bet · G801JoU25 · 1984-12-31 00:00:00 — Från anslaget bestrids utgifter föratt täcka förluster på grund av statlig garanti för lån till jordbrukets yttreoch inre rationalisering, förvärv och drift av jordbruk, maskinhållning inomjordbruket, trädgårdsnäringens rationalisering m. m., rennäringensrationalisering m. m. samt inköp av avelshästar och ridhästar. Det statliga finansieringsstödet till jordbrukets ochträdgårdsnäringens rationalisering lämnas i huvudsak som kreditgarantier.Regering och riksdag har fastställt storleken av de ramar somlantbruksstyrelsen fått JoU1984/85:25 11 disponera samt för vilka områden ramarna fått disponeras.Förra året beslöt ändra utformningen av statens kreditgarantigivning.Beslutet innebar att man fr. o. m. nästa budgetår skall gå över till ett systemmed s. k. engagemangsramar. Engagemangsram innebär att den kreditgivande myndighetenbeviljas en flerårig ram för garantigivningen med möjlighet till nykreditgivning inom denna totalram i mån av utrymme. Systemet medför attmyndigheterna får incitament att dra ned garantiernas löptider och även iövrigt hålla nere belastningen på garantiramarna. I enlighet med detriksdagsbeslut som redovisats föreslår jordbruksministern att lantbruksstyrelsenfr. o. m. i stället för årliga kreditgarantiramar tilldelas enflerårig ram, s.k. engagemangsram. Jordbruksministern bedömer att en ram av 4000 milj. kr. skall vara tillräcklig. Statliga garantier bör liksom fåges för lån til! jordbrukets rationalisering m. m., för lån tillträdgårdsnäringens rationalisering m. m, och för lån till rennäringens rationaliseringm, m. Utskottet har inte något att erinra mot redovisadeförslag. Det bör få ankomma på lantbruksstyrelsen att fördela garantierna tillde olika ändamålen. Utrymme för ny kreditgivning skapas i fortsättningenhuvudsakligen genom amorteringar av lån med statliga lånegarantier. Förlustertill följd av infriade garantier skall inte utgöra utrymme för nygarantigivning. Som föreslås i propositionen bör anslaget för nästabudgetår tas upp med 20 milj. kr. I propositionen föreslås i detta sammanhang att stödformenlån med uppskjuten ränta upphör med utgången av innevarande budgetår. Jordbruksministernframhåller att stödet som infördes /79 knappast utnyttjats allsunder senare år. Utskottet kan vitsorda att stödformen lån med uppskjutenränta, som infördes på förslag av jordbruksutredning, harutnyttjats i mycket begränsad utsträckning. Låneformen utarbetades och infördesvid med betydligt lägre räntenivå än som kommit att råda under denperiod stödet har fillämpats. Stödformen har bl. a. med hänsyn tillränte- och fastighetsprisutvecklingen inte visat sig motsvara förväntningarna. Utskottethar mot angiven bakgrund inte något att invända mot regeringens förslag attstödformen lån med uppskjuten ränta avvecklas. Det kan nämnas att 1983 årslivsmedelskommitté i sitt betänkande SOU 1984:86 redovisar samma uppfattning.Utskottets ställningstagande innebär att utskottet avstyrker yrkande 4 icenterpartiets kommittémotion 2604 av m.fl, om bibehållande avifrågavarande stödform. Yrkande 2 i sistnämnda motion och yrkande 1 i motion 2033av m.fl. (c) innebär att den fr. o.m. föregående budgetår infördakreditgarantiavgiften av på utestående lånebelopp på jordbrukets,trädgårdsnäringens och fiskets områden avvecklas. Enligt uttalanden i 1983 årsfinansplan bör statliga kreditramar i princip inte innehålla något subventionsmoment.På utestående garantibelopp bör därför normalt tas ut JoU1984/85:25 12 en garantiavgift för att täcka förlustrisken, kostnadernaför administration m. m. För statliga kreditgarantier bör således inormalfallet utgå en kreditgarantiavgift, som täcker dessa kostnader. Förgarantisystem som inte var avgiftsbelagda skall fr. o. m. budgetåret1983/84 en garantiavgift om normalt på utestående garantibelopp tasut för de garanfier som fortsättningsvis beviljas. Utskottet har tidigare (JoU 1982/83:24 och JoU 1983/84:25)anslutit sig till uppfattningen att en kreditgaranti i princip inte bör varaförknippad med någon subvention. Utskottet har sålunda för sin del biträttförslaget att en avgift av i likhet med vad som gäller för andra områdenfortsättningsvis tas ut även på kreditgarantier för lån till rationaliseringinom utskottets verksamhetsområde. Några skäl som motiverar att utskottet ändrar uppfattningpå nu ifrågavarande punkt har enligt utskottets mening inte förebragts.Utskottet anser därför att motionerna 2033 (c) och 2604 (c) i här berörda delarinte påkallar någon ytterligare åtgärd från sida. 1. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:2604 yrkande 4 godkännervad i propositionen anförts om avveckling av stödformen lån med uppskjutenränta, 2. att fastställer en ramför statlig kreditgaranti för lån till jordbrukets rationalisering m. m.,trädgårdsnäringens rationalisering m.m. och rennäringens rationalisering m.m.av 4 000 milj. 3. att till Täckande avförluster på grund av statlig kreditgaranti för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 4. beträffande kreditgarantiavgift attriksdagen avslår mofionerna 1984/85:2033 yrkande 1 och 1984/ 85:2604 yrkande 2. Bidrag till trädgårdsnäringens rafionalisering, m.m.Regeringen har under punkt B 6 (s. 26-27) föreslagit att 1. medge att under /86statsbidrag beviljas till trädgårdsnäringens rationaliering, m. m. medsammanlagt högst , 2. till Bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering, m. m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av . I mofion 1984/85:1078 av GunnelJonäng och i (båda c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande1), att beslutar att regionalt stöd till trädgårdsnäringensrationalisering skall utgå till hela . JoU1984/85:25 13 I motion 1984/85:2041 av BertilMåbrink (vpk) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attdet regionala stödet till trädgårdsnäringens rationalisering bör utgå i helaHälsingland. Från anslaget utbetalas bidrag tillträdgårdsnäringens rationalisering och till energibesparande åtgärder inomträdgårdsföretag enligt förordningen (1979:427) om statligt stöd tillträdgårdsnäringens rationalisering (ändrad senast 1983:210). Därutöver användsanslaget för bidrag till Svenska fruktfrämjandet. Svenska grönsaksfrämjandetoch Svenska blomsterfrämjandet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under dennapunkt och förordar således att en oförändrad bidragsram på sammanlagt 7 milj.kr. anvisas för nästa budgetår för ändamål rörande rationalisering ochenergibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen. Anslaget bör föras upp med 7milj. Statsbidrag till trädgårdsnäringens rationalisering kanenligt gällande bestämmelser utgå dels som allmänt stöd fill investeringar ispeciella rationaliseringsåtgärder, exempelvis ny teknik och samverkan, delssom stöd fill investeringar i regioner, i första hand i , där det frånsamhällets synpunkt är önskvärt att trädgårdsnäringen utvecklas. Detregionalpolitiskt motiverade statsbidraget utgår i samband med störreinvesteringar i trädgårdsföretag. Stödet är bl. a. motiverat avsysselsättningsskäl samt av att de naturliga förutsättningarna i vissaavseenden kan vara mindre goda. Vid den geografiska avgränsningen av stödet hardessa faktorer vägts samman. När nuvarande riktlinjer förträdgårdsnäringspolitiken fastställdes (prop. 1978/ 79:136, JoU 1978/79:29,rskr 1978/79:399) följdes i allt väsenfligt ett förslag av 1974 årsträdgårdsnäringsutredning innebärande att stöd borde lämnas i de fyranordligaste länen samt i de delar av landet i övrigt som då tillhörde det inrestödområdet. Det framhölls att områdesavgränsningen borde prövas kontinuerligtav regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer mot bakgrund avriktlinjerna för regionalpolitiken. I motion 1078 av och i (båda c) och 2041 av (vpk) framhålls beträffande länatt regionalt stöd endast kan utgå i . Med hänsyn fill att deföretag som finns i länet och speciellt i är relafivt små och kanförväntas behöva rusta upp sina anläggningar och i vissa fall bygga ut ansermotionärerna att det regionala stödet bör kunna utgå i hela . Stödområdesindelningen har ändrats sedanriksdagen fattade beslut om trädgårdsnäringens bidragsregler och harnumera en något annorlunda utformning än . Även i dennya indelningen har emellertid inplacerats i ett stödområde medmera förmånliga stödmöjligheter än exempelvis övriga delar av . JoU1984/85:25 14 Utskottet finner mot bakgrund avvad nu anförts inte skäl förorda någon ytterligare åtgärd medanledning av motionerna 1078 och 2041. De avstyrks därför. 1. att medger att /86 statsbidrag beviljas till trädgårdsnäringensrationalisering, m, m. med sammanlagt , 2. att till Bidrag tillträdgårdsnäringens rationalisering, m. m. för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 3. beträffande stöd tillträdgårdsnäringen i attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1078 yrkande 1 och 1984/85:2041. Främjande av trädgårdsnäringen. Regeringen har underpunkt B 7 (s. 27-28) föreslagit att till Främjande avträdgårdsnäringen för /86 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1984/85:2033 av EinarLarsson ni. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att tillanslaget Främjande av trädgårdsnäringen beslutar anslå , en ökningmed 2.1 milj. kr. Från detta anslag utbetalas bidragtill vissa för trädgårdsnäringen allmännyttiga ändamål. Enligt propositionenbör anslaget i likhet med vad lantbruksstyrelsen förordat föras upp medoförändrat belopp. Somredovisas i propositionen är det enligt lantbruksstyrelsens uppfattning avstort värde att medel finns till projekt som varken kan tas upp avförsöksverksamheten eller rådgivningen på förevarande område. Utskottet delardenna uppfattning. Även om efterfrågan på bidrag varit större änmedelstilldelningen anser utskottet att det i rådande budgetläge inte ärmöjligt att höja anslaget. Utskottet godtar regeringens medelsberäkning ochföreslår att motion 2033 av m.fl. (c) avslås i vad däri yrkas enuppräkning av anslaget till 3 milj. kr. för nästa budgetår (yrkande 3). att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:2033 yrkande 2 tillFrämjande av trädgårdsnäringen för /86 anvisar ettreservationsanslag av . JoU1984/85:25 15 Stöd till innehavare av fjällägenheter m. m. Utskottettillstyrker regering ens förslag under punkt B 8 (s. 28) och hemställer att till Stöd tillinnehavare av fjällägenheter m. m. för /86 anvisar ettreservationsanslag av . Främjande av husdjursaveln m. m. Regeringen har underpunkt B 9 (s. 29) föreslagit att till Främjande av husdjursaveln m.m. för /86 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1984/85:2056 av NilsÄsling och andre vice talman (båda c) yrkas att riksdagenbeslutar att för budgetåret 198.5/86 uppräkna anslaget Främjande avhusdjursaveln m. m. från . till 1 milj. kr. Kallblodsuppfödarnas organisationerskall härav tilldelas . Hingstuppfödningsanstalten skall frånanslaget tilldelas . Från anslaget bestrids bidrag tillavelsföreningar och liknande organisationer. Vidare har anslaget använts föråtgärder till stöd åt hästaveln. Detta har koncentrerats i huvudsak tillhästpremiering, hingsthållning och bidrag till vissa andra kvalitetsbefrämjandeåtgärder enligt beslut av riksdag. Under anslaget har under senare tidårligen anvisats ett belopp av . till stöd åt hästaveln. avdelats för verksamheten vid hingstuppfödningsanstalten . godkände (prop. 1983/84:100 bil. 11,JoU 1983/ 84:25, rskr 1983/84:209) ett förslag av regeringen att huvudmannaskapetför hästavelsarbetet överfördes från lantbruksstyrelsen till enhuvudorganisation bildad av nuvarande hästavelsföreningar. Arbetet bordebedrivas så att övertagandet kunde ske . Det förutsattesi sammanhanget att verksamheten vid hingstuppfödningsanstalten skulleöverlåtas till en stiftelse med ändamålet att främst i norra främjahästaveln och hästens användning. För innevarande budgetår anvisades ettoförändrat belopp av . för stöd åt hästaveln att användas förövergång till ny organisation. Anslaget borde sedan successivt avvecklas. Dennaavveckling borde innefatta såväl det bidrag som lämnades till Wången som bidragtill andra avelsföreningar och liknande organisationer. I årets budgetproposition hänvisar jordbruksministern tillförra årets riksdagsbeslut och förordar att anslaget för /86förs upp med . Det bör ankomma på lantbruksstyrelsen att inom dennaram, med beaktande av nämnda riksdagsbeslut, disponera medlen på sätt somstyrelsen finner lämpligt. JoU1984/85:25 16 I motion 2056 av ochandre vice talman (båda c) framhålls att det är ett mycketstort, tidsödande och oerhört kostnadskrävande program, som den nyahuvudmannaorganisationen för hästavelsarbetet nu eller successivt skallgenomföra. Situationen för arbetshästaveln är enligt motionen särskilt utsatt,då ifrågavarande hästavelsorganisationer inte tilldelats erforderliga resurserför att kunna utnyttja den nya huvudorganisationen som avsetts. I motionenpåpekas vidare att den nya styrelsen för hingstuppfödningsanstalten i'starten för sin verksamhet enligt gjorda analyser kommer att möta större bådeinvesterings- och driftskostnader än man tidigare räknat med. Motionärernaföreslår mot angiven bakgrund att räknar upp anslaget från 510 000kr. till 1 milj. kr. Härav skulle kallblodsuppfödarnas organisationer tilldelas500 . Hingstuppfödningsanstalten skulle från anslaget filldelas300 . Det påpekas i sammanhanget att 1 milj. kr. till landets hästavelbetyder närmare 2 %c av vad hästsporten erhåller genom totalisatorverksamheten. Utskottet framhöll i samband med behandlingenav regeringsförslaget om ändrat huvudmannaskap för hästavelsarbetet att detvar ett samhällsintresse att ett lämpligt hästmaterial finns att tillgå inomlantbruket. Enligt utskottets uppfattning fanns det anledning att väl förvaltadet kulturarv som hästen och kunskapen om hästen utgör. Den kunskap ocherfarenhet rörande hästavelns villkor som är representerade inom vårahästavelsorganisationer ansåg utskottet borga för att nyssnämnda mål skullekunna uppfyllas. När det gällde avvecklingen av det statliga stödet tillhästaveln förutsatte utskottet att denna skedde i en takt som ej försvårade förorganisationerna att vidmakthålla ett avelsarbete av minst samma kvalitet somf. n. och pä ett sätt som medgav vederbörligt hänsynstagande till samtligadeltagande avelsföreningars intressen, alltså såväl varmblods- somkallblodsavelns. Särskilt framhölls att det självfallet krävdes attverksamheten i övergångsskedet inte gavs alltför snäva ramar. Arbetshästarnas betydelse har tidigare uppmärksammats avriksdagen. har också vid åtskilliga tillfällen, senast ,understrukit angelägenheten av att draghästarnas betydelse inom skogsbruketuppmärksammas av berörda myndigheter och organ. Utskottet har också i dessasammanhang framhållit att hingstuppfödningsanstalten därvidlag har enangelägen uppgift att fylla. Som även berördes i samband medriksdagsbehandlingen av detta anslag har staten och trav- ochgaloppsporternas centralförbund träffat överenskommelse att () och Aktiebolaget och Galopp (ATG) övertar en stor delav det ekonomiska ansvaret för Wången. , som äger delar av skogen ianslutning till hingstuppfödningsanstalten, har förklarat sig villigt attställa mark till förfogande för körarutbildningen i den utsträckning somskogens tillstånd medger. Vidare kan nämnas att länshushållningssällskap, som äger Wången, ställer fastighet, byggnader och JoU1984/85:25 17 inventarier till stiftelsens förfogande utan ersättning. Utskottet, som vill understryka att de återgivnauttalandena från föregående alltjämt äger giltighet, är för sin delberett godta regeringens medelsberäkning för nästa budgetår. Som anförs ipropositionen bör det ankomma på lantbruksstyrelsen att inom angiven ram, medbeaktande av föregående års riksdagsbeslut, disponera anslagsmedlen på sätt somstyrelsen finner lämpligt. har anfört innebär att propositionen på denna punkt inte föranledernågon erinran från utskottets sida. Motion 2056 (c) bör således enligtutskottets mening lämnas utan ytterligare åtgärd av . att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:2056 till Främjande avhusdjursaveln m. m. för /86 anvisar ett reservationsanslag av510 . Särskilt stöd åt biskötsel och växtodling. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 10 (s. 29-30) och hemställer att till Särskilt stöd åtbiskötsel och växtodling för /86 anvisar ett reservationsanslagav . Främjande av rennäringen. Regeringen har underpunkt B 11 (s. 30-35) föreslagit att till Främjande av rennäringen för /86 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1984/85:756 av m. fl. (c) yrkas 1. att beslutar ställa sigbakom de i motionen anförda målen för rennäringen, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som angivits om ramen för förhandlingsordningenmellan staten och rennäringen samt att staten vid dessa förhandlingar börföreträdas av statens jordbruksnämnd, 3. att beslutar uppräknaanslaget B 11. Främjande av rennäringen med . utöver vad somföreslås i budgetpropositionen. I motion 1984/85:1412 av och yrkas 1. att hos regeringen begär förslag om förändring avrösträttsreglerna i samebyn, 2. att hos regeringen begär förslag tillmodernisering av språket i rennäringslagen. I motion 1984/85:2000 av ArneAndersson i m.fl. (m) yrkas att begär att regeringen framläggerförslag om trygghetspaket för renskötande samer och att det finansieras inombefintlig anslagsram. 2 1984/85. JoU1984/85:25 18 1 motion 1984/85:2168 av BengtWesterberg m. fl. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 14). att riksdagenanvisar ett i förhållande till regeringens förslag med , höjt anslagtill Främjande av rennäringen för trygghetspaket för renskötare. Förevarande anslag används förupplysning, rådgivning och kontaktåtgärder på rennäringens område samt förbidrag till konsulentverksamhet vid . Vidareanvänds anslaget för underhåll av vissa anläggningar i renskötselområdet, förinventering av renbetesmarker och till bidrag avseende rennäringenskatastrofskadeskydd samt för särskilda ändamål som gagnar renskötande samer.Anslaget används också till åtgärder till följd av svensk-norskarenbeteskonvention. För innevarande budgetår lämnas stafligt ekonomiskt stödtill rennäringen från detta anslag med sammanlagt , varav , avser underhåll av s. k. riksgränsstängsel och vissarenskölselanläggningar, I övrigt lämnas bidrag till rådgivningsverksamhet, tillkatastrofskadeskydd. till konsulentverksamhet hos ,till kartläggning av renarnas vinterbete och till en liv- och olycksfallsförsäkringför de renskötande samerna. Fördelningen mellan de olika ändamålen redovisasvarje år för och fastställs av regeringen. Inom en årlig ram av f. n.2 milj. kr. kan statlig kreditgaranti lämnas för lån till rennäringensrationalisering. Härutöver lämnas prisstöd med f. n. per slaktad ren.Medel härför anvisas över anslaget Prisstöd till jordbruket i norra innevarande budgetår beräknas slakten uppgå till ca 65 000 renar. Medutgångspunkt häri kan prisstödet beräknas komma att uppgå till drygt 12 milj.kr. Under punkten lämnas en översiktlig redovisning avrennäringskommitténs (Jo 1979:08) förslag rörande rennäringens ekonomi. Somframgår av redovisningen har kommittén behandlat ett flertal frågor som ärunder utredning eller som övervägs i . Enligtjordbruksministerns mening talar detta i och för sig för attställningstagandena till alla kommitténs förslag borde anstå tills en samladredovisning kan göras. Han anser emellertid att det är angeläget att vissafrågor tas upp till behandling . Det gäller frågor som mera direkthänger samman med det statliga ekonomiska stödet till rennäringen samtkommitténs förslag om mer formaliserade överläggningar mellan staten ochföreträdare för rennäringen. Kommittén föreslår att storleken av det statligaprisstödet skall bli föremål för årliga överläggningar mellan rennäringen ochstaten. Överläggningarna skall mynna ut i en överenskommelse om främst förrennäringen viktiga ekonomiska frågor. Staten bör enligt kommittén företrädasav statens jordbruksnämnd samt vid behov också av lantbruksstyrelsen ochskogsstyrelsen medan rennäringen bör företrädas av . JoU1984/85:25 19 Kommittén föreslår vidare att en särskild arbetsgrupptillsätts med uppdrag att göra en genomgång av rennäringslagstiftningenstillämpning och utarbeta s.k. allmänna råd beträffande dess tillämpning m.m.Jordbruksministern delar kommitténs uppfattning att ärliga överläggningarmellan staten och företrädare för rennäringen bör komma till stånd.Överläggningarna bör i första hand avse ekonomiska frågor. De bör ske inomramen för de anslag som anvisar. För att överläggningarna skall få enreell innebörd anses dock den nuvarande uppdelningen av ifrågavarande anslag ianslagsposter böra slopas så när som i fråga om underhåll av riksgränsstängseloch renskötselanläggningar. De sistnämnda anslagsposterna avser åtaganden tillföljd av konvention och avtal. Jordbruksministern föreslår att anslaget räknasupp med 2 milj. kr. för att möjliggöra insatser främst för de från allmänsynpunkt angelägna åtgärderna försöksverksamhet med stödutfodring ochkartläggning av renskötselns markanvändning. Medlen bör enligt propositionen fördelas påanvändningsområden genom beslut av lantbruksstyrelsen efter årligaöverläggningar mellan staten och företrädare för rennäringen. Det föreslås attstaten vid överläggningarna företräds av lantbruksstyrelsen medan rennäringenföreträds av . I frågor som rör marknadsåtgärderbör enligt förslaget samråd ske med statens jordbruksnämnd. En uppräkning avanslaget bör vidare göras med . för underhåll av riksgränsstängseloch för underhåll av vissa renskötselanläggningar. Sammanlagt innebär regeringens förslag sålunda attanslaget räknas upp med 2,2 milj. kr. Renskötarnas sociala trygghetssystem tas upp i motionerna756 av m. fl. (c), 2000 av i m. fl. (m) och2168 av m. fl. (fp). Motionärerna framhåller att rennäringskommitténföreslagit att försäkringsskyddet för de renskötande samerna byggs ut genom etttrygghetspaket liknande det som införts för jordbrukare. Kommittén liksomsenare SSR har uttalat att detta förslag framstår som ett av de mest angelägnaav dem som kommittén lagt fram. I c- och fp-motionerna ifrågasätts omregeringens förslag är tillräckligt för att möjliggöra införandet av etttrygghetspaket och man föreslår därför att anslaget räknas upp med 800 000 kr.för ändamålet. Enligt m-motionen bör i rådande budgetläge, då stramanslagsgranskning är angelägen, frågan prioriteras inom den i proposifionenmed 2 milj. kr. Utskottet har tidigare (JoU 1981/82:21, p. 13) för sin delunderstrukit angelägenheten av att rennäringsutövarna tillförsäkras ettsocialt försäkringsskydd som motsvarar det som gäller för andra jämförbaragrupper. Enligt utskottets mening finns starka skäl för att de socialatrygghetsfrågorna för de renskötande samerna löses efter samma mönster somgäller för jordbrukare. förslag står sålunda i godöverensstämmelse med den uppfattning utskottet redovisat. Utskottetdelar i likhet med jordbruksministern rennäringskommitténs JoU1984/85:25 20 uppfattning att årliga överläggningar mellan staten ochföreträdare för rennäringen bör komma till stånd, i första hand avseendeekonomiska frågor och inom ramen för de anslag som anvisar. mening bör frågan om införande av en trygghetsförsäkring förrenskötare aktualiseras vid dessa överläggningar, 1 rådande situation medstarka krav på en restriktiv budgetprövning anser utskottet inte atttillräckliga skäl anförts som motiverar en ytterligare uppräkning av anslagetutöver de 2,2 milj. kr. regeringen föreslagit för nästa budgetår. Utskottettillstyrker för sin del regeringens förslag och föreslår i enlighet härmed attförslagen om anslagsuppräkningar i motionerna 756 (c) yrkande 3 och 2168yrkande 14 avslås. Mot bakgrund av vad anförts anser utskottet någotsådant särskilt uttalande i frågan som begärs i motion 2000 (m) inteerforderligt, Åven denna motion bör sålunda avslås. Den i propositionen föreslagna överläggningsordningen medlantbruksstyrelsen som företrädare för staten möter invändningar i ett par avmotionerna. Enligt motion 756 av m. fl.