bet · G801UU12 · 1984-12-31 00:00:00 — ominternationellt utvecklingssamarbete m. m. 1984/85:100, bil. I detta betänkande behandlas de förslag avseendeinternationellt utvecklingssamarbete m. m. som regeringen förelagt ibudgetproposition 1984/85:100, bil. 5, lill. C samt de motioner som väckts ianslutning till propositionen. Ensammanställning av motionerna och en innehållsförteckning finns i slutet avbetänkandet. Budgetförslaget innebär en ökning avbiståndsanslagen med i förhällande till innevarande år.En stor del av denna ökning (400 milj. hänför sig till ett nyttbiståndspolitiskl instrument, betalningsbalansstöd, som skall användas för attlätta skuldbörda. Återstoden av höjningen fördelas relativt jämntmellan olika multilaterala och bilaterala anslagsposter. Itre fall föreslår utskottet förändringar av budgetpropositionens medelsförslag,nämligen i vad gäller anslagsposten för enskilda organisationer som höjs med12 milj. kr. lill 312 milj. kr. och i vad gäller anslagsposten förförsöksverksamhet och metodutveckling som höjs med 17,4 milj. kr till 163,0milj. Båda dessa höjningar finansieras genom en motsvarande minskning avanslagsposten för u-krediter. Ivad gäller utvecklingssamarbetets allmänna inriktning och innehåll i övrigtansluter sig utskottsmajoriteten till budgetpropositionens förslag. Inga störrenya projekt inleds; på grund av krisläget i många mottagarländer, särskilt iAfrika, inriktas biståndet alltmer på att sörja för grundläggande behov och påkonsolidering av existerande program och projekt. Ianslutning till biståndspropositionen har ca 50 motioner väckts, varav fyrapartimotioner. I partimotionerna från moderata samlingspartiet, centerpartietoch föreslås med delvis likartade motiveringar en nyorientering avbiståndet på vissa centrala punkter. Det föreslås att den nuvarandeinriktningen av biståndet på samarbete med en mer eller mindre fast grupp avmottagarländer gradvis övergår till ett bistånd som är mer inriktat på projektoch ämnesområden. Främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter imottagarländerna betonas. Fördelarna med bistånd genom enskilda organisationeroch ett närmare samarbete med näringsli- 1 1984/85. UU1984/85:12 2 / vet i understryks.Förslag om att återinföra en särskild anslagspost för bistånd på området miljö,markvård och energi framläggs. De tre partiernas ståndpunkter i dessa frågorutvecklas närmare i reservationerna 210. Liksom föregående år föreslås i engemensam reservation frän m, c och fp att en biståndspolitisk utredning skalltillsättas för att göra en översyn av utvecklingssamarbetet enligt riktlinjersom utvecklas närmare i reservation 11. I fråga om biståndets storlek föreslås av moderatasamlingspartiet ett 805 milj. kr. lägre anslag än regeringens förslag. Dettamotiveras av budgetsituation men också av alt stora reservationerunder flera anslagsposter visar all det inte alltid varit möjligt att utformalämpliga biståndsprogram i takt med anslagstilldelningen. Moderata samlingspartiet, , ochvänsterpartiet kommunisterna föreslår i sina partimolioner också förändringar ifördelningen av bislåndsanslagen på mottagarländer och ändamål i förhållandetill regeringens förslag: Innebörden av dessa förslag framgår av reservationerna. Flera motioner avser . I några av dem föreslåskraftiga nedskärningar av biståndet till eller att biståndssamarbetetmed landet skall avbrytas. Ledamöter från fem partier förespråkar i en motionökat stöd till folk. Mot bakgrund av den nödsituation som råder pä många håll iu-världen behandlas katastrofbiståndet i fiera motioner. Av betänkandet framgårbl. a. att regeringen avser att överväga behovet av långsiktigakataslroffö-rebyggande åtgärder i biståndet. Flera motioner motsätter sig det nyinrättadebetalningsbalansstödet. Detta tillstyrks av utskottets majoritet, som ävenföreslår att regeringen i nästa budgetproposition redovisar betalningsbalansstödetsnärmare utformning. Sammanfattning av propositionens förslag De totala anslagen förinternationellt utvecklingssamarbete för /86 har beräknats som1 % av bruttonationalinkomst (BNI). För /86 ökarbiståndsramen med 1 014 milj. kr. till 8 060 milj. kr. Av detta belopp avser153 milj. kr. bistånds- och u-landsin-satser som finansieras över andra anslagän bislåndsanslagen. Av biståndsanslagen går till bistånd via deinternationella organisationerna (multilateralt bistånd) och knappt tvåtredjedelar till landdestinerat bistånd (bilateralt bistånd). Ökningen av biståndet kommer främst att utnyttjas för attförbättra betalningsförmågan hos svårt skuldtyngda länder och för att hjälpaafrikanska länder som drabbats av försörjningskris. Ett särskilt biståndspolitisklinstrument inrättas för betalningsbalansstöd åt sådana länder. UU 1984/85:12 3 enkommer också att utnyttjas för all bl. a. utvidga stödet till enskildaorganisationers biståndsverksamhet samt för att förstärka det tekniska ochekonomiska samarbetet genom BITS (beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete). U-Iändernai det internationella samarbetet Propositionen (s. 33 38) De djupa ekonomiska problemen består i flertaletu-länder. Utvecklingen har varit mycket ojämn i olika länder och regioner. Denhar gått långsammare i de fattigaste länderna än i de rikare, och klyftanmellan dem har stadigt ökat. Mätt i inkomst per invånare har även klyftornaväxt mellan i- och på grund av den snabbare befolkningstillväxten itredje världen. Fortfarandelider mer än en femtedel av världens befolkning brist på mal, rent vatten,kläder och andra livsviktiga förnödenheter. Den brist på utjämning somkännetecknar förhållandet mellan u- och i-länder har sin motsvarighet ocksåinom flertalet . Decennier av hög tillväxt har inte lyckats brytaunderutvecklingen på landsbygden eller nämnvärt förbättra de fattigaste folkgruppernaslevnadsvillkor. IAfrika söder om , där flertalet av programländer för biståndligger, är situationen särskilt allvarlig. Inkomsten per invånare är i mångaländer nu lägre'än när den politiska självständigheten vanns. Delarav genomgår den värsta svältkatastrofen i modern tid. Orsakerna fårsökas i en kombination av inre och yttre omständigheter. Den snabbafolkökningen har skärpt konkurrensen om odlingsbar mark, betes- ochskogstillgångar. Det afrikanska jordbruket har ytterligare drabbats av denmest förödande torkan . En viktig orsak till den djupgående kriseni jordbruket har också varit den lågprispolitik som gynnat stadsbefokningen påböndernas bekostnad. En annan är att moderniseringen inriktats på vissa grödoroch teknologier, som inte varit anpassade till afrikanska förhållanden.Resultatet har blivit att den inhemska jordbruksproduktionen per capita sjunkitunder en och beroendet av importerade livsmedel blivit alltmermarkerat. Kostnaden för import av livsmedel uppgår till ca en fjärdedel av alltbistånd erhåller. Deasiatiska länderna har klarat sig bättre än många andra under de senaste åren.Myckel stora inkomstskillnader finns dock i flertalet av dessa länder, och detär ovisst i vad mån tillväxten kommit de fattiga till del. Derikare s. k. nya industriländerna som huvudsakligen baserar sina ekonomier pätillverkningsindustri och handel har kunnat dra nytta av återhämtningen ivästvärlden och öka sin export och tillväxt. Konjunkturuppgångeni industriländerna har haft en relativt begränsad effekt på råvarumarknadernaoch därmed också för . UU 1984/85:12 4 räntelägetdämpade lageruppbyggnaden, och vissa strukturella förändringar medförde enlägre råvaruförbrukning. Råvarupriserna ligger fortfarande årsnivå, och olika handelsbegränsande åtgärder, ofta med udden riktad motu-landsimporten, växer. Dessafaktorer i kombination med en påtaglig nedgång i kreditgivning-en tillu-länderna har försatt ett växande antal i akutabetalningssvårigheter. Trots att sammantagna mer än halveratunderskottet i bytesbalansen utgör finansieringen av de återståendeunderskotten en mycket besvärlig restriktion för många enskilda länder. exporterar kapital till industriländerna. I form avräntebetalningar går ungefär dubbelt så mycket tillbaka till i-länderna somu-länderna får i bistånd. Detinternationella biståndet har stagnerat första hälft. Aktuellstatistik från () visar att under 1983mottog av bistånd, mätt i fasta priser ochvalutakurser. Den senaste statistiken visar också att biståndet 1981 1983varit ungefär i fasta priser och kurser. Avett sammanlagt bistånd 1983 om strax svarade deländer som ingår i DAC för , vilket i fasta priseroch valutakurser är ungefär samma belopp som . Den andel avbruttonationalinkomsten (BNI) som DAC-ländernas bistånd utgör, sjönk dockmellan 1982och 1983 från av BNI till . FN:s biståndsmål, somuttryckts i bl. a. utvecklingsstrategierna, är att varje givarlandsbiståndsutbetalningar bör uppgå till av BNI. DAC:s ordförandeväntar sig i sin årsrapport att biståndet mätt som en andel av desamlade resurserna i DAC-länderna, som procent av BNI, framöver på sin höjd kommer att kunna ligga kvar på nuvarande låga nivå. Särskiltoroande i utvecklingen av det internationella biståndet är, att denkonjunkturuppgång som pågått i vissa DAC-länder främst inte lett till ett ökat bistånd från den ojämförligt största marknadsekonomin . bistånd har fortsalt att falla mätt som andel av BNI. Detta ger anledning till oro, dels på grund avdet amerikanska biståndets stora absoluta volym, av det internationellabiståndet, dels eftersom det politiska trycket mot andra svaga biståndsgivareatt uppnå 0,7 %-målet kan komma att minska. De övriga stora DAC-ländernasbistånd visar, med undantag för där biståndet ökar från en låg nivå,tecken på stagnation. Det finska biståndet fortsätter att öka, och de övriganordiska länderna ligger kvar på en hög nivå. Sovjetunionensoch de östeuropeiska staternas biståndsutbetalningar ligger enligt DAC:sberäkningar kvar på en mycket låg nivå. I andel av BNI har det över åren legatkring och . UU 1984/85:12 5 idollar var i stort sett oförändrad , omkring 2,5 miljarder. 1Anslagsutveckling, planeringsramar m. m. Propositionen(s. 6264) På grund av budgetläget beslutade hösten1983 att behålla biståndsanslagen vid oförändrad nivå 1984/85 (prop.1983/84:40; UU 8; rskr. Det underströks att utgiftsbegränsningen, sominnebar att biståndsvolymen uppgick till av bruttonafionalinkomsten(BNI), fick betecknas som tillfällig och att enprocentsmålet borde kunnaåteruppnås så snart som den ekonomiska situationen medgav det. På grund av denallt svårare krisen i och internationella utvecklingsfondens () resursproblembeslutade sedermera att anslå ytterligare 300 milj. kr. (prop.1983/84:154; UU 15; rskr. Regeringenstår fast vid enprocentsmålet för biståndet. har spelat en ledande rolli ansträngningarna att öka det internationella bi-ståndsflödet till defattigare länderna, och det är viktigt att vi inte sviktar i det läge som nuråder. De svåra kriser som drabbat och som beskrivits i föregåendeavsnitt, vad avser både livsmedelsförsörjningen och de ökade skuldbördorna,motiverar att enprocentsnivån återuppnås redan under det kommande budgetåret. Biståndsramenför /86 föreslås uppgå till 8 060 milj. kr. Det motsvarar av den beräknade bruttonationalinkomsten (BNI) . Det nämnda beloppet utgör en ökning med 1 014 milj. kr. i jämförel se med biståndsramen för innevarande budgetår. Ökningenav biståndet kommer främst att utnyttjas för att stärka betalningsförmågan hossvårt skuldtyngda biståndsmottagande länder och för alt bistå afrikanska ländersom drabbats av försörjningskriser. För att hjälpa skuldtyngda programländeroch BITS-länder till förbättrad betalningsförmåga inrättas ettbiständspolitiskt instrument i form av ett stöd till reglering av krediter somtidigare lämnats för utvecklingsändamål. Ökningen kommer också att utnyttjasför att utvidga stödet till enskilda organisationers biståndsverksamhet samtför att förstärka det tekniska och ekonomiska samarbetet genom BITS:Biståndsanslagens fördelning på ändamål innebär att det multilaterala anslagetsandel av den totala biståndsvolymen uppgår till . Vissautgifter för bistånds- och u-landsverksamhet, som i statsbudgeten belastarandra anslag än biståndsanslagen, bör på samma sätt som under tidigare budgetårräknas av mot biståndsramen. För /86 föreslås att 153 milj. kr.för sådana ändamål räknas av mot biståndsramen. För innevarande budgetär harmotsvarande utgifter beräknats till 151 milj. kr. Förutom de utgiftsposter, somspecificerats i tidigare års budgetpropo- UU1984/85:12 6 sitioner och omräknats till aktuellt prisläge, ingårföljande poster i det nämnda beloppet om 153 milj. kostnaderför om- och tillbyggnad av den anläggning i vilken är inrymt (8milj. kostnaderför utbildning av specialenheten för katastrofhjälp inom beredskapsstyrkan förFN-tjänst (0,5 milj. Planeringsramarna för utvecklingssamarbetet underbudgetåren 1986/ 87 och1987/88 bör utgöra en i förhållande till /86 oförändrad andelav bruttonationalinkomsten. De administrativa anslagen har prövats med storrestriktivitet. BITS föresläs få en personalökning, vilket kunnat ske genom enomdisponering av personalresurserna inom huvudtitel. Iövrigt har huvudförslaget tillämpats på myndighetsanslagen. har bemyndigat regeringen att göra flerårigautfästelser till internationella organisationer och till programländerna försvenskt bistånd. SIDA föreslår att flerärsutfästelser får göras också underanslagsposterna för humanitärt bistånd, katastrofbistånd, försöksverksamhetoch Tabell 1.Biståndsanslag 1982/83-1985/86 (milj. biståndsprogram C 2. Information C 4. utveckling (SIDA) C 5. (SAREC) C 7. * Län till personal inom biståndsförvaltningen C 8. m. m. Biståndskostnader som finansieras över andra huvudtitlar eller anslag 3 967,6* 23,8 -1- 229,1 -1- 0,8 + 17,1 + 0,9 -1- 11,4 4- 0,4 563,2' -(-1012 -H 2 H-1014 * C 8. 'Härutöver kom 40 milj. kr. av ointecknade reservationsmedel efter budgetåret1981 /82 och 27,6 milj. kr. budgetåret1982/83 totah 67,6 milj. kr. varav 40 milj. kr. ingående i biståndsramen att las i anspråk för bidragunder anslaget C I. De totalabidragen uppgick därmed till I 874,6 milj. kr. -Härutöver kom 130 milj. kr. av ointecknade reservationsmedel efter budgetåret1981/82 att /84 tas ianspråk för bidrag under anslaget C 2. De totala bidragen uppgick därmed till 3799,6 milj. kr. 'Härutöver kom ytterligare 30 milj, kr. av ointecknade reservationsmedel /82 att under 1983/84tas i anspråk för bidrag under anslaget. De totala bidragen uppgick därmed till593,2 milj. kr. Härutöver kom 55 milj. kr. avointecknade reservationsmedel efter /83 att /85 tas i anspråkför bidrag under anslaget C 2. De totala bidragen uppgick därmed till 4 022,6milj. 'Härutöver togs av ointecknade reservationsmedel ytterligare 200 milj. kr. 1983/84enligt noterna 1 -3 (40 -l- 130 -t- 30 milj. UU1984/85:12 7 metodutveckling, insatsförberedelser och resultatvärderingsamt enskilda organisationer. SIDA menar att fierårsutfästelser också underdessa anslagsposter skulle underlätta planeringen och bidra till bättremedelsutnyttjande. Regeringen delar SIDA:s uppfattning att motiven förfierårsutfästelser gör sig gällande också utanför det landprogrammeradebiståndet. Det finns inom de nämnda anslagsposterna exempel på insatser förvilka fleråriga utfästelser är befogade. Strävan att öka biståndetsflexibilitet talar emellertid för en viss försiktighet i vad gäller framtidaåtaganden. Regeringen förordar att bemyndigar regeringen att görabidragsutfästelser för två budgetår under de nämnda anslagsposterna. Bidragsutfästelserför del andra budgetåret får inte översliga belopp som anvisats eller uifästsför . Bemyndigandet bör utnyttjas med återhållsamhet. I motion 1261 av Per m. fi. (m), yrkande 5hemställs 5. att beslutar att anslaget lill bistånd för budgetåret.1985/86 skall vara 7 255 milj. kr. Biståndsramen föreslås förnästkommande budgetår uppgå till 8 060 milj. kr. Det motsvarar av BNI. Ibiståndsramen ingår 153 milj. kr. i s. k. avräkningar, dvs. belopp som belastarandra budgetanslag än biståndsanslag men avser u-landsinriktad verksamhet. Deegentliga biståndsanslagen för /86 uppgår därmed till 7 907milj. fördelade på anslagen C 1 C 8. I motion 1261 (m) föreslås minskningar av biståndsanslagenpå sammanlagt 805 milj. kr. Dessa minskningar motiveras i motionen av Sverigesstora budgetunderskott och utlandsskuld. Det anförs också i motionen att detvisat sig svårt att omsätta biståndsanslagen i vettiga projekt. De föreslagnareduktionerna kommer att behandlas av utskottet under de olika anslagspunkternai detta betänkande. I motionens yrkande 5 föreslås att anslagen för bistånddärmed sammanlagt skall uppgå till 7 255 milj. kr. Utskottet ansluter sig till regeringens förslag att biståndsramenbör motsvara av BNI och avstyrker till följd härav motionens förslag tillbiståndsram. att med avslag pä motion1984/85:1261 yrkande 5 god- res.l (m) känner vad som förordas ibudgetpropositionen under . m. UU 1984/85:12 8 2Allmänna riktlinjer för utvecklingssamarbetet Propositionen(s. 39-53, 78-80) Regeringen föreslår att godkänna de riktlinjerför det internationella utvecklingssamarbetet som förordas under rubrikenPrioriteringar i bistånd och varav ett sammandrag följer nedan. Många , däribland fiertalet programländer,befinner sig i en strukturell kris med stora utlandsskulder och betydandeunderskott i såväl betalningsbalans som statsbudget. Situationen är särskiltallvarlig i de afrikanska länderna söder om . På många håll bredersvälten ut sig. Det föreligger stora svårigheter att tryggalivsmedelsförsörjningen. För människorna i dessa länder har den ekonomiskakrisen inneburit att deras -redan tidigare låga levnadsstandard försämratsytterligare. Utvecklingsoptimismen har förbytts i pessimismoch bristande framtidstro. Idenna mörka bild av situationen i söder om finns dock vissaljuspunkter. Flera av mottagarländerna har vidtagit långtgående åtgärder föratt komma till rätta med de grundläggände interna strukturella problem somhämmar ekonomisk tillväxt, särskilt när det gäller småbrukarnas bidrag tilllivsmedelsförsörjningen. Regeringen syftar då på åtgärder som devalveringar,höjda producentpriser på jordbruksprodukter, avskaffande avlivsmedelssubventioner samt liberalisering av handel och distribution avspannmål. För att dessa åtgärder skall kunna ge positiva ekonomiska resultatbör biståndet anpassas till det ekonomiska reformarbetet, bedrivas på ettflexibelt sätt och i vissa fall ökas. De fördelningspolitiska effekterna avvidtagna åtgärder måste också uppmärksammas. Det är inte bara vad somproduceras som är viktigt, utan även vilka som medverkar i och får del avproduktionen. Världsbankenhar presenterat ett aktionsprogram med anledning av krisen i Afrika.Programmet innehåller förslag till åtgärder som baseras på gemensammaansträngningar av de afrikanska länderna, bilar terala givare ochinternationella organisationer. bör därför i samverkan medgivarländerna mobilisera ytterligare resurser för att genomföra aktionsprogrammet.Sverige har aktivt understött ansträngningar att få till stånd ett ökatresursflöde genom insatser av bredaste möjliga krets givare inom ramen för IDA.Biståndet till bör ges i smidiga former och anpassas till Afrikassärskilda behov. bör spela én aktiv roll för att förstärkasamordningen av biståndsinsatserna. Det råder allmän enighet om att det finnsbehov av en bättre lokal samordning av olika biståndsgivares insatser i varjeenskilt land. Ansvaret för denna koordinering bör ligga hos mottagarlandet, menVärldsbanken UU 1984/85:12 9 ochUNDP kan bidra till att förstärka dess kapacitet för sådan givarsamordning. Fleraav de som har drabbats av den ekonomiska krisen och avextremt ogynnsamma väderleksförhållanden får också ta emot betydandeflyktingströmmar. Ländernas redan förut ansträngda ekonomi gör att de inte harmöjlighet att avsätta särskilda resurser för projekt som syftar tillintegrering av flyktingar eller av återvändande flyktingar. Under de senasteåren här FN:s flyktingkommissarie () och UNDP särskilt uppmärksammatbehovet av samordning av flyktinghjälp och utvecklingsbistånd. Sommaren 1984hölls den andra konferensen om hjälp till flyktingar i (ICARA II). Härvid antogs en aktionsplan som bl. a. fastslog att biståndsgivarnavid utformning av utvecklingsprojekt också bör ta hänsyn tillnyktingsituationen i det berörda landet. Mot denna bakgrund bör därför i deregelbundna överläggningarna med i första hand programländerna prövas huruvidasärskilda katastrofmedel kan användas för att utvidga vissa pågåendeutvecklingsprojekt till att även komma flyktingar till del. Afrikasförsörjningskris har medfört att betydande svenskt katastrofbistånd lämnatstill torkdrabbade länder söder om . Härvid har särskild uppmärksamhetgivits programländerna. beslutade om en extra höjning avanslagsposten Katastrofer m. m. för särskilda insatser i . Vid ingångenav innevarande budgetår fattade regeringen beslut om användning avkataslrofmedel till ett belopp av 80 milj. kr. för snabbt verkande åtgärder iåtta programländer. Ytterligare sådana insatser förbereds i programländerna menockså i andra länder. Påsamma sätt som i de internationella organisationernas program ägnas i detbilaterala biståndet större uppmärksamhet åt samverkan mellan katastrofbiståndoch långsiktigt utvecklingssamarbete. Katastrofbistånd lämnas i ökandeomfattning till förebyggande verksamhet och naturkata strofberedskap i syfteatt mildra verkningarna av missväxt, torka och andra naturkatastrofer.Torkkatastrofer tenderar ofta att utvecklas gradvis som ett resultat av attallt fattigare befolkningsgrupper tvingas utnyttja allt magrare jordar.Härigenom skärps effekterna av pågående klimatförändringar. Förebyggandeåtgärder som bör stödjas med katastrofmedel kan vara att upprättaspannmålslager, att tillhandahålla fordon för distribution av förnödenheter ochatt utbilda människor på lokal nivå. Förebyggande insatser bör kopplas sammanmed det långsiktiga utvecklingssamarbetet, i synnerhet åtgärder som syftar tillatt förbättra jordbrukets avkastning och den ekologiska miljön. Dennasammankoppling av katastrofbistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete bidrartill att minska ländernas sårbarhet för naturkatastrofer. Biståndetutnyttjar medel som verkar på både kortare och . För all främja debiståndspolitiska målen krävs därför ofta en kombination av en rad varierandebiståndsinsatser med olika tidsperspektiv. UU1984/85:12 10 ringen finner del angeläget att stödja såväl verksamhetsom främjar produktion och tillväxt som sociala insatser av typprimärskoleutbildning och hälsovård på landsbygden, vilka inriktas på attvidmakthålla och höja levnadsstandarden bland de fattiga befolkningsgrupperna.Den strukturanpassning som påkallas av krisen behöver inte innebäranågon'social nedrustning. Biståndet till t. ex. undervisning, hälsovård,nutrition och vattenförsörjning måste inriktas på effektiva metoder somtillfredsställer landsbygdsbefolkningens behov på dessa områden till lägrekostnader för statens budget och valutatillgångar. Många av de allra fattigaste befinner sig iakuta betalningssvårigheter, och deras utlandsskulder har vuxit kraftigt.Sverige bör, tillsammans med så många som möjligt av de övrigaindustriländerna, verka för alt långsiktiga och realistiska lösningar på dessaproblem kommer till stånd. Regeringen understryker behovet av en genomlysning ochutvärdering av de erfarenheter som redan vunnits beträffande den sjunkande jordbruksproduktioneni . I forskning kring jordbruksnäringens kris är en tvärvetenskapligansats nödvändig, som gör det möjligt alt beakta en lång rad faktorer avseendeekonomi, agronomi, teknikval, ekologi, politiska maktstrukturer,jordägandeformer samt kulturella system och värderingar. Sådan forskning måstesyfta lill att ge underlag för utveckling av realistiska metoder förlandsbygdsutveckling. SAREC:s stöd till forskning av detta slag bör byggas ut.Det är vidare angeläget att SIDA stödjer denna ansats genom insatser förrådgivning, utbildning, distribution och kommunikationer. I detta sammanhangbör kvinnans roll i jordbruket och hennes avgörande betydelse försmåbrukarfamiljens livsmedelsförsörjning uppmärksammas.