bet · G801AU13 · 1984-12-31 00:00:00 — För att kunna upphäva regionala obalanser fordras - somframhålls i vpk:s partimotion att man i de eftersatta regionerna sätter instora block av investeringar och andra insatser vilka är samordnade och bestårav såväl produktions- som infrastrukturella delar. Dessa blockinsatser måstevara av en storlek och en inriktning som kan förändra den eftersatta regionenssituation i stort och föra bort från strukturer, vilka håller kvareflersaltheten. Regionalpolitiska stödåtgärder, som bygger på erbjudandenom fördelar, vilkas antagande ytterst beror på företagens eget initiativ, kanaldrig ge någon grundläggande förändring i en eftersatt regions läge. Sådanaåtgärder har en tendens att försvagas då behovet av insatserstiger. Detta innebär dock inle att man bör underskatta den partiella betydelsede kan ha. Generella stimulanser i form av lättnader i skatter ellersocialavgifter saknar enligt utskottets mening alla förutsättningar attförändra en regional problemsituation. Om de ges som allmän stimulans över helalandet riskerar de närmast att förstora de regionala klyftorna. Kostnadernaför det allmänna vid sådana generella lättnader har endast ett ytterstslumparlat och oförutsebart samband med resultaten. De torde därför varaolämpliga som regionalpolitiska medel. Vi ser alltså hur hela den framväxande samhälleligasituationen hotar försätta regionalpolitiken i etl allvarligt dilemma. Ettlösande av detta dilemma är knappast möjligt med mindre än atl man i betydandeomfattning söker infoga sådana resurser i regionalpolitiken vilka inte gåröver den statliga budgeten. Två huvudvägar står till buds, dels atl ettnationellt industrialiseringsprogram genomförs i vilket löntagarfonderna får enökad roll i regionalpolitiken och, dels att en fortsatt utbyggnad sker av denoffentliga sektorn. Motion 2943 tillstyrks i denna del av utskottet. Övriga isammanhanget upptagna motioner avstyrks. Det anförda bör ges regeringen tillkänna. AU 1984/85:13 153 dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande förutsättningarna för regionalpolitiken au med bifalltill motion 1984/85:2943 yrkande 4 i motsvarande del, med anledning avpropositionen i motsvarande del samt med avslag på motionerna 1984/85: 2123 imotsvarande del och 1984/85:2951 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. 3.Den allmänna geografiska inriktningen av regionalpolitiken (mom. 4) () och i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.34 börjar "Gemensamt för" och på s. 35 slutar "avpropositionen" bort ha följande lydelse: Dennuvarande utvecklingen ger enligt utskottets mening anledning att se med oro påmöjligheterna att nä regional balans. Den förbättring i detta hänseende sområdde och håller nu påatt gå föriorad. Nettoflyttningen som ännu i huvudsak var riktad utfrån storstadsområden och andra tätbefolkade regioner mot mindre tätbefolkadeområden har ändrat riktning och påminner alltmer om mönstret islutet av och . Den här ändringen avflyttningsmönstret understöds också aktivt med arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Flyttningsbidraget har på förslag av regeringen förstärkts två åri rad, detta trots att det finns en rad undersökningar som visar att flertaletav de människor som dellog i den tidigare omflyttningsvågen drabbades av klaravälfärdsföriuster. Det finns inget som tyder på att de som utsätts för denökade geografiska rörlighet som man nu med olika medel vill uppnå skulle kommalindrigare undan. Detär mot den här bakgrunden som en ändrad helhetssyn på samhällsutvecklingen ärangelägen. Politiken inom alla väsentliga samhällsområden måste ges en sådanutformning att den motverkar de tendenser till ökad koncentration som kanspåras. Om inte detta sker blir regionalpolitiken som sägs i centernspartimotion 2915 endast en "rännil" som försöker påverka den storakoncentrationsströmmen. Det bör också noteras att regeringen inte förmåttutnyttja de senaste årens högkonjunktur för att på ett varaktigt sätt skapa enbättre regional balans. Flyttningsrörelserna har brutto aldrig varit större ännu, vilket speglar den osäkerhet som finns i mänga regioner om de egnautvecklingsmöjligheterna. Som framhålls i motion 2915 mäste varje region gesförutsättningar till utveckling och ha full tillgång till samhällets resurserpä olika områden och all den moderna teknik som utvecklas. Sker inte dettaförstärks den ovan beskrivna tendensen till en ny koncentrationsvåg, med merförödande sociala och ekonomiska konsekvenser än 1950- och 1960-talensutveckling. För att bana väg för denändrade samhällssyn som berörts ovan bör AU1984/85:13 154 - som föreslås i motion 1519 - göra ettuttalande om att konkreta politiska ställningstaganden på alla områden skallutgå från ett decentralistiskt synsätt. Behovet av ett sådant uttalandeframstår som särskilt angeläget mot bakgrund av att de krafter som förespråkaroch arbetar för ökad centralisering och koncentration i samhället för närvarandehar ett starkt politiskt stöd för denna inriktning. För att skallkunna fortlöpande tillse att detta uttalande följs upp i det praktiska handlandetbör som föreslås i motion 2940 regeringen i varje proposition till riksdagenange hur dess förslag påverkar möjligheterna all nå de regionalpolitiskamålen. Förslag som äventyrar dessa mål bör avvisas av . Med en sådaninriktning av regionalpolitiken tillgodoses också kravet i motionerna 2667 och2937 atl de regionalpolitiska insatserna skall göras i de områden av landet somhar de svåraste problemen. Den decentralistiskt inriktade regionalpolitik somutskottet här förordat fullföljs i det följande genom förslag innebärandefortsatt decentralisering och förstärkning av de regionalpolitiska medlen. Detgäller nedsättning av arbetsgivaravgifterna i främst stödområde A - dvs. dendel av landet som har de största regionalpolitiska problemen -, ökat stöd tillföretag som ökar sin sysselsättning inom stödområdena, förstärkt glesbygdsstödoch en fördjupning av det lokaliseringssamråd söm syftar till att påverka destörre företagen att lokalisera verksamhet inom stödområdena. Ett ytterligareväsentligt inslag är en förstärkning av länsstyrelsernas och utvecklingsfondernasmöjligheter att arbeta för fullföljandet av denna politik genom kraftigt ökadeanslag för Utvecklingsfrämjande insatser i länen. Vad utskottet här anfört med tillstyrkan av motionerna1519, 2915 och 2940 bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande den allmännageografiska inriktningen av regionalpolitiken attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:1519, 1984/85: 2915 yrkande 1 imotsvarande del och 1984/85:2940 samt med anledning av propositionen imotsvarande del och motionerna 1984/85:2667 i motsvarande del och 1984/85;2937 yrkande 1 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Den allmänna geografiska inriktningen avregionalpolitiken (mom. 4) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 34 börjar "Gemensamt för" och pä s. 35 slutar"av propositionen" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motionerna 2667 och 2937 är det viktigtatt de regionalpolitiska insatserna sätts in i de områden av landet söm har desvåraste AU 1984/85:13 155 problemen.Detta är viktigt med hänsyn till de begränsade budgetmedel som står tillförfogande, men det ökar också förutsättningarna att nå positiva resultat idessa regioner. Utskottet vill varna för den tendens som finns att sättain regionalpolitiska insatser så snart en region råkar i svårigheter, t. ex.genom branschkriser. Denna sammanblandning av temporära sysselsättningskrisersom kan drabba vilken region som helst i landet och beståendekonkurrensnackdelar som främst har sin grund i klimat och avstånd gör att destora regionala obalanserna består. Felprioriteringar av detta slag finnsockså i nuvarande ordning för nedsättning av socialavgifterna som är lika stori malmfälten som i Norrbottens kustland trots de uppenbara skillnader som finnsmellan dessa områden när det gäller lokaliseringsförutsättningarna. Utskottetåterkommer senare i betänkandet till denna fråga. Utskoitetvill tillägga med anledning av vad som anförs i motionerna 1519, 2915 och 2940om en mera decentralistisk inriktning av regionalpolitiken att en sådan följerom de regionala prioriteringarna av insatserna följer det mönster som anges imotionerna 2667 och 2937 och som utskottet ansluter sig till. Det anförda börbringas till regeringens kännedom. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse; 4. beträffande den allmänna geografiska inriktningenav regionalpolitiken att med bifalltill motionerna 1984/85; 2667 i motsvarande del och 1984/85:2937 yrkande 1 imotsvarande del samt med anledning av propositionen i motsvarande del ochmotionerna 1984/85:1519, 1984/85:2915 yrkande I i motsvarande del och1984/85:2940 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 5.Den allmänna geografiska inriktningen av regionalpolitiken (mom. 4 motiveringen) , , (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s.34 börjar "Gemensamt för" och på s. 35 slutar "avpropositionen" bort ha följande lydelse: har framhållit i det föregående med anledning av moderatasamlingspartiets kommittémotion 2951 är en politik som syftar till ett bättrefungerande näringsliv en förutsättning för en regional utveckling av landetsalla regioner. Den angivna sänkningen av skattetrycket, avvecklingen avlöntagarfonderna, omläggningen av arbetsmarknadspolitiken, insatser för jord-och skogsbruket m. m. syftar till att ge också svaga regioners näringslivmöjlighet att utvecklas. Den som förlorar sitt arbete på grund av strukturellaförändringar bör kunna ha ett alternativ till att flytta. AU 1984/85:13 156 Arbetsplatseri den egna regionen ger kanske inte samma ekonomiska fördelar som om manflyttar till någon annan region. Atl få behålla kontakten med släktingar,vänner och en ofta attraktiv natur är, liksom innehav av fastighet, emellertidting som värderas så högt att många vill stanna kvar i sin hemtrakt.Regionalpolitiken bör därmed utformas så att de regionala handikapp somnäringslivet möter i dessa delar av landet kompenseras. Det innebär attinsatserna skall, som sägs i motionerna 2667 och 2937, sättas in i de områdensom har de svåraste utvecklingsproblemen. Det innebär också attregionalpolitiken i allt väsentligt därmed får den decentralistiska inriktningsom förordas i motionerna 1519 och 2915. Utskottet utgår från atl regeringenvid beredningen av de förslag som läggs fram för gör den bedömningsom efterlyses i motion 2940 om hur förslagen påverkar möjligheterna att nå deregionalpolitiska målen. 6.Oförändrad befolkningsandel i storstäderna (mom. 5) () och i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.35 börjar "Kravet i" och pä s. 36 slutar "refererad del"bort ha följande lydelse: utvecklat i det föregående med tillstyrkan av partimotion2915 är risken nu stor att den regionala obalansen rubbas och inflyttningentill storstadsområdena tar ny fart. bör därför uttala som föreslås isamma motion att politiken på samtliga samhällsområden bör utformas så attstorstädernas andel av befolkningen långsiktigt hålls oförändrad. a. alt de gemensamma samhällsresurserna för vård, omsorg och servicefördelas så, att människor i alla delar av landet på ett rättvist sätt hartillgång till den gemensamma kakan utifrån de skilda förutsättningar som råder. Denhär beskrivna målsättningen för utvecklingen i storstadsområdena böråterspeglas i de nya planeringslal för länen som industriministern enligtpropositionen har för avsikt att senare lägga fram förslag om. Motion 2915liksom motion 2962 tillstyrks i denna del. Av det anförda framgår att det intekan bli aktuellt alt stimulera utvecklingen i storstadsområdena, vilket är denreella innebörden av yrkandet i motion 1459. Den motionen avstyrks avutskottet. Det anförda bör bringas till regeringeris kännedom. dels att utskouets hemställan under 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande oförändrad befolkningsandel i storstäderna att med bifalltill motionerna 1984/85:2915 yrkande 1 i motsvarande del och 1984/85:2962yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. AU1984/85:13 157 Utvecklingsprogram för landsbygden (mom. 7) () och i (c)anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 37 som börjar "Begreppet landsbygd" och slutar"ytterligare åtgärd" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion 1983/84: 2409 befinner siglandsbygdens befolkning och näringsliv i en svär situation. Den storabefolkningsulflyttningen , bl. a. som en följd avslorleksrationaliseringen inom jord- och skogsbruket, har satt djupa spår. Denutveckling som präglat de areella näringarna har också i hög grad kommit alt påverkaandra sektorer och näringsgrenar på landsbygden, t. ex. kommersiell service,kommunikationer och utbildning. Dess värre behandlas landsbygdens problem ochframlidsfrågor endast sporadiskt eller inte alls i samhällsarbetet.Samhällsplaneringen som till stor del är sektorsorienterad tar liten elleringen hänsyn till de speciella förhållanden som råder pä landsbygden. Såledestar t. ex. den närings-, bostads- eller ulbildningspolitiska planeringen intehänsyn till behovet av en positiv befolkningsutveckling på landsbygden. Ejheller beaktas behovet av hushållning med naturresurser. För att kunna skapa en levande landsbygd behövs enligtutskottets mening en bättre utvecklad samverkan mellan olika samhällssektoreroch planeringsinsatser än som sker. Det måste finnas en helhetssyn förlandsbygden. Därvid måste bosättning, bebyggelse, infrastruktur och näringslivav annat slag än de areella näringarna beaktas. Utskottet föreslår därför alt tar initiativ lillett utvecklingsprogram för landsbygden. Målsättningen med detta program skallvara att forma en strategi för en levande landsbygd. En levande landsbygd har betydelse för långt fler än demsom är direkt engagerade i de areella näringarna. Del gäller alla som ärbosatta på landsbygden. Ett stabilt landsbygdssamhälle bärs upp av det socialaoch kulturella nätverk som formas genom alla landsbygdsinvånare. Även stadsbygden och dess befolkning drar fördelar av enlevande landsbygd. Det gäller då inte bara i fråga om landsbygden som rekreationsområdeutan som en produktiv naturresurs inom ramen för de areella näringarna.Förädlingsindustrierna, som företrädesvis är lokaliserade till stadsbygden,bygger på de naturresurser som finns på landsbygden. En god hushållning mednaturresurserna blir därför av betydelse för andra än landsbygdens befolkning. Å andra sidan utgör stadsbygden en tillgång förlandsbygdens befolkning med hänsyn till den mer differentierade arbetsmarknadsom finns där. Funktioner inom service och administration avser ocksålandsbygdens befolkning. En levande landsbygd utgör den bästa förutsättningen fören god hushållning med naturresurserna, såsom skog, och vatten. AU 1984/85:13 158 Av dessa skäl bör ett långsiktigt utvecklingprogramför landsbygden utformas med följande huvudbeståndsdelar. - Jord- och skogsbruket måstestärkas. De senaste årens utveckling har lett till att det nu finns endast ettfåtal jord- och skogsbruksfastigheter kvar. Därvid bör kvarvarande små jord-och skogsbruksfastigheter kunna användas som bas för deltidsjordbruk ochdeltidsskogsbruk. - Inflyttningen till landsbygdenmäste stimuleras. Det kan bl.a. ske ge-' nom att kommunerna ger förtur tillbostadsbyggande på landsbygden före exploatering i tätorternas utkanter. Ettomvänt flytlningsbidrag, som premierar inflyttning till landsbygden, börutformas. - Kommunikationerna börutvecklas. Nuvarande principer för nedläggningsprövning av vissa bandelar ärotillfredsställande och måste ändras. - Särskilda stimulansformer börinfrias för utvecklingen av småskalig teknik. - Samordningen mellan olikasektorer med syfte att motverka nuvarande negativa utveckling för landsbygden. Enpå detta sätt utformad politik för landsbygden skulle också tillgodose syftenamed motion 657 som därför inte bör föranleda någon åtgärd. Enlandsbygdspolitik med den inriktning som här angetts fullföljs medätgärdsförslag frän som behandlas i annat sammanhang. ex. stödet till jordbruket i norra , utvecklingsåtgärder försmåföretag och insatser på kommunikationsområdet. Utskottet återkommer i detföljande till åtgärder på det regionalpolitiska området i fråga om bl. a.stödåtgärder i glesbygderna. Regeringenbör uppdra ät glesbygdsdelegationen att lägga fram förslag till ettutvecklingsprogram för landsbygden enligt de riktlinjer som angivits ovan. Riksdagenbör ge regeringen till känna vad utskottet här anfört med tillstyrkan av motion2409. dels att utskottels hemställan under 7 bort haföljande lydelse: 7. beträffande utvecklingsprogram för landsbygden att med bifalltill motion 1983/84:2409 samt med avslag på motion 1984/85:657 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. 8.Ansvarsfördelningen i regionalpolitiken såvitt avser SIND:s medverkan (mom. 8) (), (), ElverJonsson (fp), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjar "Utskottet vill"och på s. 39 slutar "aktuella delar" bort ha följande lydelse: Somframhålls i motionerna 2937 (fp) och 2951 (m) måste regionalpoliti- AU1984/85:13 159 ken arbeta över ett brett område som omfattar flera olikaämbetsverks ansvarsområde. Eftersom SIND;s huvuduppgift är industrifrägor kanen regionalpolitik under dess samlade ansvar väntas bli alltför snävt avgränsad.Dessutom är det så att SIND är ett ämbetsverk på samma ansvarsnivå som t. ex.arbetsmarknadsstyrelsen och och kan därmed inte gesmeningsfulla samordningsuppgifter gentemot dessa organ. Utskottet menar somnärmare utvecklas i motionerna - att SIND:s ansvarsområde inte heller passarför handläggningen av regionalpolitiskt stöd. Tillväxten inom näringslivetsker alltmer inom andra sektorer av näringslivet än industrin, och dessasektorer kan i ökad omfattning komma i fråga för regionalpolitiska åtgärder, t.ex. den privata service- och tjänstesektorn. Utskottet vill mot denna bakgrund betona attregionalpolitiken inte skall vara en regional industripolitik utan en generellpolitik för att ta vara på och utveckla de naturliga förutsättningarna förnäringslivet inom olika regioner i landet. Organisationen av detregionalpolitiska arbetet på central nivå bör därför ses över på nytt. Syftetbör därvid vara alt decentralisera ytterligare beslutsbefogenheter till länenoch återföra till beslut av regeringen de regionalpolitiska avgöranden somoundgängligen måste ligga på central nivå. bör ge regeringen till känna vad utskottet häranfört med instämmande av vad som anförs i refererade delar av motionerna 2937och 2951. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande ansvarsfördelningeni regionalpolitiken såvitt avser SIND:s medverkan attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:2937 yrkande 1 i motsvarande deloch 1984/85:2951 yrkande 1 i motsvarande del samt med anledning avprofjositionen i motsvarande del sorh sin mening ger regeringen lill känna vadutskoitet anfört. De regionalpolitiska medlens allmänna inriktning (mom.12) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 42 som börjar "Utskottet delar" och slutar"motsvarande del" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som förs fram i moderatasamlingspartiets kommittémotioner 2123 och 2951 att de regionalpolitiskamedlen i huvudsak bör vara generella. De generellt verkande medlen har den fördelen att debättre än de selektiva insatserna stämmer överens med marknadsekonomins sättatt fungera. De ger en prispåverkan som lätt kan uppfattas av alla företag ochpåverkar därmed deras underlag för beslut om verksamheters omfattning AU1984/85:13 160 och inriktning En fördel är dessutom att de generellamedlen är lätta atl administrera samt att de leder till en mindre snedvridningav konkurrensen än selektiva åtgärder. Grundläggande för de generellt verkande medlen är alltsåatt de ändrar förutsättningarna för näringslivels utveckling i en region. Inomvissa delar av landet finns emellertid sådana regionala handikapp att selektivaåtgärder bör komma i fråga. Dessa insatser bör som utskottet återkommer tillha formen av riskgarantilän som handläggs av främst länsstyrelserna. Vad utskottel här anfört och som också tillgodoser motion2937 i aktuell del bör bringas till regeringens kännedom. Motion 2943 som villlägga tyngdpunkten vid åtgärder med planekonomisk karaktär avstyrks. dels att utskottets hemställanunder 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande de regionalpolitiska medlensallmänna Inriktning att med bifall till motionerna 1984/85:2123 imotsvarande del och 1984/85:2951 yrkande 1 i motsvarande del, med anledning avpropositionen i motsvarande del och motion 1984/85:2937 yrkande I i motsvarandedel samt med avslag på motion 1984/85:2943 yrkande 4 i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. De regionalpolitiska medlens allmänna inriktning (mom.12) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 42 som börjar "Utskottet delar" och slutar"motsvarande del" bort ha följande lydelse: Från början hade det regionalpolitiska stödet enbartselektiva inslag, dvs. stöd lämnades först efter prövning i varje enskilt fall.Efter hand har stöd med mera generellt verkande drag införts. Exempel härpå ärtransportstödet och sysselsättningsstödet och nedsättningen avsocialavgifterna som beslutades . Generellt verkande stöd syftar tillatl göra förutsättningarna för näringslivets utveckling mera likartade i olikadelar av landet. Som framhålls i motion 2937 bordel regionalpolitiska stödetgöras i högre grad generellt verkande. De generellt verkande medlen förbättrar förutsättningarnaför näringslivet på etl sätt som lätt kan uppfattas av alla förelag ochpåverkar därmed deras underlag för beslut om verksamheters omfattning ochinriktning. En annan fördel med dessa medel är att de är lätta attadministrera. Grundläggande för de generellt verkande medlen är alltsåatt de ändrar förutsättningarna för näringslivets utveckling i en region. Meninom stora delar av vårt land är näringslivet inte ännu så väl utvecklat attdet i sådan grad kan dra nytta av de fördelar som de generella medlen ger attsysselsättningsproblemen därigenom löses. Selektiva åtgärder behövs därförenligt utskottets mening . Del finns här anledning AU 1984/85:13 161 påpeka att de två typerna av medel inte bör ses som varandras motsatser utansom komplement till varandra. Idet följande tar utskottet upp förslag i motion 2937 som gäller såväl enfortsatt utbyggnad av de generella insatserna bl. a. nedsättning avsocialavgifter och utjämning av teletaxor - som en vidareföring av nuvarandeselektiva insatser. Motion2943 som förespråkar åtgärder av närmast planekonomiskt slag avstyrks. _Motion2951 i aktuell del tillgodoses med vad utskoUet anfört ovan med instämmande ivad som föreslås i motion 2937. Utskottets uttalande i denna del bör gesregeringen lill känna. dels att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse: 12. beträffande de regionalpolitiska medlens allmännainriktning att med bifall till motion 1984/85:2937 yrkande 1 imotsvarande del, med anledning av propositionen i motsvarande del ochmotionerna 1984/85:2123 i motsvarande del och 1984/85:2951 yrkande 1 imotsvarande del samt med avslag på motion 1984/85:2943 yrkande 4 i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 11.De regionalpolitiska medlens allmänna inriktning (mom. 12) Lars-OveHagberg (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 42som börjar "När det" och slutar "motsvarande del" bort haföljande lydelse: Ettnytt mera långsiktigt grepp på regionalpolitiken är som framhålls i vpk:spartimotion 2943 nödvändigt. Som utskottet påpekat i det föregående är enfördjupning och spridning av de regionala problemen nu att vänta. Samtidigtsker en åtstramning i statsbudgeten och samhällssektorn.