Vidare framhöll utskottet att det inte fanns anledning att bryta upp dengällande utskottsorganisationen genom att bilda nya utskott. Även om de argument som motionärerna för fram till stödför sina förslag om ändringar i ärendefördelningen och utskottsorganisationen iolika hänseenden är beaktansvärda, vill utskottet inte ta initiativ till nyaändringar innan ytterligare erfarenheter vunnits av den genomförda reformen.Vad gäller gränsdragningen mellan konstitutions- och kulturutskotten imassmediefrågorna vill utskottet nämna att lagstiftningsarbetet rörandegrundlagsregleringen av yttrandefriheten ännu inte är avslutat. Beträffandeden i motion 2139, yrkande 1, väckta frågan om beredningen KU1984/85:11 14 av massmedieärenden i vill utskottetframhålla att enligt gällande ordning är det regeringen själv som beslutar omden närmare ärendefördelningen mellan departementen. Utskottet vill inteförorda ett uttalande till regeringen i frågan. Med hänsyn till vad utskottetovan anfört avstyrker utskottet motionerna 1983/84:332, 1380, 1382, 2112,yrkande 1, och 2139. 1 två motioner har uppmärksammats vissa frågor rörandebeslutsordningen i . Enligt motion 1982/83:188 av m.fl. (c) börtalmanskonferensen få i uppgift att göra en översyn av beslutsordningen isyfte att få fram regler som skall garantera att beslutsfattarnas åsikter isakfrågan och inte tekniskt och taktiskt betingade uppläggningar av självabeslutsordningen skall fälla utslaget vid beslutstillfället. Utredningen börenligt motionen bl. a. undersöka innebörden av och tillämpningen av den iriksdagen tillämpade sk. eliminationsmetoden. Utredningen bör vara oförhindradatt ta upp också andra frågor som har med beslutsformerna att göra. I det utredningsarbete som ligger till grund för ROägnades valet av voteringsmetod åtskilligt intresse. Grundlagberedningendiskuterade olika alternativ, men stannade för att föreslå att ett bibehållandeav den sedan gammalt i tillämpade eliminationsmetoden. Denna metodhade enligt beredningen ett särskilt försteg framför andra voteringsmetodereftersom den tillämpats inte blott i utan även inomkommunerna och i organisationslivet. Taktiska manövrer vid voteringarna hadeenligt beredningen varit sällsynta. Beredningen kom fram till slutsatsen attandra voteringsmetoder i vart fall inte hade sådana förtjänster att de skullekunna uppväga de nackdelar som skulle vara förenade med att bryta dendittillsvarande ordningen. Enligt utskottets mening har de problem som kan uppstå isamband med eliminationsmetoden blivit ingående belysta i förarbetena till RO.Inte heller den kanske närmast till hands liggande alternativavoteringsmetoden, den s. k. seriemetoden, är helt tillförlitlig i de hänseendensom avses i motionen. Möjligheterna att undvika taktiska manövrer ibeslutförfarandet är därför enligt utskottets mening, oavsett tillämpligvoteringsmetod, ytterst beroende av beslutsdeltagarnas vilja att avstå från attav taktiska skäl stödja andra förslag än sådana som de från saklig synpunktmenar bör vinna bifall. Utskottet vill inte ta initiativ till en förnyadutredning av hithörande frågor, men vill betona vikten av att man såväl iarbetet i utskotten med att formulera yrkanden i hemställan som vid röstningeni kammaren inte låter taktiska överväganden rörande voteringsproceduren varabestämmande. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1982/83:188. En annanfråga rörande beslutsordningen har tagits upp i motion 1983/84:1410 av IngegerdTroedsson m. fl. (m, s, fp, c, vpk). Motionärerna pekar på en möjlighet förendast ett litet antal ledamöter att, t. ex. vid ett fredagssammanträde förbesvarande av interpellationer, tvinga fram votering av ett två gångerbordlagt utskottsbetänkande som egentligen skall KU1984/85:11 15 behandlas vid ett kommande arbetsplenum. Härigenom skulleriksdagen komma att fatta ett beslut som inte överensstämmer med majoritetensvilja. Det är avsaknaden även generell kvorumbestämmelse som gör detta möjligt.En av flera tänkbara lösningar på problemet vid sidan av en generellkvorumregel skulle enligt motionen vara, att ett ärende inte får avgöras vidannat sammanträde än sådant som i kallelse och anslag angivits som 'arbetsplenum. Utskottet delar motionärernas uppfattning att RO börinnehålla någon form av spärr i det hänseende som motionärerna aktualiserat. Problemet bör enligt utskottets mening inte lösas genominförande i RO av en generell kvorumbestämmelse. En sådan bestämmelseövervägdes av grundlagberedningen, som dock avstod från att lägga fram ett förslagdärom, bl, a. med hänsyn till att detta skulle kunna leda till tidsförlust ochbesvär i kammararbetet. Det alternativa förslag som finns i motionen torde dockvara fillfyllest. Med hänsyn till karaktären hos andra i kammaren förekommandeärendetyper än utskottsbetänkanden och de särskilda regler som gäller för dessakan ändringen begränsas till att avse endast utskottsbetänkanden. Utskottetförordar således, med tillstyrkande av det alternativa förslaget i motion1983/84:1410, de ändringar i RO 2:6, 2:7 och 5:3 som framgår av bilaga tilldetta betänkande. Ändringarna bör kunna ske genom ett beslut av ochträda i kraft , I detta sammanhang vill utskottet ta upp ytterligare enfråga om ändring i . Som framgår av utskottets redogörelse i recitavsnittetovan, har utskottet uppmärksammat att förslag om att avgöra ettutskottsbetänkande efter endast en bordläggning ofta väcks av hänsyn tillkammarens arbete och inte sällan på kammarkansliets initiativ. Talmannen haremellertid inte någon självständig förslagsrätt till sådant förkortatbordläggningsförfarande, utan kammarkansliet är hänvisat till att under hand takontakt med de olika utskotten och framställa önskemål om att utskottet skallväcka förslag i frågan. Utskottet anser att prakiska skäl talar för att talmannenbör få rätt att i kammaren väcka förslag om att utskottsbetänkande skallavgöras efter endast en bordläggning, när detta är angeläget för planeringen avkammararbetet. Utskottet vill därför med utnyttjande av sin initiativrättföreslå att en bestämmelse härom införs i RO 5:1. För att förhindraöverrumpling bör föreskrivas att talmannens förslag skall föregås avsamråd med utskottets presidium och att förslaget skall tillkännages förkammaren i samband med att ärendet anmäls för bordläggning samt att anteckningskall göras på kammarens föredragningslista i likhet med vad som gäller närutskottet framlägger motsvarande förslag. Sådana regler bör tas in itilläggsbestämmelserna till RO 2.7.2 och 5.1.1. Utskottets ändringsförslagframgår av bilaga till detta betänkande. En av ändringarna berör huvudbestämmelsei RO. I likhet med vad utskottet förordat rörande ändringarna i KU1984/85:11 16 2:6, 2:7 och 5:3 bör också ändringen i 5:1 kunna ske genomett beslut, så att samtliga här föreslagna ändringar kan träda i kraft den 1februari 1985. I motion 1982/83:693 av () tas upp förfarandetvid uppskov med behandling av riksdagsärenden. De frågor som motionärenaktualiserar bör enligt utskottets mening övervägas närmare. Med hänsyn tillatt frågor rörande uppskovsinstitutet ligger inom ramen förfolkstyrelsekommitténs uppdrag anser utskottet emellertid att resultatet avkommitténs arbete med riksdagsfrågorna bör avvaktas. Utskottet finner motionenbesvarad med det anförda. Frågor rörande information om riksdagsarbetet behandlas imotion 1983/ 84:380 av i (m). Motionären framhåller attden växelverkan mellan medborgaropinion och riksdagsaktiviteter som är ettväsentligt element i den demokratiska beslutsprocessen håller på att försvagasgenom en alltför otillräcklig rapportering från till medborgarna,som politisk information och politisk påverkan med större eftertryckoch skicklighet manipuleras av krafter utanför . Olika åtgärder föratt ändra detta förhållande diskuteras i motionen. En sådan åtgärd är enligtmotionären att pröva åtgärder för att vitalisera kammardebatterna. En annanåtgärd skulle enligt motionen vara att hålla överiäggningar med massmedierna isyfte att diskutera ändamålsenliga åtgärder. Utskottet instämmer med motionären i angelägenheten av attriksdagens utåtriktade information sker i sådana former att den bidrar till attstimulera allmänhetens och massmediernas intresse för den debatt som förs iriksdagen. Det har emellertid gjorts ansträngningar för attförbättra informationen om arbete. bildades inomförvaltningskontoret i samband med en omorganisation en särskild informationsenheti syfte att effektivisera informationsarbetet. bildades en tillinformationsenheten knuten referensgrupp med representanter bl. a. för samtligariksdagspartier. Referensgruppen behandlar bl. a. policyfrågor iinformationsarbetet. Utskottet anser sig med hänsyn till redan vidtagnaåtgärder inte nu böra ta ytterligare initiativ i frågan. Med anledning av vadsom i motionen anförts rörande åtgärder för att vitalisera kammardebatternavill utskottet även nämna att frågan om åtgärder i detta syfte f. n. prövas avfolkstyrelsekommittén. I denna del kan motionen således anses tillgodosedd medhänsyn till det pågående utredningsarbetet, I motion 1982/83:423 av () tas upp enfråga om sammanförande av motioner efter ämnesområden. Främst de väckta motionerna bör enligt motionen sammanföras efterämnesområden och därefter tryckas i samlade häften. Motionären pekar på desvårigheter vad gäller åtkomlighet och överblickbarhet som är en följd av dennuvarande ordningen. mening vore det önskvärt att åstadkomma en sådan KU1984/85:11 17 ämnesvis sammanföring av motioner som förordas i motion423, Av de remissyttranden som lämnats till utskottet i frågan framgår dock atten sådan ordning skulle vålla komplikationer i kammarens arbete och itryckningsarbetet. Frågan bör därför utredas närmare. Utskottet kan således inte ta ställning tillmöjligheterna att ändra rutinerna vid motionshanteringen. Utskottet anseremellertid att denna fråga kan behandlas vidare inom konstitutionsutskottetsarbetsgrupp för riksdagsfrågor i samarbete med kammarkansliet ochförvaltningskontoret. Utskottetanser motionen besvarad med det nu anförda. Med anledning av att det lagförslag som utskottet läggerfram berör huvudbestämmelser i , vill utskottet slutligen erinra ombestämmelsen i 8 kap. 16 § regeringsformen. Som förutsättning för ändring genomendast ett beslut föreskrivs i nämnda bestämmelse att minst tre fjärdedelar avde röstande och mer än hälften av ledamöter skall förena sig ombeslutet. 1. beträffandeutskottsorganisationen, m.m. attriksdagen avslår motionerna 1983/84:332, 1380, 1382, 2112, yrkande 1, och 2139, 2. beträffandebeslutsordningen i , m. m. a) att riksdagenavslår motion 1982/83:188 om beslutsteknik, m. m., b) att med bifall tillmotion 1983/84:1410 beslutar att i riksdagsordningen införa föreskrifter somförhindrar överrumplingsbeslut vid behandlingen av utskottsbetänkanden, c) att riksdagenbeslutar att i riksdagsordningen införa föreskrift om rätt för talmannen attföreslå att utskottsbetänkande skall avgöras efter endast en bordläggning, 3. beträffande ttppskov medbehandlingen av riksdagsärenden att avslår motion 1982/83:693, 4. beträffande information omriksdagsarbetet att avslår motion 1983/84:380, 5. beträffande satnmanförande avmotioner efter ämnesområden att avslår motion 1982/83:423, 6. beträffande lagändringar a) attriksdagen antar det i bilaga intagna lagförslaget såvitt avser ändring i 2 kap.6 och 7 §§ samt 5 kap. 1 och 3 §§ riksdagsordningen. KU1984/85:11 18 b) att antar det i bilaga intagna lagförslagetsåvitt avser ändring i tilläggsbestämmelserna 2.7.2 och 5.1.1 riksdagsordningen. Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), i (m),(), (), (), (), () och (vpk). beträffande beslutsordningen iriksdagen (beslutsteknik, m. och (båda c)anför följande: Som påpekats i motion 1982/83:188är det en förutsättning för att den vid omröstning i tillämpadeeliminationsmetoden skall fungera tillfredsställande att de ledamöter, somansluter sig till det förslag som enligt talmannens mening efter den förstafrågerundan kvarstår som huvudförslaget, avstår från att rösta i voteringarnaom kontraproposition. Detta förfaringssätt är också gammal god praxis iriksdagen. I samband med skattebesluten förekom detomfattande procedurdiskussioner i kammaren. Under debatten uttaladestatsministern att socialdemokraterna vid omröstningen skulle vara beredda attbryta mot gällande praxis. Det är enligt vår mening av yttersta vikt att motverka enåterupprepning av sådana procedurdiskussioner som förekom 1982. Faran medsådana diskussioner är inte bara att de tar uppmärksamheten från de sakfrågorriksdagen har att besluta om och att de är tidsödande. De bidrar också i höggrad till att undergräva respekten för riksdagsordningens regler och sedanlänge tillämpad praxis. Utskottet har markerat sin inställning i frågan genomatt uttala sig mot taktiska överväganden rörande voteringsproceduren. Skulledetta uttalande inte respekteras kan det bli nödvändigt att övergå till annanvoteringsmetod. Lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen" dels att 2 kap. 6 och 7 §§ samt 5 kap. 1 och 3 §§ skall hanedan angivna lydelse, dels att tilläggsbestämmelserna2.7.2 och 5.1.1 skall ha nedan angivna lydelse. Kallelse till annat sammanträde än som avses i 1 kap. 5eller 6 § utfärdas av talmannen. Kallelsen skall anslås i senastklockan före sammanträdet och minst i förväg. Omsynnerliga skäl föreligger, får kallelsen dock anslås . I sådant fallfår sammanträdet hållas endast om mer än hälften av ledamötermedgiver det. annat sammanträde i 1 kap. 5 eller 6 § Kallelse till än som avses utfärdas av talmannen. Avkallelsen skall framgå ont sammanträdet är ett arbetsplenum vid vilketutskottsbetänkande får tas upp till avgörande. Kallelsen skall anslås i senast klockan18 dagen före sammanträdet och minst i förväg. Om synnerligaskäl föreligger, får kallelsen dock anslås . I sådant fall får sammanträdethållas endast om mer än hälften av ledamöter medgiver det. Talmannen skall till varje sammanträdelåta upprätta föredragningslista över alla på kammarens bord vilande ärenden.Undantag får göras för ärende som antages bli behandlat inom stängda dörrar.Vid sammanträdet skall talmannen föredraga ärendena i den ordning vari de hartagits upp på föredragningslista. Med ärende jämställes val som skallförrättas vid sammanträdet. Talmannen skall till varje sammanträde låta upprättaföredragningslista över'alla på kammarens bord vilande ärenden. Undantag fårgöras för ärende som antages bli behandlat inom stängda dörrar. Avföredragningslistan skall framgå om sammanträdet är ett arbetsplenum vid vilketutskottsbetänkande får tas upp till avgörande. Vid sammanträdet skall talmannen föredraga ärendena i denordning vari de har tagits upp på föredragningslistan. Med ärende jämställesval som skall förrättas vid sammanträdet. ' Riksdagsordningen omtryckt1983:86. Senaste lydelse av 5 kap. 1 § 1983:954. KU1984/85:11 20 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För varje ärende göres anteckning För varje ärende göres anteckning Har utskott hem- om bordläggning. ställt attärende skall avgöras efter talmannen hemställt att ärendeskall endast enbordläggning, anmärkes avgöras efter endast en bordlägg- ning, anmärkes det särskilt. Utskotts betänkande skall före Utskotts betänkande skall före ärendetsavgörande bordläggas vid ärendets avgörande bordläggas vid två sammanträden med kammaren, två sammanträden med kammaren, om ej på utskottets förslag om ej på utskottets eller beslutar att ärendet skall avgöras m/wa/me/ti förslag beslutar att ären- efter endast en bordläggning. Be- det skall avgöras efter endast en stämmelser om ytterligare bordlägg- bordläggning. Bestämmelser om yt- ning av utskottsbetänkande finns i terligare bordläggning av utskotts- 6 § andra stycket. betänkande finns i 6 § andrastycket. Yrkande enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformenatt lagförslag skall vila får framställas när utskottets betänkande överförslaget har anmälts i kammaren. Utskottsbetänkande får icke anmälasi kammaren förrän det har delats ut till ledamöter. Talmannen skall samråda med utskottets ordförande ochvice ordförande innan han väcker förslag som avses i 1 § förstastycket. Närtalmannen väcker sådant förslag skall detta anmälas i kammaren i samband medau utskottsbetänkandet anmäls till bordläggning. KU1984/85:11 21 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 3 § Ärende i vilket överläggning äger Ärendei vilket överläggning äger rum får ejupptagas till avgörande rum får ej upptagas till avgörande förrän kammaren på talmannens förrän kammaren på talmannens förslag har funnit överläggningen av- förslag har funnit överläggningen av slutad, slutad. Utskottsbetänkande får upp tagas till avgörande endast vid sam manträde som i kallelse enligt 2 kap. 6 § och i föredragriingslista enligt 2 kap. 7 § angivits som arbetsplenum. Ärende avgöres med acklamation eller, om ledamot yrkar det, genom omröstning. Fordras för beslut anslutning från särskilt flertal, skall ärendet alltid avgöras genom omröstning. Avgörandet av ärende skall, om det behövs, delas upp påskilda beslut. Föreligger yrkande som avses i 1 § andra stycket att lagförsilagskall vila och dessutom yrkande att förslaget skall förkastas, skall riksdagenpröva sistnämnda yrkande innan förslaget ställes under omröstning om omedelbartantagande. Denna lag träder i kraft . KU1984/85:11 22 Sammanfattning............................................................. ........ 1 Tidigarebehandling........................................................ ........ 3