bet · G801SkU61 · 1984-12-31 00:00:00 — Det förslag som läggs framgrundar sig på socialavgiftsutredningens betänkande (Ds S 1985:01)Företagarregistrering - klarare regler för socialavgifter och överensstämmermed vad som gäller i fråga om arbetsgivaravgifterna. Förslageti propositionen fillgodoser ett av de yrkanden som under den SkU1984/85:61 11 allmänna motionstiden framställts i mofion 379 av BoLundgren (m). Han anför i den med anledning av propositionen väckta motionen3186 att förslaget i proposifionen inte är tillräckligt. Bestämmelserna i 75 §uppbördslagen om att ansvarighet för arbetstagarens skatt inte inträder omarbetsgivaren har haft skälig anledning att underlåta att göra skatteavdragbehöver enligt hans uppfattning uppenbarligen också kompletteras så att detklart framgår att hänsyn skall tas fill omständigheterna i det enskilda fallet.Enligt den förstnämnda motionen bör skattemyndigheterna i tveksamma fall hellrefria från betalningsansvar än fälla. Även motion 2754 av m. (m) innehåller ett yrkande om att reglerna kompletteras så att den som vidtagitskäliga åtgärder för att kontrollera sin skyldighet att göra skatteavdrag inteändå blir betalningsskyldig. I samma syfte yrkas i motion 1224 av () att lagstiftningen ändras så att orimliga effekter undviks och i motion315 av m. fl. (c) att reglerna om arbetsgivaransvar ocharbetsgivaravgifter blir föremål för en snabb översyn, I den sistnämnda motionen yrkas också att de uppgifter somlämnas från företags- och mervärdeskätteregistren bl, a. skall innefatta fråganom vederbörande skall erlägga A- eller B-skatt. Ett motsvarande yrkandeåterfinns också i motion 2353 av () och ().Vidare yrkas i motion 293 av Sfig Josefson (c) att den som eriägger betalningmot faktura som innehåller uppgift om utfärdarens registrering tillmervärdeskatt eller dennes B-skatt generellt bör bli befriad från arbetsgivaransvarpå samma sätt som gäller i fråga om den särskilda avdrags- och uppgiftsskyldighetenför vissa uppdragsersättningar. i (s) och BengtSilfverstrand (s) yrkar i motion 485 att reglerna kompletteras så att enuppdragsgivare redan när offert lämnas får klart för sig vem som hararbetsgivaransvaret. En annan metod för att en uppdragsgivare skall kunnaundvika problemen i dessa fall föreslås i mofion 809 av (),nämligen att man inför ett system med "uppbördskort försjälvanstålld", enligt vilket arbetsgivaren/ uppdragsgivaren med befriandeverkan betalar arbetsgivaravgifter och källskatter för den som är"självanställd". () anser enligt motion 409 attbestämmelserna bör ändras på ett likartat sätt så att en beställare kan dra avarbetsgivaravgifter och skatter från fakturan och redovisa dessa belopptillsammans med sin övriga redovisning. Utskottet instämmer i uppfattningen att en möjlighet böröppnas för betalningsanstånd för arbetsgivare i fråga om ansvar förarbetstagares skatt, i överensstämmelse med vad som redan gäller beträffandearbetsgivaravgifterna. Utskottet tillstyrker alltså propositionen och motion379 i denna del. Som utskottet anfört tidigare vid sin behandling av olikafrågor på detta område kan reglerna om skatteavdrag och arbetsgivaravgifter medrätta kritiseras för att de i speciella situationer är svåra att tillämpa. Ifråga om skatteavdrag är det visseriigen i allmänhet tillräckhgt att undersökavilket slags skattsedel den anhtade personen har. Om denne har en B-skattesedel SkU1984/85:61 12 skall något skatteavdrag inte göras, och någotarbetsgivaransvar kommer då inte heller i fråga. Skatteavdrag enligtuppbördslagen skall emellertid inte heller göras i fråga om uppdrag som ingår iuppdragstagarens rörelse. Arbetsgivarbegreppet har en sådan utformning att densom vänt sig till ett aktiebolag eller en firma för att få vissa arbetenutförda inte alltid kan ta för givet att dessa kommer att ingå som ett led i enrörelse som uppdragstagaren bedriver. Under vissa omständigheter kanuppdragsgivaren även i sådana fall anses som arbetsgivare i förhållande tillden eller dem som i realiteteten utför arbetsuppgifterna och åsamkasbetalningsansvar om han underlåter att dra skatt. Svårigheterna att bedöma omskyldighet föreligger att göra skatteavdrag kan - för den som uppmärksammarproblemet - i sådana och andra fall avhjälpas genom möjligheten att hosuppbördsmyndigheterna begära besked i frågan. Vad härefter angår skyldighetenatt erlägga arbetsgivaravgifter finns det ett stort antal svårbedömbaragränsfall. a. bör framhållas att skyldighet att betala sådana avgifter kanföreligga även i fråga om ersättningar till mottagare som har B-skatt. En del av de aktuella motionsyrkandena går ufpå att ändrareglerna om arbetsgivaransvar så att oskäliga effekter kan undvikas.Med>anledning av vad som anförs i dessa motioner vill utskottet framhållaatt det inte nu bör komma i fråga att bedöma om det med hänsyn till samtligaomständigheter som föreligger i det speciella fall som avses i motionerna kananses att arbetsgivaren haft skälig anledning att underlåta att göraskatteavdrag. Som framgår av socialavgiftsutredningens nyssnämndabetänkande har utredningen med sina förslag på bästa sätt sökt lösa de problemsom tagits upp i de aktuella motionerna, och avsikten är att utredningensförslag skall behandlas skyndsamt. Enligt utskottets uppfattning saknas detdärför anledning att nu gå in påen närmare prövning av dessa frågor. I avvaktanpå kommande ställningstaganden till utredningens förslag avstyrker utskottetalltså samtliga nu uppräknade motioner. I detta sammanhang behandlar utskottet också mofion 1638av (). I denna motion anförs att nuvarande förhållanden pådetta område kan medföra ett problem av delvis annan art än som berörts i detföregående, nämligen att den som har A-skatt kan ha svårt att få ett uppdrag,även om detta uppdrag är sådant att han skulle bli skyldig att erlägga B-skatt.Han anser därför att en möjlighet bör öppnas till förhandsbesked om attB-skatt skall utgå om vissa förutsättningar uppfylls. Såvitt utskottet nu kan bedöma innebär utredningensförslag vissa förbättringar i de hänseenden som avses i motionen. Härfillkommer att syftet med yrkandet åtminstone delvis är tillgodosett redan med denutformning reglerna har , eftersom den lokala skattemyndigheten påförfrågan skall lämna besked angående skyldigheten att göra skatteavdrag (44 §uppbördslagen). Utskottet avstyrker således också denna motion. SkU1984/85:61 13 Nedsättning av kvarskatteavgift, m. m. Den som har fått anstånd meddeklarationen till någon dag efter och som har gjortfyllnadsinbetalning av preliminärskatt majjuni kan enligt gällandebestämmelser efter ansökan få kvarskatteavgiften nedsatt till . I propositionen föreslås att nedsättningen i dessa fallskall ske automatiskt. Vidare utvidgas möjligheten att få nedsättning även tillden som på grund av laga förfall deklarerat först efter . I dessafall kan dock nedsättningen inte göras automatiskt utan frågan skall enligtpropositionen prövas efter ansökan. Förslaget om en automatisk nedsättningöverensstämmer med det förslag i samma hänseende som framställts i motion 831av () och tredje vice talman (). Utskottettillstyrker dessa förslag. Ett annat yrkande som rörkvarskatteavgiften framställs i motion 1605 av (). Makar somdrivit rörelse kan i samband med ansökan ,om jämkning av preliminärskattenbegära att för mycket inbetalad skatt för ( den ene av makarna förs över tillden andre maken. I samband därmed anger den lokala skattemyndigheten dentidpunkt vid vilken skatten skall anses vara inbetald. Enligt gällandebestämmelser skall en ansökan om jämkning göras . Enligtmotionärens mening bör en ansökan om sådan jämkning i de nu aktuella fallenkunna göras även efter detta datum, om makarna haft anstånd med deklarafionenoch det först på ett sent stadium visar sig att ena maken betalt för hög skattoch den andre för låg. Av anvisningar i frågan (RSV Du 1981:10)framgår att den lokala skattemyndigheten har rätt att ta upp en ansökan omjämkning av preliminärskatten även efter , om detta är motiverat avsärskilda skäl, och att de beloppsgränser som gäller i fråga om återbetalningav preliminärskatt inte skall tillämpas i dessa fall. Med hänsyn tillinnehållet i dessa anvisningar utgår utskottet från att reglerna, när detta harnämnvärd betydelse för de skattskyldiga, kan tillämpas på det sätt som avses imotionen och att någon kvarskatteavgift i dessa fall alltså inte behöver utgåbeträffande belopp som inbetalts för den ene maken men överförtstill den andre maken efter detta datum. Utskottet anser alltså att någonformell ändring av reglerna inte erfordras för att syftet med motionen skallkunna tillgodoses och avstyrker således motionen i den mån den inte ärbesvarad. I propositionen föreslås ocksåvissa detaljändringar som bl, a, berör reglerna om utmätning. Överskjutandepreliminär skatt som skall återbetalas i samband med den årliga debiteringenoch ö-skatteränta på sådana återbetalningar får utmätas endastunder en begränsad tid . Enligt propositionen blir utmätning avdessa fordringar nu SkU1984/85:61 14 tillåten efter det att kronofogdemyndigheten fåtttillfälle att ta fordringarna i anspråk genom skatteavräkning. De nya reglerna bör såvitt avser ö-skatteränta utformasmed en annan ordalydelse än som föreslås i propositionen för att förebyggamissförstånd när det gäller utmätning i enskilda mål. Med den ändring somföranleds härav tillstyrker utskottet propositionen i dessa delar. 1. beträffandebetalningsanstånd vid arbetsgivaransvar attriksdagen med anledning av motion 1984/1985:379 yrkande 2 bifaller förslaget iproposition 1984/85:192 i denna del, 2. beträffandeövriga frågor rörande arbetsgivaransvar attriksdagen avslår motionerna 1984/85:293, 1984/85:315, 1984/ 85:379 yrkande 1,1984/85:409, 1984/85:485, 1984/85:809, 1984/85:1224,1984/85:1638,1984/85:2353,1984/85:2754 yrkande 33 och 1984/85:3186, 3. beträffandeautomatisk nedsättning av kvarskatteavgiften, m. m. att bifallerproposifionen i denna del och motion 1984/85:831, 4. beträffandeöverföring av skatt mellan makar att avslår motion 1984/85:1605, 5. beträffandepropositionen i övrigt attriksdagen med anledning av vad utskottet ovan anfört och hemställt antar detvid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i uppbördslagen(1953:272) med den ändringen att.68§ 6 mom. erhåller följande såsom utskottetsförslag betecknade lydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag Fordran på skatt ellerränta, som skall återbetalas enligt denna lag, må ej överlåtas särskilt, innanbeloppet kan lyftas. Utan hinder av vad som sägs i Utan hinder av vad som sägs i förstastycket får där avsedd fordran första stycket får där avsedd fordran utmätas.Fordran på överskjutande utmätas. Fordran på överskjutande preliminär skatt,som avses i 1 mom. preliminär skatt, som avses i 1 mom. första stycket, och påö-skatteränta första stycket, och ränta på sådan får dock utmätas först isamband fordran får dock utmätas först i sam-med att kronofogdemyndighet vidband med att kronofogdemyndighet den årliga debiteringen av slutlig vid denårliga debiteringen av slutlig skatt bereds tillfälle att ta sådana skattbereds tillfälle att ta sådana fordringar i anspråk enligt lagen fordringar i anspråk enligt lagen SkU1984/85:61 15 Regeringens förslag ' Utskottets förslag (1985:146) om avräkning vid återbe- (1985:146)om avräkning vid återbe talning av skatter och avgifter. I talningav skatter och avgifter. I enskilt mål får fordringar av sist- enskiltmål får fordringar av sist nämnda slag inte utmätas efter ansö- nämndaslag inte utmätas efter ansö kan som gjorts senare än den 1 kan somgjorts senare än under taxeringsåret. Bestämmelserna i 5 kap. I -3 §§utsökningsbalken äga icke tillämpning vid utmätning av fordran som avses i förstastycket. I enskilt mål skall dock undantagas ett belopp om femhundra kronorutom i mål om vad enskild har att utgiva enligt lagen om socialhjälp ellerbarnavårdslagen eller på grund av underhållsskyldighet enligt ,eller annan lag. Utmätning i enskilt mål må icke ske utan att åtgärden kanberäknas inbringa sökanden något utöver vad som fordras för att täckakostnaderna för utmätningen. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), (), (), (), EgonJacobsson (s), (), (), (),(), (), (), ()och (). Övriga frågor rörande arbetsgivaransvar (mom. 2) (), StigJosefson (c), (), (), (),() och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s, 11 med "Som utskottet" och slutar på s. 12med "denna motion" bort ha följande lydelse: har uppmärksammats attarbetsgivarbegreppet är oklart och att tillämpningen av reglerna omskatteavdrag och arbetsgivaravgifter i olika situationer kan medföra svåraproblem. Reglerna medför bl. a. att småföretagare och privatpersoner, som pågoda grunder utgått från att de anlitat ett självständigt företag eller som avnågon annan anledning missbedömt situationen, kan drabbas av ett omfattandebetalningsansvar som de har haft begränsade möjligheter att förutse. De beloppsom det kan bli fråga om har också i takt med det stigande skattetrycketantagit sådana SkU1984/85:61 16 proportioner att de framstår som ruinerandeeller oskäliga. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att de problemsom ligger till grund för motionerna löses . Frågan harhittills fått anstå i avvaktan på det förslag som socialavgiftsutredningen nuhar lagt fram. Utredningsförslaget bör således behandlas med störstaskyndsamhet, och uppslagen i de nu aktuella motionerna bör lämpligen prövas idetta sammanhang. Med hänsyn härtill finner utskottet att medanledning av motionerna bör begära att regeringen lägger fram förslag i dennariktning , så att ändrade regler på detta område kan tillämpasfr. o. m. . dels att utskottet i mom. 2 bort hemställa att med anledning avmotionerna 1984/85:293, 1984/ 85:315, 1984/85:379 yrkande 1, 1984/85:409,1984/85:485, 1984/ 85:809, 1984/85:1224, 1984/85:1638, 1984/85:2353,1984/85:2754 yrkande 33 och 1984/85:3186 hos regeringen begär skyndsamt förslagtill rörande arbetsgivares skyldighet att göra skatteavdrag och atterlägga arbetsgivaravgifter så att nya regler kan träda i kraft vid kommandeårsskifte i enlighet med vad som anförts ovan. minab/gotab 1986 82901