bet · G801KrU2 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet behandlar i dettabetänkande sex motionsförslag som syftar till att bygga ut museiverksamheten påolika områden. Utskottet har inhämtat yttranden över motion 1983/84:641 omregalskeppet från , statens museumsamt . I motion 1983/84:641 av BirgerRosqvist m.fl. (s) yrkas att uttalar sig för att överväganden görsbeträffande möjligheterna att från statens sida bidra till arbetet med bärgningoch tillvaratagande av föremål från regalskeppet . I motion 1983/84:1225 av LarsAhlström (m) yrkas all som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett varvsmuseum i . I motion 1983/84:1650 av ArneFransson m.fl. (c) yrkas att begär att regeringen låter utreda fråganom etl centralt journalarkiv och möjligheten att förlägga ett sådant tillJönköping. 1 motion 1983/84:1667 av Per-OlofStrindberg (m) och () yrkas att hos regeringenbegär att en utredning tillsätts med syfte att utreda förutsättningarna för ettinvandrarmuseum i i enlighet med vad i motionen anförts. I motion 1983/84:2276 av MarianneKarlsson (c) yrkas att beslutar begära att regeringen undersökermöjligheterna för ett cirkusmuseum. I motion 1983/84:2279 av () yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger i-egeringen till känna vad i motionen anförs om viklen avatt ett invandrarmuseum tillskapas och att statsmakterna därvid har ettsärskilt ansvar, 2. attförutsättningarna i särskilt beaktas. 1 1984/85.13 saml. KrU1984/85:2 2 Regalskeppet förliste år1676 ca 4 sjömil utanför Hulterstad på . Av de 840 man som fannsombord omkom 800. Vraket efter Kronan återfanns . Dethar beräknats att av vrakplatsen har undersökts. Över 6 000föremål har bärgats. Fynden från Kronan ger en bild av 1600-lalets vardag och helgsåväl till sjöss som till lands. Av stort vetenskapligt intresse är bl. a. denautiska instrument som tagits upp. Den marinarkeologiska undersökningen av regalskeppetKronans vrakplats bedrivs under ledning av läns museum.F. n. arbetar man enligt en plan som medger att projektet kan avslutas senastår 1988. Efter skall en utvärdering göras av vunna resultatmed en bedömning om ytterligare bärgning är erforderlig. Kostnaderna förundersökningar och rapportarbete uppgår till ca . Dessakostnader bestrids till största delen genom donerade eller insamlade medel.Staten har stött projektet bl. a. genom direkta bidrag om . jämtevisst utrustningsbidrag som lämnats via . Vidare harKalmar kommun och läns landsting vardera anslagit . som garantiför projektledarens lönekostnader under innevarande år. Betydande insatser medstatliga medel har redan gjorts från , marinens samt Sverigesgeologiska undersöknings sida. Samtliga dessa myndigheter har under längreresp. kortare tider ställt diverse arbetsinsatser, fartyg, utrustning ochdykare till förfogande. Även de statliga myndigheterna inom denkulturminnesvårdande sektorn, såsom , statenssjöhistoriska museum samt i har alltsedan starten 1980bidragit med sina tjänster i form av rådgivning, planering och praktiskfältverksamhet. Motion 1983/84:64! Motionärerna redovisar det arbetesom bedrivits i projektet och hävdar att några statliga medelhittills inte tilldelats projektet. De menar att ekonomiska garantier måsteskapas om etl framtida undersökningsarbete skall tryggas och planeras. Platsensbelägenhet och alla nu kända värdeföremål gör att plundring ej kan uteslutas.Det är därför angeläget att bärgningsarbetet ej drar alltför långt ut . Kronan erbjuder, sägs det. en stor arbetsuppgift ochvetenskaplig utmaning framöver för marinarkeologin. Med frivilliga insatser har man kommit en bit på väg.Motionärerna anser att om Kronan skall tas till vara på det sätt den förtjänartorde stödinsatser från central myndighet - - varanödvändiga. bör, säger de. ingå i en övergripande planering avkulturminnesvården. Projektet är betydelsefullt när det gäller att främjakunskapen om KrU1984/85:2 3 svenskt sjöförsvar, svensk handelssjöfart och svensk skeppsbyggeriverksam-hetgenom tiderna. anser sig f.n. inte kunna tillstyrka att statens stöd för bärgning av Kronan väsentligtförändras. Ämbetet anför bl. a. följande skäl för sitt ställningstagande. När det gäller de statligaresurserna för denna typ av verksamhet måste dock insatserna för Kronan ställasi relation till övriga - kända och förväntade - behov av marinarkeologiskaundersökningar. Exempelvis utreds f. n. möjligheterna att undersöka vraketefter 1600-lalsskeppet . Fartyget som hotas av total förintelsebedöms som synnerligen värdefullt ur marinhistorisk och teknisk synvinkel. Marinarkeologiska undersökningar är resurskrävande inteenbart genom att de fordrar specialutbildad personal och dyrbar tekniskutrustning. Handhavandet av vrakdelar och andra skeppsfynd ställer storaanspråk på konserveringsutrustning, lagerlokaler och lokaler för utställning.Konserveringsanstalternas kapacitet är begränsade och deras resurser måsteräcka till den samlade arkeologiska verksamheten i landet. Möjligheterna attkonservera fyndmaterialet innebär därför en begränsning i sig. att projektet är av stort kulturhistoriskt värde och att mångaav föremålen är av stort intresse. Själva undersökningen har medfört såväl enteknik- som metodutveckling. Museet anser dock att ett beslut om ytterligarestatlig resurstilldelning bör ställas i relation till övriga behov såväl inomkulturminnesvården generellt som till aktuella marinarkeologiskaundersökningar. Hänsyn bör bl. a. tas till att andra marinarkeologiska projektredan föreligger samt att nya ständigt tillkommer och en prioritering måstegöras med utgångspunkt i vad ovan nämnts. har dock inget att erinra motatt ytterligare statliga medel efter ovannämnda prövning tillförs projektetKronan. Som krav bör dock ställas att innan medel för projektet beviljas, ettdetaljerat handlingsprogram för den närmaste femårsperioden upprättas ochpresenteras för berörda myndigheter. läns museu//i erinrar om att undersökningen avKronan är museets största dokumentations- och ulställningsprojekt ochingår som en väsentlig del i programarbetet inför museets inflyttning i nyalokaler . Museet anför vidare att en förutsättning för länsmuseetshuvudmannaskap för projektet är givetvis att samtliga fynd fördelas tillmuseet: endast härigenom kan museet på planera såväl denvetenskapliga bearbetningen som den utåtriktade verksamheten i form avbasutställningar i museets egna lokaler liksom produktion avvandringsutställningar till andra institutioner. I ett kommande skede kangivetvis deposition för diskuteras beträffandedubblettexemplar av bärgade föremål. KrU1984/85:2 4 Beträffande finansieringen avprojektet menar museet att det för dess del givetvis är väsentligt att dettasker på sådant sätt, att planeringar kan bedrivas med kontinuitet för flerårsperioder.Museet uttalar sig därför för ett statligt stöd till , vilket isådant fall bör ske genom att museet tillförs ytterligare grundbelopp i sittordinarie statsbidrag. Genom ett sådant anslagsförfarande får museet önskadkontinuitet för sin planering som den fortsatta finansieringen genominsamlade medel möjliggörs . Motion 1983/84:1225 I motionen framhålls vikten av atten teknisk och industriell tradition och miljö som håller på att försvinnadokumenteras. Motionären erinrar om att har tagit initiativtill ett projekt för att till eftervärlden bevara en levande bild avvarvsindustrin. Han redovisar projektets uppläggning och den hittillsvarandeverksamheten. Planerna på ett varvsmuseum i stöds enligt motionären avrepresentanter från övriga varvssläder. I motionen anförs följande. i Sverigeplaneras elt museum, där alltifrån starten universitet, företagsledning,anställda, fackliga organisationer, arkivpersonal och museiexperter arbetarmot samma mål. Vi har en möjlighet att till eftervärlden spara historien omindustrins framväxt och utveckling, även sedd ur den anställdes förhållanden. Plikten mot generationer före oss och ansvaret inför framtidenmåste ge oss medel att slutföra arbetet med att skapa och driva världens förstavarvsmuseum i autentisk miljö. behandling av förslag om ett varvsmuseum har åren 1981 och1983 behandlat förslag om inrättande av ett varvsmuseum i . Vidbehandlingen erinrade utskottet (KrU 1983/84:5) om del yttrande somstatens kulturråd avgivit över det då aktuella förslaget om ettvarvsmuseum med ställning som riksmuseum. anförde häri bl. a. attrådet har den principiella inställningen att varje näringsgren bär ansvaret fördokumentationen av sin egen historia. Svenska Varv har redan på ettförtjänstfullt sätt tagit ett ansvar genom det arbete som utförts inomprojektet. Insamlingen av föremål och arkivalier har enligt bedömning skett systematiskt och med iakttagande av nödvändigrestriktivitet. konstaterade vidare att projektetöverensstämmer väl med de kulturpolitiska mål som antagit.Kulturrådet anförde vidare följande. Det är dock mening attde knappa resurserna inom museiområdet inte bör splittras upp på för mångaenheter. KrU1984/85:2 5 respektive regionmuseum bör därför i första hand sessomden mest praktiska och effektiva lösningen. Detta resonemang låg också bakomstatsmakternas beslut då regionmuseireformen påbörjades . Det finnsanledning att än starkare hävda detta synsätt eftersom reformen ännu intefullföljts enligt de ursprungliga intentionerna. Sammanfattningsvis finner att tankarna på ettvarvsmuseum i oavsett dess regionala eller centrala ställning ärytterst fruktbara och stimulerande för den fortsatta utvecklingen av svensktmuseiväsende . vill därför återkomma i frågan ochdelar museinämnds uppfattning att en kommitté bör tillsättas meduppdrag att utarbeta ett detaljerat förslag rörande ett varvsmuseum. Kommittén,i vilken representanter för bl. a. museer och Svenska Varv bör ingå,bör ingående pröva alternativa handlingslinjer vad gäller finansiering ochorganisation av ett varvsmuseum. I sitt betänkande år 1983redovisade utskottet att kommunstyrelsen i tillsatt enkommitté med uppdrag att närmare utreda frågan om ett eventuellt varvsmuseum iGöteborg. Utskottet påpekade också att utskottet understrukit att detär viktigt att en teknisk och industriell tradition och miljö på olika områdensom är stadda i förändring kan sparas och att samhällets kulturpolitiska målbl. a. innebår att insatserna för att bevara och föra kulturtraditionernavidare skall gälla hela samhällets historia. Utskottet avstyrkte såväl som hösten 1983motionsförslagen. Centralt arkiv för patientjournaler Motion 1983/84:1650 Motionärerna tar upp förslagen ijournalutredningens delbetänkande (Ds S 1982:5) Bevarande av journaler m. m.och menar att utredningen borde ha belyst möjligheterna att sammanföra detmedicinska journalmaterialet till ett centralt arkiv. De anger följande skälför sin uppfattning. Genom den ökade rörligheten kommer många människor ikontakt med sjukvård inom olika landstingsområden. Ett centralt arkiv församtliga journalhandlingar enhgt anvisningen efter födelsedatum skullege en mer lättillgänglig patientinformation. Vidare skulle ett centralt arkiv underlätta försläktforskare att ta del av sina förfäders journaler. Det skulle ge bättremöjligheter för sådan forskning som belyser genetiska frågeställningar. Möjligheten att göra rationaliseringar i rutiner ökar medstor driftvolym och van personal. Lokalkostnaderna kan minimeras genom attutrymda lokaler används. Motionärerna anger som exempel nedlagda regementen,kaserner, utrymda äldre sjukhus och fabriksanläggningar. KrU1984/85:2 6 Bestämmelser rörande /nedici/xska arkiv Enligt bestämmelser i kommunallagen(1977:179) och sjukvårdslagen (1962:242) skall de handlingar som tillhörlandstingskommunens arkiv vårdas och förtecknas. Föreskrifter om arkivvårdenmeddelas av landstingskommunen, i den mån inte annat är särskilt föreskrivet.På regeringens uppdrag har i samråd med de båda kommunförbundenutarbetat normalförslag för arkivvården i kommuner och landstingskommuner. Regeringenhar vidare uppdragit åt att, i den mån det behövs, utfärda allmännaråd om arkivvården. Enligt det normalförslag till arkivreglemente som harutarbetats och som med smärre justeringar antagits av landstingskommunerna,ansvarar varje landstingskommunal myndighet för sitt arkiv, i den mån det intehar överlämnats till annan myndighet. Enligt reglementet beslutar myndighetensjälv om gallring, såvida annat inte är särskilt föreskrivet. Det ankommer sålunda på landstingskommunerna att beslutaom vården och därmed även om gallringen av sina arkiv. Detta gäller även demedicinska arkiven. tar idelbetänkandet (Ds S 1982:5) Bevarande av journaler m. m. upp frågor ombevarande och gallring av vissa medicinska patienthandlingar. Den privatahälso- och sjukvårdens patientmaterial berörs inte i betänkandet. Utredningensförslag innebär bl. a. att av läkare förda journaler i sluten eller öppen vårdinom hälso- och sjukvården skall bevaras under patientens livstid samt underytterligare efter dödsfallet. En plockgallring av handlingar skulle skeefter . Journaler beträffande patienter sorn endera varit döda eller som enligt födelseuppgiften skulle vara eller äldreföreslogs plockgallras varefter de skulle bevaras för framtiden. Utredningen anser att sjukvårdshuvudmannen ävenfortsättningsvis bör ansvara för förvaringen av journalerna. Beträffande den aktuellaarkivsituationen anger utredningen att det fanns ca 210 hyllkilometerjournaler i sjukvårdshuvudmännens arkiv. Härav förvarades ca två tredjedelar påakutsjukhusen för kroppssjukvård. Utredningen beräknar att journalarkiven växermed . Kostnaden för arkiveringen beräknades för år1980 uppgå till 153 milj. kr. Betänkandet har remissbehandlats och bereds f. n. inomregeringskansliet. har i betänkandet (SOU1984:73) föreslagit en helt ny lag - lagen ompatientjournaler. Betänkandetremissbehandlas f. n. KrU1984/85:2 7 Motionerna 1983/84:1667 och 1983/84:2279 Motionärerna anser att det finnsett stort behov av att dokumentera invandringens historia och att därför ettinvandrarmuseum bör inrättas och förläggas till . De skisserar eltblivande museums uppbyggnad och uppgifter. I museet bör ingå dels dokumentation av invandringen, delsskildring av hemlandskulturen. Vidare bör museet omfatta ettdokumentationscentrum, bibliotek och arkiv. Motionärerna menar att ett invandrarmuseum skulle kunnabidra till att förstärka de internationella kontakterna och kunna bli enturistattraktion. Ett invandrarmuseum är, säger motionärerna, inte bara enangelägenhet för och ; det måste betraktassom en nationell angelägenhet. Invandrarpolitiska kommitténföreslår i sitt slutbetänkande (SOU 1984:58) Invandrar- och minoritetspolitikenett utbyggt organisations- och kulturstöd. Detta innefattar bl. a. ökadsatsning på kulturområdet, vilket innebär att särskilt stöd - utöver vad somkan utgå enligt ordinarie stödformer - för invandrares och minoriteterskulturverksamhet. Vidare föreslås att roll för invandrares ochminoriteters kulturliv markeras samt att invandrare får ökat inflytande inomkulturrådets ansvarsområde. Någotsärskilt invandrarmuseum föreslås inte. behandling av förslag om arkiv förinvandrarkulturen Utskottet har (KrU 1975/76:17, KrU 1980/81:5) avvisat förslag som syftade till att ett arkivför invandrarkulturen skulle inrättas. följde vid båda tillfällenautskottet. Vid behandhngen uttalade utskottet bl. a. att i ett läge dåmånga främmande kulturer möter den svenska är kännedom om och förståelse för deolika invandrargruppernas kulturella bakgrund av stor betydelse för denframtida utvecklingen. Det är också från rent kulturhistorisk synpunktangeläget att dokument och föremål som belyser invandringen till Sverigebevaras. Utskottet betonade det ansvar som vilar på svenska myndigheter, främstriksarkivet och , att stödja och stimulera invandrargrupperna i derasarbete med att inventera, insamla och vårda material som belyser invandrarnaskultursituation. KrU1984/85:2 8 Motion 1983/84:2276 Den dokumentation som finns omcirkuskonsten bör enligt motionären bevaras. Hon anför att det finns materialom cirkuskonsten vid Cirkusakademien i . Det finns dock risk för attdetta material skingras på grund av knappa ekonomiska resurser. Motionärenpläderar för att ett cirkusmuseum tillskapas och hänvisar till att denna frågadiskuterats i bl. Vissa uppgifter i anslutning till motionen för cirkuskonstensbevarande - Cirkusakademien - är en sammanslutning som bildades år 1973.Cirkusakademien skall enligt sina stadgar inte ha fler än 48 ledamöter, vilkainte får ha en yrkesmässig anknytning till cirkusvärlden. har tillsyfte att stödja cirkusverksamheten i och verka för att cirkus blir eni erkänd konstart. Vidare söker Cirkusakademien sprida kännedom omcirkuskonsten och främja intresset för denna konstart. Cirkusakademien har genom olika donationer fått ettomfattande arkivmaterial som belyser cirkuskonsten. Verksamheten vid arkivet bedrivs till största delen påideell bas. Cirkusakademien erhöll från ett anslag om . Cirkusakademien har hosutbildningsdepartementet ansökt om att få . i årligt hyresbidrag. I rapporten (1981:1) Samhället och cirkusen som utarbetatspå uppdrag av föreslogs vissa åtgärder för att förenklabestämmelserna och myndighetsanvisningarna vid anordnandet avcirkusföreställningar. I rapporten redovisas bl. behandlingår av ett medlemsförslag om en samnordisk insats för främjande avcirkuskonsten. avslog på rådets kulturutskotts förslagmedlemsförslaget. Utskottet betonade dock vikten av att det rikhaltiga materialav cirkushistoriskt intresse som ihopbragts av olika cirkusaroch enskilda artister i inte skingras och därmed går förlorat förforskningen och den stora allmänheten. Utskottet menade att de i de nordiskaländerna förefintiiga samhngarna borde omhändertas på lämpligt sätt och avlämplig institution i första hand på nationellt plan, t. ex. av nationalmuseumsåsom i . I rapporten omnämns också att det i dansteaterutredningensförslag om cirkusbyggnaden på framförts önskemål om att det vidombyggnaden av Cirkus kommer att beredas goda utrymmen för Cirkusakademiensstora och för vårt land unika cirkusarkiv. Detta var då mera provisorisktinrymt i två små rum ovanför det tidigare cirkuskaféet. har sedan år1980 ansvarat för bärgningen av regalskeppet som förliste år 1676utanför . I motion 641 (s) önskas ett ökat statligt stöd tillprojektet och till bevarande av de föremål som bärgas. Utskottet har i det föregående lämnat en redogörelse förprojektet . Av denna framgår bl. a. att staten genom insatser frånmarinen, , statens , i Kalmarlän och aktivt medverkat och lämnat avsevärt stöd tillprojektet. I sina remissvar erinrar och statens sjöhistoriskamuseum härom. De båda remissinstanserna anser att insatserna för Kronan måsteställas i relation till övriga behov av marinarkeologiska undersökningar.Riksantikvarieämbetet uttalar att marinarkeologiska undersökningar är resurskrävandeinte enbart genom att de fordrar specialutbildad personal och dyrbar tekniskutrustning. Handhavandet av vrakdelar och andra skeppsfynd ställer storaanspråk på konserveringsutrustning, lagerlokaler och lokaler för utställning. förordar ett statligt stöd tillKronanprojektet genom att museet tillförs ytterligare ett grundbelopp i sittordinarie statsbidrag. Som skäl härför anger museet att det genom ett sådantanslagsförfarande skulle få önskad kontinuitet för sin planering. Projektet är uppenbarligen av stortkulturhistoriskt värde. framhåller att många av föremålenär av stort intresse och att själva undersökningen har medfört såväl en teknik-som en metodutveckling. Utskottet förutsätter att visst stöd från statligamyndigheter även i fortsättningen kommer att lämnas på samma sätt somhittills. Med hänsyn bl. a. till vad och sjöhistoriskamuseet anfört anser utskottet att inte bör göra något uttalande medanledning av motion 641. Möjligheterna att täcka in ytterligare områden och inrättanya museer härför bör enligt fyra motioner undersökas. Motion 1225 (m) tar uppfrågan om ett varvsmuseum i . Motionerna 1667 (m, s) och 2279 (fp)gäller ett invandrarmuseum i medan motion 2276 (c) för fram tankenpå ett cirkusmuseum. Med anledning av samtliga dessa motioner vill utskotteterinra om att kulturministern i budgetpropositionen (prop. 1983/84:100 bil. 57 f.) uttalar att det finns skäl att överväga vissa övergripandemuseipolitiska frågor mot bakgrund bl. a. av det regionala museiväsendetsutveckling. En grundläggande fråga är, sägs det, vilka krav som det finnsanledning att ställa på de centrala museerna i deras egenskap av centrala organpå museiområdet. Enhgt vad utskottet erfarit är avsikten att en översyn avangivet slag skall inledas . Förslag om inrättande av ett varvsmuseum i harutskottet behandlat . I det föregående har utskottet ingående KrU1984/85:2 10 redovisat sina tidigare ställningstaganden. Vidbehandlingen (KrU 1983/84:5) påpekade utskottet att kommunstyrelseni tillsatt en kommitté med uppdrag att närmare utreda fråganom ett eventuellt varvsmuseum i . Enligt vad utskottet har inhämtatkommer kommittén att lämna sitt förslag . Med hänsyn härtilloch till vad utskottet tidigare anfört anser utskottet att inte börgöra något uttalande med anledning av motion 1225. I detta sammanhang noterar utskottet som värdefullt densamverkan kring projektet som sker mellan företrädare för branschen ochkommunen. När det gäller önskemålen i motionerna 1667 och 2279 omett invandrarmuseum i vill utskottet erinra om attinvandrarpolitiska kommittén i betänkandet (SOU 1984:58) Invandrar- ochminoritetspolitiken föreslår en ökad satsning på kulturområdet för invandraresoch minoriteters kulturverksamhet. Förslaget innebär även att kulturrådetsroll för invandrares och minoriteters kulturliv markeras. Betänkandetremissbehandlas f. n. Med hänsyn härtill och det ovan nämnda översynsarbetetavstyrker utskottet motionerna. I detta sammanhang vill utskottet erinra om att utskottet(KrU 1980/81:5) med anledning av förslag om ett arkiv förinvandrarkulturen betonade det ansvar som vilar på svenska myndigheter, främstriksarkivet och , att stödja och stimulera invandrargrupper i derasarbete med att inventera, insamla och vårda material som belyser invandrarnaskultursituation. Av betydelse härvidlag är även det arbete som bedrivs inomramen för projektet vid kulturhistoriska museer -SAMDOK. för cirkuskonstens bevarande - Cirkusakademien -är en privat sammanslutning som har till syfte att stödja cirkusverksamheten iSverige och verka för att cirkus blir en i erkänd konstart. Genom olikadonationer har Cirkusakademien fått elt omfattande arkivmaterial som belysercirkuskonsten. Cirkusakademien har hosutbildningsdepartementet ansökt om att få . i årligt hyresbidrag. De ansträngningar som från olika håll görs för att bevaraCirkusakademiens arkiv är väl värda stöd. Utskottet ser det som naturligt attkulturrådet beaktar frågan om arkivets fortbestånd framöver. Med hänvisningtill vad som anförts i det föregående om Cirkusakademiens verksamhet samt tillden aviserade översynen av centralmuseernas uppgifter finner utskottet attmotion 2276 inte bör föranleda någon åtgärd. I motion 1650 (c) föreslås en utredning av möjligheten attsammanföra det medicinska journalmaterialet till ett centralt arkiv förlagttill . Motionärerna kritiserar journalutredningen för att utredningeninte belyst frågan om upprättandet av ett centralt arkiv i det delbetänkandesom avlämnades . Utskottet vill erinra om att journalutredningen nyligenhar avlämnat sitt slutbetänkande. Detta är f. n. föremål för remissbehand- KrU 1984/85:2 H Det fortsatta beredningsarbetet bör inte föregripas.Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionen. 1. beträffandestöd lill projektet att avslår motion 1983/84:641, 2. beträffandevarvsmuseu/n i attriksdagen avslår motion 1983/84:1225. 3. beträffandeinvandrar/ziuseum i attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1667 och 1983/84:2279, attriksdagen avslår motion 1983/84:2276, 5. beträffande centraltarkiv för patientjournaler all avslår motion 1983/84:1650. Närvarande: (), (),(), (), Lars-lngvar (), (),(), (), (), (), (m), (), (vpk), AndersNilsson (s) och (). minab/gotab 1984 79068