bet · G801AU13 · 1984-12-31 00:00:00 — med hänsyn till den i motionenföreslagna utformningen av sysselsättningsstödet. Idet föregående har utskottet avvisat yrkandena såväl i motion 2951 om slopandeav sysselsättningsstödet som i motion 2915 om annan utformning av stödet. Medhänvisning härtill och då utskottet biträder vad som föreslagits ipropositionen under denna punkt bör det nya anslaget uppföras på sättregeringen hemställt, och de båda motionerna avslås i de aktuella delarna. Expertgruppen för forskning om regional utveckling NyUanslag (förslag) 4 300000 Regeringenföreslår under punkten C 8 (s. 157) att skall till Expertgruppen förforskning om regional utveckling för /86 anvisa ettreservationsanslag av . Utskottettillstyrker regeringens förslag att det för rubricerade ändamål anvisas ettnytt anslag med det begärda beloppet. För att fördela det regionalpolitiska stödet och iövrigt styra samhällets regionalpolitiska insatser har vissa delar av landetklassats som stödområden. Denna metod har använts alltsedan detregionalpolitiska stödet infördes. Villkoren för regionalpolitiskt stöd ärsedan olika beroende på omfattningen och karaktären av kommunens/ortensproblem. finns tre stödområden. A, B och C där stödområde Ainnebär de förmånligaste regionalpolitiska stöden. Utöver detta kan emellertidregeringen peka ut orter/regioner med omfattande strukturförändringar inomnäringslivet som tillfälliga stödområden och besluta om stöd till företagutanför stödområdet samt om synneriiga skäl föreligger också lämna högre bidragän normalt. Vid beslut om regionalpolitiskt stöd gäller (SFS 1982:677) följande; Rättelse: S. 107, rad 16 nedifrån Står: resp. ca 30milj. RäUat till: resp. ca 80 milj, kr. AU 1984/85:13 Holms och Lidens för- avser Anundsjö, , c c c c , Näskotts, Rödöns , såvitt avser öv- Fällfors, Jörns och Kalv- AU 1984/85: Förutom inom de stödområden som anges ovan fårstatens industriverk efter särskilt beslut av regeringen för /85bevilja lokaliseringsbidrag med högst av den del av totalkostnaderna somavser byggnader, markanläggningar, maskiner och inventarier i följande kommunereller delar av kommuner: kommun, i Hudiksvallskommun, i kommun, . ,kommun och kommun. I följande kommuner fär lokaliseringsbidragbeviljas med högst av nämnda totalkostnader: . Östhammarskommun, , kommun och kommun. Utskottethar i det föregående under avsnittet Regionalpolitiskt stöd till företagenföreslagit att ifrågavarande procentsatser fr. o. m; sänks till20 resp. . Vidarefår industriverket bevilja lokaliseringslån med högst av det godkända totalakapitalbehovet i de ovannämnda kommunerna och församlingarna. Enfördelning av det regionalpolitiska stödet under /84 påstödområden framgår av följande tabell. fälle (tkr)- Lokaliseringsbidrag, investeringsbidrag ochoffertstöd. ' I beloppet ingår inte stöd till industrilokaler för uthyrning. I propositionen anförs att de stora och långsiktigabalansproblemen fortfarande återfinns i de regioner som omfattas av denuvarande stödområdena, dvs. Bergslagen, norra ochGotland. Det framhålls att det i detta avseende inte skett några störreförändringar sedan nu gällande indelning beslutades av våren 1982.Vidare poängteras att det är viktigt att inte ändra stödområdesindelningen förofta utan låta den ligga fast . Slutsatsen bliratt inga utökningar eller ändringar i övrigt nu bör göras enligtindustriministerns bedömning. En översyn av siödomrädesindelningen för vissa länföreslås i två motioner, nämligen 2744 frän den allmänna motionstiden och2928. I motion 2744 av (c) och i (c) föreslåsatt stödområdesindelningen i ses över i syfte att skapa en merrättvis regional fördelning. () föreslår i motion 2928 attstödområdesindelningen i ses över varvid kommunerna bör kunna komma i fråga för en ändrad inplacering istödområde. I ett stort antal motioner varav flera från den allmännamotionstiden föreslås ändringar i den gällande slödområdesindelningen.Yrkandena i motionerna tas upp kommunvis grupperade efter det stödområde tillvilket de föreslås bli hänförda. Två motioner tar upp kommuner, eller delar av kommuner sombör hänföras //// stödområde A. () och () föreslår i motion 2946 att , och Åre kommuner samt södradelarna av förs ti|l stödområde A. I motion 2923 av () yrkas att kommun ingår i stödområde A. I nio motioner varav fyra från denallmänna motionstiden föresläs att vissa kommuner eller delar av kommuner böringå i stödområde B. De aktuella motionerna redovisas nedan. Nr Motionär(er) Kommuneller del av kommun 2958Barbro i (m) 2952 () 773 m.fl. (m) 2920 m.fl. (s) 773 m. fl. (m) 450 () 1443 OlleGöransson m. fl. 2925 OlleGöransson m. fl. 450 HugoBergdahl (fp) 2946 () ochMargareta () Norra ochsödra , och AU 1984/85:13 I 13 motioner föreslås att kommuner eller delar avkommuner bör placeras i stödområde C eller pä annat sätt kunna erhållaregionalpolitiskt stöd. Nr Motionär(er) Kommun eller del av kommun 2959 m.fl.(c) 2956 m.fl. (s)2939 i m.fl.(c) 2945 m. fl. 2953Gunilla m. fl. 2920Sven Aspling m.fl. (s) 1443 m.fl. (s) 2925 OlleGöransson m. fl. 2936Bengt-Ola () 1469 m.fl. (s) 2964 . (s)1469 m.fl. (s) 2926 m.fl.(s) , ochYdré 01ofström( 1985/86) , , , och , och Karis-borg Östradelarna av , och Utskottet konstaterar först alt varken denparlamentariskt sammansatta regionalpolitiska utredningen ellerindustriministern föreslagit några förändringar i den nuvarandestödomrädesindelningen eller principerna härför. Som industriministernframhåller är det viktigt att inte ändra stödområdesindelningen för ofta utanlåta den ligga fast . Regeringen har beslutat attTimrå kommun som behandlas i motion 2926 tillfälligt skall kunna erhållalokaliseringsstöd. Detta gäller också somtas upp i motion 2920. Motionerna 2920 och 2926 i motsvarande delar får ansesvara tillgodosedda. Iövrigt anser utskottet på skäl som industriministern framfört att den nuvarandestödområdesindelningen och principerna härför bör ligga fast varför de övriga isammanhanget upptagna motionerna bör avslås. Emellertidvill utskottet erinra om den möjlighet som regeringen har att utanförstödområdet ange vissa orter eller kommuner i vilka under en begränsadövergångstid till följd av svåra strukturomvandlingsproblem lokaliseringsstödbör komma i fråga i vissa fall. Regeringen har under innevarande budgetår utnyttjatdenna befogenhet beträffande de tolv orter eller kommuner som nämnts i detföregående. Regeringen har härutöver möjlighet att lämna regionalpolitiskt stödäven utanför stödområdet. Utskottetåterkommer i det följande till utvecklingsproblem i en del av de i motionernanämnda kommunerna. AU1984/85:13 106 Utvecklingsproblem i landsdelar och län I detta avsnitt behandlar utskottetmotioner som rör utvecklingen i olika delar av landet. I motionerna redovisasproblem och ställs krav på åtgärder av olika slag från statens sida. I deåtgärdsprogram som presenteras ingår initiativ inom en rad områden. Det gällerutöver regional- och sysselsättningspolitiken även t. ex. utbildnings-,trafik- och industripolitiken. Vissa förslag som förs fram är av långsiktigkaraktär, t. ex. förslag om åtgärdsprogram och utvecklingsplaner i länen.Andra förslag avser kortsiktiga insatser för att uppehålla sysselsättningen. I flera motioner föreslås ändringar i nuvarandestödområdesindelning. De förslagen har utskottet behandlat i föregåendeavsnitt. Även förslag om decentralisering av statlig verksamhet och medel förutvecklingsinsatser i länen har utskottet behandlat tidigare i betänkandet. Under denna rubrik behandlarutskottet och . hade en åriig ökning avbefolkningen. En jämförelse visar däremot en minskning.En ytterligare minskning av folkmängden väntas enligt prognosfram lill . har haft en svårarbetsmarknadssituation som ytterligare försämrades genom de storastrukturproblem som blev akuta inom gruv- och stålindustrin i slutet av1970-talet och . Ar 1983 låg andelen sysselsatta under genomsnittet i riket. var därmed detlän som hade den lägsta andelen sysselsatta av samtliga län. Prognosen för år1990 visar på att skillnaden mellan och riket totalt kommer att öka.Såväl andelen arbetslösa (5,) som andelen personer placerade iarbetsmarknadspolitiska åtgärder (8,) bekräftar länets svåraarbetsmarknadsläge. Inget annat län hade så stor andel av befolkningen iarbetslöshet eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Strukturproblemen imalmfälten återspeglas i de höga procentsiffrorna. har - 1979,1982 och 1983 -beslutat om särskilda program med åtgärder för att stärkanäringslivet och sysselsättningen i Nortbotten. Vad gäller riksdagsbeslutet innefattade detta bl. a.ett antal väginvesteringar i länet samt upprustning av mellanGällivare och . En särskild delegation inrättades för särskilda insatserbland övertalig personal vid . Särskilda resurser tillfördes ocksåarbetsmark- Atl1984/85:13 1,07 nadsinstituten i och . Ävenarbetsmarknadsutbildningen och olika former av sysselsättningsskapande åtgärderutökades. Vidare beviljades bl. a. ett kapitaltillskott på 1 000 milj.kr. för att genomföra en finansiell rekonstruktion genom nedskrivning av sinatillgångar. Även fick medel till sitt förfogande för investeringar vidanläggningarna i . Åtgärdsprogrammet innefattade också ettramanslag på 200 milj. kr. som ställdes till regeringens förfogande försärskilda regionalpoliliska insatser i länet . I proposition 1984/85:115 anför industriministern att detlångsikliga arbetet med att stärka näringslivet och sysselsättningen imalmfälten bygger pä två förutsäUningar - en fortsatt stabil situation för LKABoch en utveckling av näringslivet vid sidan om järnmalmsbrytningen. Insatserbör därför göras för att på olika sätt stärka och bredda näringslivet iregionen. Åtgärderna bör också omfatta kommun eftersom problemen i malmfältenfår negativa återverkningar också i intilliggande kommuner, främst då . Vidare anför industriministern att det är väsentligt attinsatserna får lokal förankring. Malmfältsdelegationen bör spela en aktiv rollför att initiera, utveckla och samordna olika insatser . När det gäller finansieringen av de fortsatta insatserna imalmfälten anser industriministern att de ordinarie anslagen för t. ex.regionalpplitiskt stöd och arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall användas sålångt som möjligt. De åtgärdsprogram som beslutade om förNorrbotten och malmfälten innefattade dels det ovan nämnda anslaget på 200milj. för särskilda regionalpolitiska insatser, dels ett anslag på 262milj. för beredskapsarbeten och särskilda projekt för övertalig personalfrån . /85 fanns det av dessa anslag kvar drygt 65 milj.kr. resp. ca 80 milj. kr. Industriministern anser att även om del först nämndaanslaget är avsett för hela länet så är det rimligt att huvuddelen av de medelsom nu återstår och som inte åtgår för vissa ytterligare satsningar päenergiområdet används till projekt i malmfälten. I motion 1461 påtalar m.fl. (s) behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärder i , och för attdels förhindra fortsatt befolkningsminskning, dels skapa nya arbetstillfällenför kvinnorna i de nämnda kommunerna men också i länet totalt. Även i motion2928 av m. fl. (s) anförs att östra bör geshögsta prioritet i utarbetandet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I regionalpolitiska partimotion 2915betonas behovet av en mer långsiktig omfattning av teknikutvecklingen i bl. I motion 2929 av m.fl. (c) förordas attmalmfältsutredningens förslag i syfte att främja utbildning, forskning, näringslivoch ekonomisk utveckling i malmfältskommunerna i huvudsak genomförs och AU 1984/85:13 108 attriksdagen hos regeringen begär förslag med denna inriktning. I partimolion2943 kommunisterna föreslås att 200 milj. kr. anslås tillNortbottens län för insatser i malmfälten. Behovetav en översyn om ändrad stödområdesindelning i Nortbotten tas upp i den nyssnämnda motionen 2928. Som ett led i att fortsätta och intensifiera arbetet medalt utveckla kunskapen inom data-och elektronikområdena i börenligt motionärerna den i andra sammanhang omtalade teknikbyn byggas vidhögskolan i . Vidare anförs att industribilden i domineras avnågra få stora företag. Det är därför av vikt att regeringen medverkar iarbetet med att utlokalisera och stimulera fram medelstor industri tillNorrbotten. Behovetav en förnyad datautrustning vid den demografiska databasen i påtalasi två motioner, 2910 av () och () och 2951 avAlf Wennerfors m. fl. (m). I den senare motionen föreslås att 2,8 milj. kr.anvisas för detta ändamål inom ramen för anslaget C 4.1 motionen 2910 framhållsäven atl de filialer till databasen i som finns i , ochPajala bör permanentas. Utskottetkan först konstatera att de omfattande åtgärder som har satts in i Norrbottenlagt en ny grund för länets utveckling. Efter några besvärliga år för de storabasindustrierna har deras situation nu stabiliserats. Nya verksamheter harockså börjat växa fram med hjälp av ny teknik och nya produkter. Vid deuppföljningar som görs av insatserna i Nortbotten måste emellertiduppmärksamhet riktas mot vilka sysselsättningseffekter som insatserna har påsikt. Trots de omfattande insatserna har nämligen fortfarande denhögsta arbetslösheten i landet, den högsta andelen personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder och den lägsta relativa sysselsättningsgraden.Skillnaden mellan och övriga riket kommer enligt tillgänglig prognosdessutom att öka. 1 glesbygdskommunerna har den svåraarbetsmarknadssituationen för kvinnorna också lett till en kraftig utflyttningfrämst bland yngre kvinnor i , och , vilket bl. a.påtalas i motion 1461. Dessa förhållanden bör enligt utskottets meningobserveras särskilt av de länsorgan som utformar åtgärdsprogram i länet. Inomexempelvis AMU finns förutsättningar att göra sådana anpassningar att kvinnorkan få sådan utbildning atl de i större utsträckning kan komma i fråga vidrekrytering av arbetskraft till nyetablerade verksamheter i länet. Även fråganom den geografiska prioriteringen inom länet när det gäller insatser avarbetsmarknads- och regionalpolitisk art är frågor som måste avgöras pålänsplanet. Utskottet anser således att motionerna 1461 och 2928 i här aktuelldel inte bör föranleda någon åtgärd frän sida. Närdet gäller framtida insatser i malmfälten instämmer ulskottet iindustriministerns bedömning att flertalet av de åtgärdsförslag sommälm-fältsutredningen redovisat i sitt betänkande måste analyseras och utvecklasytterligare innan slutlig ställning kan tas'. Det är därför lämpligt att ge AU 1984/85:13 109 malmfältsdelegationeni uppgift att ansvara för vidareutvecklingen och ta ställning till förslag tillåtgärder. Det är också lämpligt att delegationen ansvarar för kontakter ochöverläggningar med företag som överväger etablering i malmfälten. Därigenom kaninsatserna i malmfälten få en lokal förankring och i större utsträckninganpassas till regionens behov. Mot den angivna bakgrunden kan det inte ansespåkallat att i enlighet med yrkandet i motion 2929 begära förslag frånregeringen om särskilda insatser i regionen. Utskottetinstämmer vidare i den bedömning som görs i propositionen att ordinarie medelskall användas så långt som möjligt. Utskottet noterar i sammanhanget att medelkvarstår på anslaget för särskilda regionalpolitiska insatser i Nortbottenresp. beredskapsarbeten och särskilda projekt för övertalig personal i LKAB.Båda dessa anslag bör enligt utskottets mening i huvudsak användas för insatseri malmfälten och då även inräknat kommun. För ytterligare insatser iregionen föreslås etl tillskott av 200 milj. kr. i vpk:s motion 2943. Dettabelopp skall enligt motionen finansieras genom att man slopar nedsättningen avsocialavgifter i länet. Förslagetom avgiftsnedsättning har utskottet avstyrkt i det föregående. Konsekvensen avden ståndpunkt utskottet intagit är att den finansiella förutsättningen förvpk:s förslag beträffande ytterligare insatser i malmfälten inte längreföreligger. Medhänvisning till de ovan gjorda uttalandena föreslår utskottet att riksdagengodkänner vad som i propositionen anförs om insatser för att stärka och breddanäringslivet i malmfälten och avslår motionerna 2929 och 2943 i motsvarandedelar. Beträffandefrågan om medel till en ny datautrustning vid den demografiska databasen iHaparanda vill utskoitet hänvisa till att regeringen i beslut den 25 april 1985avsatt 2,8 milj. kr. till ny utrustning i . Motionerna 2951 och 2910 iaktuella delar behöver således inte föranleda någon åtgärd. Närdet gäller yrkandet om en permanentning av databasens filialer i , Jokkmokkoch behandlade utskottet denna fråga i betänkandet AU1984/85: 11. Då inga nya omständigheter tillkommit vidhåller utskottet sin dåredovisade uppfattning och avstyrker motion 2910 i motsvarande del. 1Västerbottens län ökade befolkningen med i genomsnitt 1200 personer eller ca0,1974-1981. 1983 reducerades ökningen till ca200 främst beroende på en kraftigt minskad inflyttning. Prognosen över utvecklingenvisar på en viss reducering av befolkningen i åldern under resten av1980-talet. Andelensysselsatta i länet ligger under riksgenomsnittet som andelenarbetslösa och andelen personer placerade i arbetsmarknadspolitiska åtgärderligger över riksgenomsnittet. AU 1984/85:13 110 förväntasöka under 1980-lalet och skulle därmed ligga något över riksgenomsnittet. 1motion 2269 kräver () och () ett kraftigtregionalt stöd lill samt sänkta arbetsgivaravgifter för Norriandsinlandskommuner. Som grundläggande motiv för förslagen anges bl. a.befolkningsutvecklingen som för innebär att de störte tätorternaUmeå och ökar på bekostnad av framför allt inlandet. Utflyttningenfrån länet har också varit kraftig . Imotion 1103 av (vpk) framhålls att de redovisadebefolkningssiffrorna för inger farhågorför framtiden. sysselsättningsproblem måste lösas ochbefolkningsminskningen i framför allt inlandet stoppas och vändas i en ökning.För att förverkliga de förslag som utarbetas i länet samt tillvarata möjligheternatill ökad sysselsättning räcker det enligt motionären inte med att omfördelaeller omflytta resurser inom länet, utan det fordras kraftiga insatser frånstatsmakternas sida. Liknande tankegångar framför samme motionär i motion 2942.I den motionen betonas också betydelsen av att det sker en fortsatt utvecklingoch förstärkning av den högre utbildningen och forskningen vid Umeåuniversitet och att viktiga ämneskomplex vid skogshögskolan i ytterligarebör förstärkas. Teknikutvecklingendiskuteras även i motion 2922 av () och (). Imotionen föreslås att vid inrättas ett centrum för bioteknikoch medicinteknik som i samarbete med tekniska högskolan i skall ha tillfrämsta uppgift att bedriva forskning, utveckling och utbildning samt medverkai klinisk utvärdering av olika hjälpmedel inom forskning och vård. Imotion 2923 återkommer () och hemställer att kommun förs tillstödområde C. Som motiv till detta förslag anförs att behöverlokaliseringsstöd för att utjämna de kostnadsskillnader som klimat och avståndger i förhållande till högskoleorterna i . I motion 2923 anförs ocksåatt kommun bör föras till stödområde A. tillhör de kommuner iVästerbotten som redovisar den lägsta sysselsättningsgraden. Enförsöksverksamhet med bruttodimensionering inom statliga, regionala och lokalamyndigheter i föreslås i motion 366 av (vpk).Med bruttodimensionering menas här att personalplanerna inte bara skall täckadet normala behovet av personalresurser utan också innehålla extra tjänster somersätter personal som är borta på grund av sjukdom, ledigheter, semester etc.saml vakanta tjänster. i har i en utredningvisat att en bruttodimensionering ger ett tillskott på 368 helårsarbeten inomde statliga myndigheterna i länet Kostnaderna förbrultodimensioneringsalternativet måste enligt motionären vägas motkostnaderna för arbetslöshetsunderstöd genom alt de nya tjänsterna ger arbeteantingen direkt eller indirekt åt arbetslösa personer. AU 1984/85:13 III Utskottet kan först notera altstödområdesindelningen som behandlats tidigare i betänkandet bekräftar Västerbottensprioriterade ställning i regionalpolitiken. Samtliga kommuner i länet utomUmeå kommun kornmer även fortsättningsvis vara inplacerade i stödområdet.Länets situation har också beaktats i regeringens fördelning av anslaget förregionala utvecklingsinsatser. Utskottet förutsätter att regeringen även införkommande fördelning av länsanslaget beaktar situationen i Västerbotten.Utskottel har vidare i det föregående tillstyrkt ett antal förslag ipropositionen som har betydelse för länet. Som exempel kan i detta sammanhangnämnas ökat anslag till regionala utvecklingsinsatser och medel till Umeåuniversitet för en intensifiering av den påbörjade satsningen inom detbiotekniska området. Medåberopande av det nu anförda och då utformningen av regionala åtgärdsprogram ären fråga som främst ankommer på länsmyndigheterna anser utskottet attmotionerna 1103 och 2942, den senare i motsvarande del, inte bör föranledanågon åtgärd från sida. Fråganom en försöksverksamhet tned bruttodimensionering vid statliga, regionala ochlokala myndigheter har enligt motion 366 varit uppe till övervägande inomlänsstyrelsen i . Irådande statsfinansiella läge finner utskottet att andra former av försöksverksamheti syfte att öka antalet arbetstillfällen bör prioriteras. Utskottet avstyrkerdärför motion 366. Refereradedelar av motionerna 2269, 2922 och 2923 har utskottet behandlat i tidigareavsnitt. Under denna rubrik tar utskottet upp ,och . Jämtlandslän hade befolkningsökning . minskade folkmängdennågot för att åter öka . Ökningen var koncentrerad till Östersundoch . Länet har haft ett födelsenetto som dock under 1980-talets börjanhar reducerats. prognos fram visar på en minskningav länets folkmängd. Förvärvsfrekvenseni var under riksgenomsnittet och förväntas öka under denåterstående delen av . Arbetslösheten i länet ligger överriksgenomsnittet. Förvärvsfrekvensen i länet väntas öka . Itre motioner, 2946, 2947 och 2948, tar () och MargaretaWinberg (s) upp situationen i och lämnar förslag till åtgärder. 1den första motionen yrkas att , , Åre och södra delarna avKrokoms kommuner hänförs till stödområde A samt kommun tillstödområde B. I den andra motionen behandlas länsanslaget för län.Anslaget sägs ha påtagligt förbättrat möjligheterna att pä ett offensivt sättta sig an läns utvecklingspro- AU 1984/85:13 112 blem.Från länets sida har under en följd av år framhållits att behoven av medel förregionala utvecklingsinsatser är åtskilligt större än den medelstilldelningman fått. Anledningen är de förhållandevis många ansökningarna omlokaliseringsstöd. Enligt motionärerna är det av vikt att regeringen vidfördelningen av medel för regionala utvecklingsinsatser väsentligt ökarmedelstilldelningen till . I motion 2948 framhålls behovet avutvecklingsresurser för näringslivets förnyelse och utveckling. Motionärernahänvisar till förslag om att 3 milj. kr. bör avsättas för etablering av enfilial i till Stiftelsen Industriellt utvecklingscentrum. Imotion 2966 understryker () att del är angeläget att insatser görsför teknikutveckling i Nortland. Motionären ifrågasätter dock om insatsernaskall göras så koncentrerat som regeringen föreslår. Förslag lämnas i ställettill att vissa delar av det program för satsning på bioteknik, som förutsättsske i , förläggs till . Folkmängdeni reducerades för att under 1970-taletligga pä en i stort sett oförändrad nivå. Under 1980-lalets tre första årföriorade länet i genomsnitt 1000 personer . Samtliga kommuner i länetminskade sin befolkning. Minskningen beror till större delen på den snedaåldersfördelningen i länet som i sin tur beror på en kraftig utflyttning ilägre åldrar . Det negativa födelsenettot uppgick tillmer än 700 personer, och netloutflyttningen var drygt 500 personer. Prognosenför befolkningsutvecklingen fram visar på en ytterligare minskningför samtliga kommuner Andelensysselsatta 1983 låg under riksgenomsnittet för både män och kvinnori åldern . Arbetslösheten och andelen personer placerade iarbetsmarknadspolitiska åtgärder i länet låg över riksgenomsnittet.Länsstyrelsens prognos fram visar på en negaliv sysselsättningsutveckling.Drygt 60% av nedgången i efterfrågan på arbetskraft beräknas falla påSundsvalls och kommuner.