bet · G801UU18 · 1984-12-31 00:00:00 — Mot den bakgrund som har angetts ansluter signäringsutskoltet lill uttalandet i motion 1984/85:2405 (m) att det är avutomordentligt stor betydelse att forskningssamarbete med EG utvidgasoch att därvid på ett så allsidigt och fullständigt sätt som möjligtdeltar i EG:s UU1984/85:18 30 gemensamma satsningar på industriell forskning ochutveckling inom vikliga framlidsseklorer. Utskottet stöder också motionärernasförslag all ett ramavtal om forskningspolitik i detta syfte skall ingås mellanSverige och EG. Ett ramavtal om forskningssamarbete mellan och EGär, som framgår av den inledande redovisningen, på väg att träffas. Med hänsyntill del som sagts finner näringsutskoltet detta värdefullt. Emellertidsynes de riktlinjer som har givits inför förhandlingar medSverige inte ge utrymme för den nära och självklara anknytning av tillEG:s gemensamma forskningssatsningar som förespråkas i motion 1984/85:2405 (m)och som även näringsutskottet finner önskvärd. Ett ramavtal av nu skisseratslag kan ha betydelse som pådrivande kraft för beslut om forskningssamarbete iolika konkreta frågor, men det har enligt utskoltets mening inte den utformningsom behövs för att svensk medverkan i EG:s strategiska forskning skallgaranteras på del sätt som är önskvärt. Ett mera ambitiöst avtal än del som nudiskuteras bör därför eftersträvas. Att del avtal som kan komma att träffasredan i sommar inte kan anses vara till fyllest framgår av statsminister uttalande i samband med hans besök hos EG . Uttalandelhar redovisats i det föregående. Han anförde bl. a. att svenska företag i sittsamarbete med EG önskar "ge sitt fulla bidrag på områden som telekommunikationer,elektronik, informatik etc." ESPRIT omnämndes vidare särskilt som exempelpå speciellt lovande potentiella samarbetsområden. Det nu aktuella avtaletmotsvarar inte dessa krav. Enligt naringsutskottets mening bör förhandlingarna om ettforskningsavtal med EG inriktas på att fä till stånd ett avtal som, i enlighetmed vad som sägs i motion 1984/85: 2405 (m), medger att verkligenbereds möjlighet alt komma med i de olika EG-samarbetsprojekt som initieras. Ett dellagande från svensk sida i EG:s forskningsprogramkommer att ställa krav pä finansiell medverkan från såväl statens som olikaintressenters sida. Svenska företag får inom ramen för de konkreta projekten iden utsträckning de önskar anmäla sitt intresse av att delta på föreskrivnavillkor. Det fortsatta arbetet på att söka uppnå ett ramavtal omforskningssamarbete av den innebörd som utskottet här har förordat börbedrivas i nära samarbete med de svenska företag som kan ha intresse av attdelta i EG:s forskningsprogram. UU1984/85:18 31 Ramavtal för forskningspolitiskt samarbete () och () anser alt den del av yttrandet -under rubriken förforskningspolitiskt samarbete- som börjar med "Näringsutskottetdelar" och slutar med "alt träffas" bort ha följande lydelse: Näringsulskollet delar motionärernas uppfattning om viktenav ett vidgat samarbete med EG i forskningsfrågor som är av betydelse bl. a.för den industriella utvecklingen. Eftersom är ett litet land medbegränsade forskningsresurser som måste utnyttjas effektivt anser utskottetdet naturligt att ett samarbete i första hand kommer till stånd på sädanaområden där ligger väl framme i fråga om kunskaper och kapacitet förindustriell vidareutveckling. Del är pä sådana områden som utbytet av ettforskningssamarbete med EG blir störst för bägge parter. Avtal omforskningssamarbete bör därför träffas från fall till fall. Del nu sagda innebär att näringsutskottel inte anslutersig till motionärernas förslag om ell ramavtal för forskningspolitisktsamarbete med EG som ger en automatisk möjlighet - och därmed sannoliktskyldighet - alt komma med i EG:s gemensamma forskningsprojekt. Ett ramavtal avdet allmänna slag som, enligt vad som har sagts i det föregående, nu är pä vägatt träffas mellan och om forskningssamarbete kommer knappast attunderlätta ett utvidgat forskningssamarbete i de former som näringsutskoltethär förordar och är därför inte särskilt meningsfullt. Sedan ett utvidgatforskningssamarbete med den av utskottet angivna uppläggningen väl har kommitlill stånd får erfarenheterna visa om någon form av övergripande avtal församarbetet behövs. Ramavtal för industripolitiskt samarbete , , och (alla m) anser att den del avyttrandet - under rubriken för industripolitiskt samarbete - sombörjar med "Ett av" och slutar med "om industripolitik"bort ha följande lydelse: Det ramavtal för FoU-samarbele som föreslås i motion 1984/85:2405(m) och som näringsulskottet har ställt sig positivt till syftar till attSverige och svensk industri skall fä delta i EG:s forsknings- och utvecklingsarbeteinom vikliga framlidssektorer för industrin. Det i motionen 'nämnda ESPRIT är ettav de viktiga projekten för svenskt deltagande inom ramen för ell sådantforskningsavial. Under förutsättning att också andra projekt av den typen kanaktualiseras för samarbete inom denna ram finner näringsutskoltet alt någotsärskilt avtal om industripolitik mellan Sverige-och EG inte behövs för allsyftet med motionärernas förslag skall nås. Utskottet utgår också från attparterna inom ramen för ett samarbelsavlal om forskning och utveckling skallkunna diskutera även andra frågor av UU1984/85:18 32 betydelse för ett utökat europeiskt industrisamarbete, t.ex. åtgärder som ger en gynnsam miljö för företagandel och stimulerarutvecklingen av konkurrenskraftiga förelag både inom och över nationsgränserna. Ramavtal för industripolitiskt samarbete () och () anser alt den del av yttrandet -under rubriken förindustripolitiskt samarbete- som börjar med "Ett av" och slutar med"om industripolitik" bort ha följande lydelse: Näringsutskoltet har uttalat sig för ett utvidgatforskningssamarbete med EG, efler särskild överenskommelse mellan parternafrån fall till fall, i bl.a. frågor av betydelse för den industriellautvecklingen. Vid en sådan uppläggning av samarbetet finner utskottet att ettsärskilt avtal om industripolitik mellan och EG inte behövs för att degrundläggande syftena med motionen skall nås. UU1984/85:18 33 1984/85:4 y om miljösamarbetet mellan och EG Genom beslut den 28 februari 1985har utrikesutskottet hemställt om yttrande av jordbruksutskottet över motion1984/85:2405 av m. fl. (m) såvitt avser yrkande 7. Yrkandet går utpå att i ett uttalande till regeringen borde understryka värdet avett utökat samarbete på det miljöpolitiska området mellan och EG. Önskemålet i motion 2405 om ettutvidgat miljöpolitiskt samarbete med EG motiveras bl. a. med all allt flermiljöfrågor har internationell betydelse. Detta visar inte minst de senasteårens intensiva debatt om försurningsfrågorna. Frågan om införande av blyfribensin och EG-staternas agerande i anslutning härtill utgör ytterligare exempelpå överväganden som i hög grad påverkar bl. Enligt motionen tordedel inte vara praktiskt möjligt för vårt land alt i dessa frågor föra enpolitik som i annat än enstaka detaljer avviker från dem som EG fattat beslutom. Det finns, anser motionärerna, flera anledningar att pröva möjligheternaatt bygga ut det existerande samarbetet med EG på det miljöpolitiska området.Synen på olika miljöfrågor har t. ex. stor betydelse när det gäller de olikaregler för handelsutbyte m. m. som kan ses som tekniska handelshinder. Ettutökat samarbete innebär vidare alt forskningsinsatser på europeisk bas harstörre möjligheter alt åstadkomma lösningar på svåra miljöproblem än den forskningsom görs enbart från nationell utgångspunkt. Utskottet kan instämma i bedömningen alt detinternationella samarbetet på miljövårdens område är värdefullt och i mångafall t.o.m. utgör en avgörande faktor när det gäller alt motverka föroreningaroch andra miljöproblem med internationell räckvidd. Vad beträffar förhållandetlill EG bör framhållas alt får anses ha väl utvecklade kontakter meddenna organisation på miljövårdens område. Verksamheten omfattar bl. a. ettregelbundet informationsutbyte och samverkan i särskilda expertgrupper. Ettmiljöpolitiskt samarbete förekommer för övrigt med flera andra mellanstatligaorganisationer-t. ex. , , ECE m.fl.-och inom ramen för vissa bilateralaöverenskommelser. Av stor betydelse är det omfattande samarbete som äger rummellan de nordiska länderna i ohka miljöfrågor, bl. a. försurningsfrågan. Idetta sammanhang vill utskottet erinra om att regeringen lagt fram enproposition om program mot UU 1984/85:18 34 luftföroreningaroch försurning (prop. 1984/85:127). I denna behandlas utförligt bl. a.utvecklingen av det internationella samarbetet med och andra länderi luftföroreningsfrågor m.m. (prop. s. 19 ff.). Detanförda synes innebära att det remitterade motionsyrkandet inte påkallar någotsärskilt initiativ från sida. Utskottet har självfallet ingenerinran mot att det miljöpolitiska samarbetet med EG utvecklas ytterligare.Däremot kan utskottet inte reservationslöst instämma i motionärernas bedömningrörande handhngsutrymme i vissa gemensamma miljöfrågor. Härvidlag börframhållas att motstridiga nationella intressen i många fall kan ha en negativinverkan på miljösamarbetet och graden av framgång i delta arbete. Det ärdärför enligt utskottets mening viktigt att man från sida fullföljersträvandena mot en hög ambitionsnivå även i det internationellamiljövårdsarbetet. Närvarande:Einar (), (), i (), GrelheLundblad (s), (), (), (),(), (), (), MargaretaWinberg (s), (), (), () och PaulLestander (vpk). PaulLestander (vpk) anför: Enligtmin mening hade,utskottet bort med större skärpa framhålla det angelägna i från sida bibehåller handlingsutrymmet och hävdar en självständigställning i det internationella miljövårdsarbetet. Det finns flera aktuellaexempel på hur miljöintressen fått ge vika när nationella ekonomiska intressenstått på spel. Så har skett t. ex. i samband med överläggningarna inom EG omåtgärder mot svavelutsläpp och mot bilismens föroreningar. Det är viktigt från sida med kraft verkar för en hög ambitionsnivå i detinternationella miljövårdsarbetet och att den inhemska miljöpolitiken får ensjälvständig utformning. UU1984/85:18 35 yttrande '"" 1984/85:4 y över motion om förbindelser med EG har den 28februari 1985 beslutat att hemställa om yttrande från finansutskottet övermotion 1984/85:2405 av m. fl. (m) om förbindelser med EG, ivad avser yrkande 8 om utökat samarbete mellan och EG på den ekonomiskapolitikens och valutapolitikens område. lämnade en medavseende på anslutningsformen öppen ansökan till EG. Det avgörande för densvenska regeringen var att neutralitetspolitiken skulle vara oförändrad och attde därav föranledda förbehållen kunde tillgodoses. Utvecklingen inom EG leddedock till all regeringen förklarade att ett medlemskap med hänsyntill neutralitetspolitiken inte längre var en realistisk möjlighet för Sverigesdel. Huvudmålet för förhandlingarna var emellertid alltjämt all uppnå nära,omfattande och varaktiga ekonomiska förbindelser med EG under hänsynslagandetill neutraliteten. slöts ett avtal med de ekonomiskagemenskaperna, som gav samma ställning som de övriga EFTA-länder somsökt anknytning till EG. På det ekonomisk-politiska och valutapoliliska området varplanerna inom EG under 1970-talel tämligen långtgående. Man tänkte sig en höggrad av samordning av den ekonomiska politiken. Man skulle inrätta en ekonomiskoch monetär union med bl. a. en gemensam centralbank. Dessa planer har emellertidinte kommit att förverkligas. Samarbetet har kommit att få en annan form. Imars startade samarbetet inom del s. k. EMS - Europeiska MonetäraSystemet. Syftet var att reducera växelkursfluktuaiionerna mellan de deltagandeländernas valutor och därigenom skapa en ökad monetär stabilitet i EG. Isystemet ingår inte några direkta åtaganden beträffande den ekonomiskapolitiken, men underförstått vilar del på förutsättningen all varje land somdeltar i EMS-systemel ser till att dess penning- och finanspolitik gradvisanpassas så att växelkursåtaganden kan infrias. Systemet kan således ses somett medel för att påskynda en ekonomisk-politisk anpassning och harmonise rapris- och kostnadsutvecklingen. I systemet ingick ursprungligen också att en fastareorganisation skulle skapas genom en europeisk monetär fond. Någon sådaneuropeisk central bank har emellertid ännu inte bildats. Av denuvarande tio medlemsländerna deltar och Grek- UU 1984/85:18 36 land ej i det s, k, kursarrangemanget i EMS. Italiendeltar under särskilda villkor. Det är möjligt även för länder utanför deneuropeiska gemenskapen att delta, men detta har inte skett. Systemet innebär att valutakursen tillåts variera inomvissa intervall, f, n, -I-- . När valutan passerat tre fjärdedelar av detmaximala rörelseut-rymmel förutsätts att någon typ av åtgärd vidtas för attbromsa kursrörelsen. Det kan vara interventioner, ändringar i penningpolitikeneller i den ekonomiska politiken, 1 sista hand vidtas en kursjustering. Ensådan skall formellt beslutas av medlemsländerna gemensamt. Vid dessajusteringar diskuteras också den ekonomiska politik som skall följa på en de-eller revalvering, I systemet finns också den europeiska vaUitaenheten. ECU,som är bokföringsenhet i systemet. Den fungerar också som reservvaluta. Lånmedlemsländerna emellan, förati bl. a. understödja växelkursålaganden, tas oftai ECU. Erfarenheterna av EMS motsvarar inte de långtgående planersom gjordes vid bildandet av systemet. Del kan emellertid konstaleras allväxelkursslabi-litelen i EMS-blockel har varit större än för andra vikligainternationella valutor. Detta beror bl. a. på att dollarkursen har haft enextrem utveckling. I den ekonomiska politiken har också storsamstämmighet rått beträffande att i första hand bekämpa inflationen. Växelkursjusteringar har gjorts vid ett flertal tillfällen- i genomsnitt vid ett eller ett par tillfällen . Senast gjordes enkursjustering . Dessa justeringar har endast delvis kompenserat förackumulerade skillnader i inflationstakt. Resten har förutsatts bli åtgärdadegenom intern kostnadsanpassning, I flera fall har det hänt att en regering intehar fått sina önskemål om kursjusieringar uppfyllda på grund av motstånd frånandra regeringar. Inom EMS är det således möjligt att i viss utsträckningpåverka andra EMS-länders kurspolitik, varför EMS förmodligen fungerar som etteffektivt instrument mot konkurrerande devalveringar, dvs. attanpassningsbördan skjuts över på andra länder. Sammanfattningsvis kan konstateras alt det övergripandemålet inte har kunnat uppnås även om en viss harmonisering skett påsenare tid. Den vidare utbyggnaden av EMS i enlighet med de ursprungligaplanerna har inte fullföljts. Bl.a. har frågan om inlemmande isystemet ännu inte lösts. Kursen på det brittiska pundet har påverkats kraftigtav all blivit ett oljeland. Den brittiska regeringen har ännuinte funnit tiden mogen att fullt ut ansluta sig till EMS. Det är också oklartnär och hur EMS-samarbetet kommer att påverkas av och Portugalsinträde i EG. I motion 2405 anförs att ettvästeuropeiskt land int'e kan utforma sin ekonomiska politik utan att ta hänsyntill utvecklingen i andra västeuropeiska länder. Delta ömsesidiga beroende harökat under i UU1984/85:18 37 takt med att handeln utvecklats och ekonomiernaintegrerats. Detta beroende gäller enligt motionärerna inte enbart ländernainom EG utan också i ett högindustrialiseral och starkt exportberoende land somSverige. Det finns enligt motionärerna skäl att gradvis bygga ut samarbetetmellan och EG-staterna t. ex. genom att också söka regelbundna samtalom den ekonomiska utvecklingen på politisk nivå. Det finns också starka skälatt åter överväga en svensk anknytning till de bredare västeuropeiska ansträngningarnaatt uppnå valutapolitisk stabilitet. Det finns enligt motionärerna mycketstarka långsiktiga skäl för att söka en anknytning till EMS av sammakaraktär som den hade med del s.k. orm-samarbetet . Utskottet vill med anledning häravanföra följande. Målsättningen för samarbetet med de europeiska gemenskapernamåste givetvis vara att samarbetet överensstämmer med grundläggandeutrikespolitiska värderingar och att detta inte heller kan väntas kommai konflikt härmed. förutsätter att utrikesutskottet vid sinbehandling av mofion 2405 gör dessa övergripande bedömningar av vad ett närmaresamarbete med EG kan komma att innebära. tar i detta yttrande endast upp frågan omett utökat samarbete mellan och EG på den ekonomiska politikens ochvalutapolitikens område. Ett av syftena med den ekonomisk-politiska samordningeninom EG är som framgått att minska svängningar i växelkurser, sysselsättningoch produktion. Fördelarna av en sådan samordning kommer och övrigaländer till del även om inte direkt deltar i EG:s samarbete på området.Utskottet har inte något att erinra mot att systemet med regelbundnaekonomisk-politiska konsultationer på tjänstemannanivå utvecklas vidare, t.ex. genom samtal om den ekonomiska utvecklingen på politisk nivå. Dessa kan,såsom framhålls i motion 2405, bidra till att förbättra kunskaperna på ömsehåll om del ekonomisk-politiska beroendets natur och betydelse. En rad kontakter på politisk nivå sker redan,vicepresident besökte och svenska statsrådhar besökt och planerar besök vid EG i , Vid dessa besök harkonstaterats en ömsesidig vilja att intensifiera kontakterna mellanEG-kommissionen å ena sidan och såväl enskilt som EFTA-länderna somgrupp å den andra. Mötena med EFTA:s ekonomiska kommitté och EG-kommissionenäger numera rum . Utskottet vill också erinra om att ett löpandeinformationsutbyte och samrådsförfarande för övrigt redan sker inom ramen förOECD där ä\en ingår. De ytterligare fördelar som skullekunna uppnå genom ett mer långtgående deltagande i EG:s ekonomisk-politiskasamordning skulle bestå i dels en förbättrad information, dels vissa begränsademöjligheter all påverka EG:s konjunkturpolilik, vilket får ställas mot de UU1984/85:18 38 krav som gemenskapen kan komma att ställa på den svenskakonjunkturpolitiken. En harmonisering av de ekonomisk-politiska medlen ochderas användning skulle innebära svårigheter för genom en minskadvalfrihet i den mån EG:s prioritering av stabilitets- och sysselsättningsmålenskiljer sig från den svenska. Det kan konstaleras att skiljer sigambitionerna avsevärt i och i EG:s medlemsländer när det gällersysselsättningen. Det bör vidare framhållas all inte kan delta i ettinternationellt samarbete som skulle kunna innebära alt mot sin viljakunde bindas vid beslut som har en klar utrikespolitisk innebörd. Det skullekunna undergräva omvärldens tilltro till viljan och förmågan att fullföljaneutralitetspolitiken. Ett deltagande för i det europeiska monetärasystemet, EMS, skulle kunna få långtgående konsekvenser för den ekonomiskapolitikens rörelsefrihet. 1 ett system med fasta växelkurser skulle t. ex.betalningsbalansproblem inte ha kunnat lösas genom växelkursändringar.Anpassningen vid obalans i de utrikes betalningarna måste således i ett sådantsystem ske med hjälp av andra ekonomiska åtgärder. Detta innebär naturligtvisytterligare en begränsning av den ekonomisk-politiska handlingsfriheten. Omsystemet utvecklas ytterligare mot en enhetlig valuta uppkommer svårigheter attbedriva en nationell kreditpolilik. En följd av åtagandena på valutaområdet skulle förSveriges del innebära alt den svenska valutaregleringen gentemot EG måsteupphävas. Utöver åtagandena i förhållande till skulle detta främstinnebära att måste släppa kapitalrörelserna fria avseende handeln medobligationer, aktier och andra värdepapper. Detta innebär all ökade krav skulleställas på den ekonomiska politikens övriga instrument. Frågor angående förändringar i den svenskavalularegleringen utreds f. n. av valutakommiltén (E 1977:03). Enligt vad somanförs i proposition 1984/85:153 om fortsatt valutareglering väntas kommitténslutföra sitt uppdrag . Utskottet förutsätter i likhet medföredraganden att så också sker. I propositionen föreslås också attvalutaregleringen i dess nuvarande utformning bör förlängas i avvaktan på deåtgärder som kan komma all vidtas med anledning av valulakommiiténs arbete.Utskottet anser i likhet med föredraganden att något beslut om ändringar i dennuvarande ordningen inte bör fattas innan resultatet av kommitténs översyn avhela valularegleringen föreligger. Utskottet anser därför inte all nubör vidta några åtgärder med anledning av de frågor om utökat samarbete mellanSverige och EG på den ekonomiska politikens och valutapolitikens område som tasupp i motion 2405. UU1984/85:18 39 avstyrker därförfrån sina utgångspunkter bifall till motion 2405 yrkande 8. Närvarande: (), (), (), (), (), (), FilipFridolfsson (m), (c), (), (),(vpk), i (s), (),() och (). , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 1 börjar med "lämnade" och på s. 2 slutar med"i EG" bort utgå, dels den del av utskottets yttrandesom på s. 3 börjar med "Ett av" och på s. 4 slutar med "yrkande8" bort ha följande lydelse: är en del av . Vårframtid är i många avseenden beroende av hur väl vi som nation förmår attdellaga i del vittförgrenade arbetet med att hävda ställning i världen.Vår industri är en del av den europeiska industrin och våra marknader tillmycket stor del europeiska. Vår sociala och kulturella utveckling sker undermycket starkt inflytande från den europeiska utvecklingen i övrigt. val i Europa-politiken gäller aldrig om vi skallsamarbeta med olika europeiska samarbetsorganisationer eller ej. Vårt valgäller endast hur vi skall gestalla detta samarbete på ett sätt som är bästförenligt med våra långsiktiga nationella intressen. slöts i ett avtal mellan Sverigeoch de europeiska gemenskaperna (EG) som var ett resultat av närmare ettdecenniums ansträngningar att söka knyta närmare ell vidgat europeisktsamarbete, främst på del handelspolitiska området. avtal med EG kom alt bli mindre omfattande än vadden uttryckt önskemål om. I en regeringsdeklaration den 10november 1970 och i ett memorandum uttalades önskemål om"omfattande, nära och varaktiga förbindelser" på en lång rad områden.En tullunion angavs som en lämplig bas för dessa omfattande, nära och varaktigaförbindelser. UU1984/85:18 40 Att avtalet kom alt bli merbegränsat än vad uttryckt önskemål om berodde på EG:s ovilja, efler detatt den ensidigt förklarat sig vilja avståfrån möjligheten alt i en förhandling pröva ett medlemskaps förenlighet med neutralitetspolitiken,att ge en annan ställning än de övriga EFTA-länderna som sökte någonform av anknytning lill EG. Trots att önskemål gick längre än någotannat EFTA-lands fick vi nöja oss med ett avtal med samma innehåll som dessa. EndastFinlands avtal skiljer sig, genom frånvaron av en s. k. utvecklingsparagraf,från de avtal som 1972 ingicks mellan EG och EFTA-staterna. Debatten inom EG, liksom debatten i om våraEG-relationer, handlade vid denna lid till stor del om de viltgående planer somfanns att bygga ut dels det ekonomisk-politiska och dels det utrikespolitiskasamarbetet. EG:s utveckling har knappastföljt det mönster som debatten då gav anledning all förmoda. Detta har ocksåinneburit, att relationer med EG kommit att utvecklas på ett delvisannat sätt än vad det då fanns anledning att förmoda eller befara. De vittgående planerna på att under 1970-lalet upprätta enekonomisk och monetär union, med bl. a. en gemensam centralbank, harrealiserats endast i sina inledande steg. Alt EG-samarbetet inte tagit de dramatiska steg framåt mott. ex. en ekonomisk och monetär union som diskuterades och 1971 haremellertid inte inneburit att samarbetet stått stilla. Tvärtom har samarbetetunder den period som gått tillförts en rad nya och viktiga dimensioner. har del svenska samarbetetutvecklats. Det kommer att gå in i en ny fas samtidigtsom en ny bas är lagd för samarbete med EG genom att detvästeuropeiska frihandelsområdet i dess helhet nu är etablerat och fungerande. Det finns därför enligt utskollet skål att också i ettnågot bredare perspektiv pröva formerna för och innehållet i det svenskasamarbetet i EG. har icke under detta decennium haft allbehandla frågan om vårt samarbete med EG.