bet · G801UbU31 · 1984-12-31 00:00:00 — måste beaktas de samordningsvinster som kan göras genom en systematiskstudiegång, där ämnen och moment kommer i en logisk ordning och dubblering undviks.Utskottet vill stryka under att utbildningen på linjen, som utgör ensammanhållen yrkesutbildning, skall vara inriktad pä att ge blivande läraregrundläggande kunskaper utifrån vilka läraren under sin verksamma tid kanförnya och variera sin undervisning (prop. s. II). här har anfört om utbildningstidens längd för vissa lärare börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Närdet gäller ämneskombinationer anser utskottet att man i planeringsarbetet börpröva möjligheten till ytterligare ämneskombinationer. En självklarutgångspunkt vid dessa överväganden måste vara alt nyssnämnda sammanhållnaämnesgrupper skall finnas. Det som kan övervägas är om man i studiegången kanbyta ut studier i vissa ämnen mot alternativa ämnesstudier. Enligt utskottelsmening bör regeringen återkomma till i frågan. Vad utskottet häranfört om lärares ämneskombinationer bör som sin mening ge regeringentill känna. motion 1984/85:2970 aktualiserade frågan om utbildning av lärare i teknikinkl. datateknik fär liksom andra hithörande utbildningsfrågor förutsättas blibehandlad i det kommande arbetet med utbildningsplan inom UHÄ. Detsamma gällerden i motion 1984/85:2973 berörda frågan om utbildning i ekologi och natur- ochmiljövård. Lgr 80 bör därvid vara utgångspunkt för arbetet. Utskottet har inte någotalt erinra mot vad som i propositionen anförts UbU 1984/85:31 11 omutbildningstidens längd m.m. för specialiseringen i svenska och två främmandespråk och specialiseringen i praktisk-estetiskt ämne i förening med annat ämne. Utskottetföreslår sammanfattningsvis att med bifall till motionerna 1984/85:2892yrkande 5 och 1984/85:2974 yrkande 1, med anledning av proposition 1984/85:122och motionerna 1984/85:2892 yrkande 3 och 1984/85:2970 yrkande 3 i denna deloch med avslag på motionerna 1984/ 85:2970 yrkande 4, 1984/85:2972 yrkandena 2a och 2 b i motsvarande delar och 2 c och 1984/85:2973 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om utbildning av lärareför senare årskurser. Lärarutbildningi svenska som andra språk och lärarutbildning för grundutbildning för vuxna Utskottet har inte något att erinra mot vad som ipropositionen har anförts om att svenska som andraspråk bör kunna ingå iutbildningen av lärare för såväl tidigare som senare årskurser. Utskottet harheller ingen erinran mot förslaget om utbildning av lärare för grundvux. Kunskaperi de enskilda skolämnena m.m. Enligt propositionen är det nödvändigt att lärarnafortlöpande följer elevernas kunskaps- och färdighetsutveckling. Utveckling avförmågan att tala, läsa, skriva och räkna är central i skolarbetet och dessafärdigheter måste tränas i många ämnen. Regering och riksdag har underinnevarande understrukit vikten av att ökad uppmärksamhet ägnas ätdessa frågor (prop. 1984/85: 100, s. 8-16, UbU 1984/85:16 s. 9 f., rskr. 1984/85:234). Ipropositionen (s. 11) behandlas frågan om relationen mellan ämnesstudier ochden mer direkt yrkesinriktade delen av lärarutbildningen. Varje lärare börenligt propositionen få en allsidig och grundlig teoretisk skolning i de ämnensom han eller hon skall undervisa i. Den ämnesteoretiska utbildningen skallinte begränsas till det som undervisningen i skolan skall handla om. Den skallge läraren grundläggande kunskaper utifrån vilka läraren under sin verksammatid kan förnya och variera sin undervisning. Samfidigt med ämnesstudier behöverläraren utbildas i didaktik, dvs. i frågor kring val av stoff i undervisningensaml hur stoffet görs begripligt för eleven och sätts in i ett sammanhang someleven förstår och har erfarenhet av. Frågan om kunskaper i de enskilda skolämnena tasockså upp i propositionen. Läroplansbeslutet beträffande orienteringsämnena ärenligt föredragande statsrådels mening av särskild betydelse när det gälleratt utfor- UbU 1984/85:31 12 maen ny lärarutbildning (prop. s. 5-6). Läroplanen bygger enligt föredragandestatsrådet på att samhällsorienterande resp. naturorienterande ämnen hållssamman för att underlätta s. k. samlad undervisning. En lärarutbildning sombygger på sådana grupper av närbesläktade ämnen innebär självfallet inte att detraditionella ämnena har förlorat sin betydelse. Uppdelningen i olika ämnenhar enligt föredragande statsrådets mening stort värde för att förse elevernamed en gmndläggande struktur för kunskaperna. Inte minst inomlärarutbildningen är de traditionella ämnena viktiga med hänsyn till behovet avatt följa den vetenskapliga utvecklingen och av alt som lärare ta i anspråkpersoner som har förankring i denna utveckling. Det får säledes varken inom skolaneller i läramtbildningen vara frågan om ett "antingen eller" utan detmåste vara ett "både och" när det gäller ämnesövergripande resp.ämnesanknutna inslag. Sistnämndafråga tas upp i motion 1984/85:2892 (c) yrkande 4. Det är enligt motionärernavikfigt att resonemangen i Lgr 80 inte leder till att de båda grupperna avorienteringsämnen läggs samman till blockämnen. Motionärerna menar att det ärväsenUigt att låta kunskapsinhämtandet utgå från klart definierbara ämnen,såväl i läramtbildningen som i . Ufifrån detta bör man sträva motett ämnesövergripande arbetssätt som ger eleverna goda möjligheter att självabilda sig en uppfattning om de komplicerade sammanhangen. Det ärviktigt att den blivande läraren tränas i att i samarbete med andra behandlafrågor som med fördel kan belysas inom ämnesövergripande arbetsområden. Utskottetvill för sin del ta fasta på vad föredragande statsrådet har anfört i frågan,nämligen att förslaget i propositionen självfallet inte innebär alt de traditionellaämnena har förlorat sin betydelse. Enligt utskottets mening börlärarutbildningen utformas så att den ger fasta kunskaper i de enskilda ämnenasom förekommer på läroplan. Endast med utgångspunkt i en sådankunskapsbas kan läraren med framgång bedriva sådan ämnessamverkan som går underbeteckningen samlad undervisning. Det är ett krävande arbete, som förutom godaämneskunskaper förutsätter att läraren får utbildning i didaktik och insikt ihur man i undervisningen skall kunna främja en ökad samverkan över detraditionella ämnesgränserna. Kunskapsinhämtandet bör utgå från klartdefinierbara ämnen på ett sådant sätt att de blivande lärarna behärskar både deenskilda ämnena och de områden där ämnessamverkan kan förekomma samt olika sättatt välja stoff och sammanhang för en sådan samverkan. här har anfört bör med anledning av proposition 1984/85:122och motion 1984/85:2892 yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna. 1 motion 1984/85: 2970 (vpk) yrkande 6 anförs attkompletterande studier kommer att fordras för de lärare, som önskar skaffa sigsärskild behörighet till forskarutbildning i de olika ämnena. Enligtmotionärerna bör det vara UbU 1984/85:31 13 möjligtatt specificera den komplettering, som kommer att krävas i de olikalärarutbildningsämnena för att få särskild behörighet för forskamtbildning.Utskottet vill erinra om att studerande som genomgått allmän utbildningslinjehar rätt alt enligt 7 kap. 9 § högskoleförordningen fä tillgodoräkna sigutbildningen på linjen för fortsatt utbildning, t. ex. forskarutbildning. Föratt uppnå särskild behörighet till forskarutbildning kommer kompletterandestudier att behövas. De medel som finns för s.k. överbryggande kurser äravsedda att bidra till att sådana möjligheter skapas. Med hänvisning till detanförda avstyrks motion 1984/85:2970 yrkande 6. Föredragande statsrådet finner det motiverat med enmera preciserad styrning av lärarutbildningen jämfört med många andrautbildningar i högskolan. De instrument som används för att styraläramtbildningen skall bl. a. bidra till att säkerställa kvaliteten ochjämförbarheten i utbildningen på olika orter i landet. Ett styrinstmment ärutbildningsplanen. I den skall anges syftet med utbildningslinjen och dethuvudsakliga innehållet i denna. Planen skall fastställas av UHÄ. Enligtmotion 1984/85:2892 (c) yrkande 1 är del av vikt att UHÄ slår vakt om behovetav fasta ämneskunskaper i utbildningsplanerna för lärarutbildning. I mofion1984/85:2970 (vpk) yrkande 1 anförs att det inte är rimligt att koncentrerabasfärdighetsbegreppet till ting som läsning, skrivning och räkning. barnen vistas i skolan bör det vara möjligt att förmedla kunskaper ochfärdigheter i betydligt rikare omfattning än vad som är fallet. Kvaliteten iskolarbetet bör enligt motionärerna höjas avsevärt. Vetandet skall utökas. Utskottethänvisar först till vad som i det föregående har anförts om utbildningsplanensom styrinstmment för lärarutbildningen. Utskottet delarföredragandestatsrådets uppfattning i denna del. När det gäller kunskaper och färdighetererinrar utskottet om att den ämnesteoretiska delen av lärarutbildningen inteskall begränsas till del som undervisningen i skolan skall handla om.Lärarutbildningen skall ge läraren grundläggande kunskaper utifrån vilkaläraren under sin verksamma tid kan förnya och variera sin undervisning.Utskottet vill dessutom framhålla följande. I skolans läroplan är vad som i densägs om de allmänna målen för skolarbetet centralt. I målen ingår uppgiften attge eleverna goda kunskaper och färdigheter samt att främja den personliga ochsociala utveckling hos de unga, som samhället vill stimulera genom verksamheteni skolan. Det är viktigt att det inom lärarutbildningen ges tillräckligtutrymme för utbild ning i alla delar av skolans arbete. Detta bör korhma tilluttryck i utbildningsplanen. Utskottetföreslår att med anledning av proposition 1984/ 85: 122 ochmotionerna 1984/85: 2892 yrkande 1 och 1984/85:2970 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om utbildningsplanen förlärarutbildningen. UbU 1984/85:31 14 Lärarutbildningför gymnasieskolan och vuxenutbildningen Önskemål om s. k. dubbel behörighet får enligtföredragande statsrådets mening inte vara styrande för utformningen avläramtbildningen för . Om en grundskolläramtbildning kan användasockså för gymnasieskolan och vuxenutbildningen är det självfallet en fördelbåde för de utbildade och frän vissa skolorganisatoriska utgångspunkter. Detkan också enligt statsrådet vara en fördel när det gäller att organiseralärarutbildningen. Avpropositionen framgår att utbildning av lärare för gymnasieskolan och vissvuxenutbildning liksom kommer att äga rum inom bl.a.ämneslärarlinjernas ram. Det förhällandet att ämneslärarutbildningen i den nyaordningen kommer att vara avsedd enbart för gymnasieskolans och vuxenutbildningensbehov medför att utbildningen kan utformas från delvis nya utgångspunkter.Ämneskombinationerna i utbildningen bör enligt föredragande statsrådet ses övermot bakgrund av att hänsyn inte längre behöver tas till att behörighet förtjänst i skall uppnås. måste de faktiska möjligheternaatt låta utbildningen för grundskollärarlinjen ge kompetens att undervisaockså i gymnasieskolan och vuxenutbildningen bedömas från ämne till ämne. SÖoch UHÄ skall få i uppdrag att göra en sådan översyn. Imotion 1984/85:2892 (c) yrkande 8 framhålls värdet av att det finns dels igymnasieskolan lärare med erfarenhet från , dels i grundskolanlärare med erfarenhet från gymnasieskolan. Det är därför angelägel attutbildningen av lärare för de bägge skolformerna planeras så att inga onödigahinder skapas för den som vill ha dubbel behörighet och att erforderligakomplelteringsmöjligheter finns. Enligt motion 1984/85:2972 (fp) yrkandena 2 aoch 2 b i motsvarande delar samt 2 d bör en framtida ämnesutbildning förgymnasieskolans lärare omfatta två ämnen om 60 resp. 80 poäng. För lärare isvenska skall behörighetskravet alltid vara 80 poäng i ämnet. Utbildningen förgymnasieskolans lärare skall ge behörighet för alt också undervisa pågrundskolans högstadium. Utskottetanser att det är angeläget alt utbildningen av lärare för ochgymnasieskolan planeras så, att hinder inte skapas för den som vill ha dubbelbehörighet. Utbildningen av lärare i t. ex. språk torde inte innebära någotproblem i nu berört hänseende. I övrigt hänvisar utskottet till 7 kap. 9 §högskoleförordningen om tillgodoräkning av viss högskoleutbildning för annanhögskoleutbildning. Vad gäller yrkandena i motion 1984/85:2972 anser utskottetatt UHÄ:s och SÖ:s nyssnämnda utbildningsöversyn bör avvaktas. Först när denär färdig kan ställning tas till de i motionen upptagna frågorna omutbildningstidens längd för ifrågavarande lärare. Utskottetföreslår att med bifall till motion 1984/85:2892 yrkande 8, medanledning av proposition 1984/85:122 och med avslag på UbU 1984/85:31 15 motion1984/85:29,72 yrkandena 2 a och 2 b i motsvarande delar samt 2 d som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om den framtida utbildningen avlärare för gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Behörighetskravför tillträde till den nya lärarutbildningen Enligt föredragande statsrådet blirbehörighetskraven för tillträde till den nya grundskollärarlinjen av väsentligbetydelse för alt den avsedda förstärkningen av utbildningens kvalitet skalluppnås. Statsrådet framhåller att hon ser det som naturligt att i vissanyckelämnen, bl.a. ämnet svenska, kräva förkunskaper motsvarande tre årskurseri gymnasieskolan även avseende lärarutbildningen för tidigare årskurser. Itre motioner tas upp frågan om behörighetskraven för fillträde till den nyagmndskolläramtbildningen. Enligtmotion 1984/85:2968 (m) yrkande 4 bör som förkunskapskrav gälla genomgängentreårig linje på gymnasieskolan eller motsvarande. Även om tillträdesfrågorbehandlas av tillträdesutredningen anses i motionerna 1984/85:2892 (c) yrkande6 och 1984/85:2972 (fp) yrkande 2 e att man redan nu bör slå fast att det förden nya läramtbildningen är nödvändigt med en treårig gymnasieutbildning sombehörighetskrav. Härmed underlättas rekryteringen av bl.a. lärare mednaturvetenskaplig bakgrund. Utskottetvill med anledning av propositionen och motionsyrkandena anföra följande. finns utöver de allmänna behörighetskraven särskilda förkunskapskrav sombestäms för varje allmän utbildningslinje. De allmänna behörighetskraven ochde särskilda förkunskapskraven uttrycker tillsammans vad som krävs för atthögskolestudierna skall kunna genomföras på ett tillfredsställande sätt. (U 1983:03) har enligt sina direktiv att pröva bl. a. frågan om allmänbehörighet till högskolestudier. I den del motionerna avser frågan om allmänbehörighet till högskolestudier anser utskottet att tillträdeskommitténsförslag bör avvaktas, innan ställning tas till den aktualiseradeprincipfrågan. Närdet gäller särskilda förkunskaper för tillträde till den nya lärarutbildningslinjenär det naturligt att, utöver vad som i propositionen anges om svenska, även i engelskakräva kunskaper motsvarande tre årskurser av gymnasieskolan. Lärarutbildningenför tidigare årskurser innehåller två fördjupningsalternativ.Fördjupningsallernativen skall enligt propositionen (s. 12) ses som markeringarav tyngdpunkter i den allmänna kompetensen och omfatta antingen matematik ochnaturorienterande ämnen eller svenska och samhällsorienterande ämnen. Dennärmare utformningen av behörighetskraven för fördjupningsalternativen måstebli beroende av uppläggningen av de olika alternativen, sädan den kommer altt3 1984/85. UbU 1984/85:31 16 reglerasi den kommande utbildningsplanen. Utskottet vill emellertid som sin meningframhålla att det är rimligt att kräva förkunskaper i de för resp.fördjupningsalternafiv grundläggande ämnena motsvarande obligatorisk kurs pånaturvetenskaplig teknisk linje eller humanistisk-samhällsveten-skaplig linje.Likartad princip bör tillämpas för utbildningen av lärare för grundskolanssenare årskurser i vad gäller dess specialiseringar. Utskottet anser attriksdagen med anledning av proposition 1984/85: 122 och mofionema 1984/85:2892yrkande 6, 1984/85:2968 yrkande 4 och 1984/85:2972 yrkande 2e som sin meningbör ge regeringen till känna den principiella uppfattning om behörighetskravsom utskottet här gett uttryck för. Antagningtill den nya lärarutbildningen Antagningen till den nya lärarutbildningen börenligt motion 1984/ 85: 2975 (m, c, fp) lokalt utformas så, att det förhindrasatt för läraryrket direkt olämpliga personer tas in till utbildning.Motionärerna anser det vara av största betydelse att söka rekrytera de rättapersonerna till läraryrket av det skälet att en olämplig lärare kan görabetydande skada både för sig själv och för generationer av elever. När delgäller anordnande av en lokal antagning fill lärarutbildning görs i mofionenjämförelse med bl.a. antagningen till vissa konstnärliga utbildningar. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är viktigt att vid urval tilllärarutbildning söka ta hänsyn till förväntad lämplighet för yrket. Enligt vadutskottet erfarit kommer tillträdesutredningen att lägga fram förslag som gördet möjligt att för bl. a. lärarutbildningen pröva urvalsinstrument av ungefärdet slag som skisseras i motionen. Även om detta antagningsförfarande kan varaförenat med vissa kostnader ligger det som utskottet ser det ett stort värde iatt man söker främja att det till utbildningen rekryteras för läraryrketlämpade personer. Medhänvisning till vad som anförts föreslär utskottet att avslår motion1984/85:2975. Enligt 7 kap. 3§ högskoleförordningen (1977:263,omtryckt : 100) sätts betyg i grundläggande högskoleutbildningnormalt antingen med något av uttrycken Underkänd, Godkänd och Väl godkändeller endast med något av uttrycken Underkänd och Godkänd. Vilken betygsskalasom skall tillämpas för en allmän utbildningslinje beslutas normalt av denmyndighet som fastställer utbildningsplanen, dvs. Eftersommeritvärderingen vid tillsättningen av lärartjänster i skolväsendet bygger päförekomsten av graderade betyg, har emellertid riksdag och regering såvittavser de ämnesteoreliska delarna av de i detta sammanhang aktuellalärarutbildningarna förklarat att den tregradiga betygsskalan skall tillämpas(prop. 1980/81: 107, UbU 1980/81:38, rskr. 1980/81:395). UbU 1984/85:31 17 Frågor om meritvärdering vid tillsättning avstatliga och statligt reglerade tjänster har behandlats i meritutredningensbetänkande (Ds C 1983:16) Meritvärderingen vid statliga tjänstetillsättningarm.m. Utredningen föreslår bl. a. i vad gäller tillsättning av lärartjänsteratt det nuvarande poängmässiga värderingssystemet i huvudsak behålls. Det böremellertid enligt utredningen kompletteras så att visad lämplighet förläraryrket och pedagogisk förmåga kan vägas in med större tyngd än nu.Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Frånutbildningens synpunkt finns del enligt föredragande statsrådets mening starkaskäl för att avskaffa den tregradiga betygsskalan. Enligt hennes mening är denviktigaste frågan när det gäller betygsättning inom lärarutbildningen attbedöma om de som gått igenom utbildningen har fillägnat sig de kunskaper somutbildningen avses ge och som fordras som grund för läraryrket. BedömningenUnderkänd Godkänd anses vara helt avgörande för att garantera kvalitet iutbildningen. Frågan om den tregradiga betygsskalan är emellertid direktknuten till frågan om meritvärderingen vid tillsättningen av lärartjänster iskolväsendet. Föredragande statsrådet avser att återkomma till den i sambandmed alt chefen för för regeringen redovisarsina ställningstaganden till meritutredningens förslag. Imotion 1984/85: 2972 (fp) yrkande anförs att ett förslag att avskaffa dennuvarande tregradiga betygsskalan och ersätta den med enbart betygen Underkändoch Godkänd inte är acceptabelt. Skillnaderna på en studieprestation, som ärgodkänd resp. utomordenUigt bra, måste även fortsättningsvis kunna ta siguttryck i en betygsskala, där möjligheten till omdömet Väl godkänd finns kvar.Delta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt motion1984/85:2968 (m) yrkande 5 bör uttala att betygssystem blir mindrerättvisa, ju färre steg de innehåller. Detta gäller inte bara ämnesstudiernautan också bedömningen av lärar-skicklighet. Utskottetvill med anledning av yrkandena anföra följande. Frågan om den tregradigabetygsskalan är - som föredragande statsrådet redovisar -direkt knuten tillfrågan om meritvärdering vid tillsättning av lärartjänster. Utskottet anser attstarka skäl talar för att avskaffa den tregradiga betygsskalan men har ilikhet med föredragande statsrådet uppfattningen att beredningen avmeriiutredningens betänkande bör avvaktas. Med hänvisning härtill föreslårutskottet att avslår motionerna 1984/85: 2968 yrkande 5 och1984/85:2972 yrkande . Praktiken är enligt föredragande statsrådets meningen viktig del av lärarutbildningen. Praktiken bör organiseras så, att varjelärarstuderande kan ta del av hela verksamheten i skolan. Han eller hon börsåledes inte UbU 1984/85:31 18 varahänvisad till enbart enskild lärare eller annan anställd. Skolledningen påpraklikskolorna bör ha ett ansvar för att praktiken utformas enligt resp.högskoleenhets önskemål. bör enligt föredragandestatsrådet ges en mera flexibel utformning än . Handledarnas kunskaper ocherfarenheter bör bidra till att åskådliggöra för den studerande hur dekunskaper som inhämtats i utbildningen är tillämpbara i praktiken.Föredragande statsrådet avser att återkomma till regeringen med förslag tillett uppdrag till UHÄ att lägga fram förslag till organisationen av praktikdeleni den nya grundskollärarutbildningen. Vidareanförs i propositionen att de praktiska yrkesfunktionerna i allmänhetutvecklas under de första årens yrkesverksamhet. Stödet vid nyutbildadelärares inskolning på arbetsplatsen behöver därför ökas. Förutsättningarnahärför har förbättrats med det nya systemet för lokal skolutveckling och medinförandet av ett system med lärare med specialfunktioner. Även systemet medarbetsenheter och arbetslag i förbättrar förutsättningarna för attge nyutbildade lärare stöd under deras första tid i yrket. Metodiklektorernaoch de lärare, som i den nya lärartjänstorganisationen för högskolan kommeratt fullgöra motsvarande uppgifter, utgör enligt propositionen en länk mellanhögskolan och skolväsendet och fyller en viktig uppgift i detta avseende. Detär enligt propositionen av stor betydelse att metodiklärare får tillfälle attupprätthålla sin kompelens genom att regelbundet tjänstgöra som lärare iskolväsendet. Enligt motion 1984/85:2970 (vpk) yrkande 2 bör enväsentlig del av den första praktikperioden förläggas till verksamheter utanförskolan, nämligen till industri, social omsorgs verksamhet, arbetsförmedling m.m. Utskottetvill erinra om att UHÄ avses få ett uppdrag att lägga fram förslag tillorganisation av praktiken i den nya gmndskolläramtbildningen. Både praktikensförläggning och andra frågor om praktiken kommer ätt bli föremål för ettomfattande beredningsarbete. Rent allmänt vill utskottet stryka under att detär betydelsefullt att alla får en yrkesintroduktion i början av sin utbildning. Motbakgrund av det aviserade beredningsarbetet avseende praktiken anser utskottetatt bör avslå motion 1984/85:2970 yrkande 2. I motion 1984/85:2968 (m) yrkande 6 anförs att vadsom i proposifionen har anförts om prakfiken inte får leda till ett system därskolans personal ges ett kollekfivt ansvar för de lärarstuderande sompraktiserar på skolan. Varje lärarstuderande måste enligt motionärerna ha enansvarig handledare. Utskottetansluter sig till vad som i propositionen har redovisats om utformningen avpraklikdelen i lärarutbildningen, nämligen att praktiken bör organiseras så,att varje lärarstuderande kan la del av hela verksamheten i skolan och alt haneller hon inte skall vara hänvisad till enbart enskild lärare eller annananställd. Skolledningen på praktikskolorna skall ha ett UbU 1984/85:31 19 ansvarför att praktiken utformas enligt resp. högskoleenhets önskemål. Utskottetanser inte att skall göra det i motionen begärda uttalandet.Motionsyrkandet bör därför avslås av . Flertalet lärare inom kommer enligtföredragande statsrådet att ha en kompetens som byggerpå den utbildning som har getts .