bet · G801TU22 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet vill i det sammanhangeterinra om att det enligt den nya investeringsmodellen ankommer på regeringenatt besluta om ram för SJ:s upplåning i . Utskottetförutsätter därför att SJ hos regeringen aktualiserar angelägna och lönsammabeställningar av lok och vagnar vilka inte ryms inom den nu angivna ramen. Med hänvisning fill vad utskottet nu anfört avstyrksmotion 1984/85:2885 (c) i denna del. Av motion 1984/85:2888 (m) framgåratt motionärerna delar föredragandens uppfattning om nivån på investeringar itrafikrörelsens fasta anläggningar vid SJ under nästa budgetår, dvs. Motionärerna yrkar emellertid att endast den del av investeringarna som äratt hänföra till det ersättningsberättigade bannätet, vilka i motionenuppskattats till 90 milj. kr.. TU1984/85:22 77 skall finansieras över statsbudgeten genom anslaget D 2.Resterande del, 360 milj. kr., föreslås finansieras via . Häravföljer att motionärerna även yrkaren i förhållande till propositionen med 360milj. utökad statlig kreditgaranti till . Garantiramen föreslåssåledes uppgå till 960 milj. kr. Även med anledning av dessa yrkanden vill utskottethänvisa till vad som tidigare anförts beträffande finansieringsformerna förolika delar av SJ:s investeringsverksamhet. Motionärernas yrkande i denna frågahar tidigare avstyrkts av utskottet. Motionen avstyrks följaktligen även i nuberörd del. I motion 1984/85:2885 (c) yrkas attriksdagen godkänner vad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra SJ:svinterberedskap. Det kan enligt motionärerna ske genom ett system där SJ svåravinterdagar tillfälligt lånar in folk som håller banan i skick. Även utskottet anser det vara av stor vikt att SJförbättrar sin vinterberedskap och förutsätter också att så sker. Beträffandemetoderna härför anser dock utskottet att det med fördel bör kunna överlåtas åtSJ att närmare pröva desamma. Utskottet finner under hänvisning till detanförda motionen kunna lämnas utan åtgärd. I anslutning till anslagsfrågornatar föredraganden slutligen upp ett förslag av Stiftelsen om bildande av ett järnvägsmuseum i . Den planerademuseianläggningen består av äldsta normalspåriga järnväg liksom avSveriges äldsta bevarade stationshus. För ändamålet har stiftelsen hemställthos regeringen att viss egendom ställs till stiftelsens förfogande utan krav påersättning. järnväg (NBJ) införlivades med SJ /85. SJ har enligt propositionen inte något behov avanläggningarna i vilka anses ha ett stort kulturhistoriskt värde.Föredraganden finner det för sin del vara motiverat att i detta speciella falllåta SJ göra ett avsteg från huvudprincipen att vid överlåtelse av fast egendomta ut ersättning motsvarande marknadsvärdet för den egendom som överlåts. Hanföreslår därför att SJ till stiftelsen får överlåta fast egendom, spårmateriel,m.m. till ett beräknat värde av högst . utan krav på ersättning frånstiftelsens sida. Även utskottet finner sig med hänsyn till de speciellaomständigheterna i fallet kunna godta att så sker och tillstyrker följaktligenförslaget härom. 9.2.2 , m. m. I motion 1984/85:324 (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionenangående upprustning och utbyggnad av partiellt dubbelspår på . I motion1984/85:747 (fp) yrkas såvitt nu är i fråga altvästkustbanan börjar upprustas med TU1984/85:22 78 dubbelspår och att regeringen därmed beviljar extra anslaginom befintliga ramar, att beslutar att även sträckanGöteborg-Strömstad får extra anslag för upprustning inom befintliga ramar, att uttalar sig för att SJ startar en utredningom lämpligheten av att förlänga järnvägstrafiken att ävenfortsätta in i till Olso. I motion 1984/85:1363 (m) begärs likaledes att riksdagenhos regeringen anhåller om en skyndsam utredning som kan ligga fill grund fören utbyggnad av till . I motion 1984/85:1367 (s, m, c, fp) begärs utbyggnad avvästkustbanan enligt motionens förslag. I motion 1984/85:2256 (c) begärs att som sinmening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om utredning avförutsättningarna för en bättre bansträckning . I motion 1984/85:2566 (c) begärs att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbyggnad avjärnvägsförbindelserna från genom till som en del i ettstörre järnvägsnät med anknytning till kontinenten. I anslutning härtill begärsockså prioritering av vissa medel för snabbare upprustning av . I motion 1984/85:2567 (fp) begärs att uttalarsig för att regeringen aktivt bör medverka i arbetet med att förbättraeffektiviteten i transportsystemet i enlighet med projektet "ScandinavianLink". Med anledning av nämndamotionsyrkanden vill utskottet till en början framhålla att det alltjämt (jfrTU 1983/84:17) finner det vara synnerligen angeläget att förbättra kapacitetenpå . Mot bakgrund av att även SJ tidigare prioriterat denna frågahögt förutsätter utskottet att arbetena med den fortsatta utbyggnaden av banankommer till stånd i all den utsträckning och så snart så befinns möjligt medanlitande av såväl ordinarie investeringsmedel som de beredskapsmedel som kankomma att anvisas för ändamålet. Vidare vill utskottet erinra om att de nordiskafinansministrarna vid sitt möte i enats om storainvesteringar i bl. a. landsvägs- och järnvägsnäten i , finansieradegenom en ny särskild låneordning inom Nordiska investeringsbanken (NIB), m. m.Sålunda avses högst betydande medel (2 565 milj. under åren 1986-1990avsättas huvudsakligen för förbättringar av främst E 6 mellan och Göteborgsamt av järnvägsförbindelserna från genom och - åtgärdersom för örvrigt utgör huvuddelar i det s. k. Scandinavian Link-programmet.Frågorna härom har redan behandlats vid senaste session iReykjavik och resulterat i en rekommendation i enlighet med ministerrådetsförslag. Underhänvisning till det anförda finner utskottet de nämnda motionsyr- TU1984/85:22 79 kandena om inte nu påkalla någon särskildåtgärd från sida. Detsamma gäller yrkandet i motion 1984/85:2566 (c) omprioriteringen av vissa medel för utbyggnaden av . I denna fråga villutskottet dessutom hänvisa till sina uttalanden i det av numeragodkända betänkandet /85:13 (s. 17-19) om den för prövning av vägfrågorfastställda ordningen m. m. Fr. o. m. harlänshuvudmännen ansvaret för kollektivtrafiken. Det ankommer på dessa attförhandla med SJ om hur pendeltågstrafiken skall organiseras inom de skildaregionerna samt vilken ersättning SJ skall ha härför. Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottetyrkandet i motion 1984/85:747 (fp) att SJ skall få i uppdrag att undersökamöjligheterna att trafikera sträckorna samtGöteborg-Stenungsund-Uddevalla med pendeltrafik. 9.2.3 Vissa övriga investeringsfrågor I motion 1984/85:1052 (fp) yrkasatt hos regeringen begär dels utredning om möjligheten att införa ettsystem med snabbtåg i en ringlinje runt , dels prövning av frågan ominvesteringar i dubbelspår sträckan . I motion 1984/85:1991(s) aktualiseras också vissa härmed sammanhängande spörsmål samt hemställs attriksdagen hos regeringen begär förbättringar av den interregionala tågtrafikenför norra . I motion 1984/85:1057 (fp) yrkas skrivelse tillregeringen om den i motionen föreslagna "Mälarpendeln". I motion 1984/85:1973 (c) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om förbättradekommunikationer i . I motion 1984/85:2883 (s) yrkas attriksdagen uttalar sig för en snabbtågslinje , att riksdagenger regeringen till känna vad som anförs i motionen om att projekt efter linjenStockholm-Västerås-Örebro beaktas vid upprättande av objekt för sysselsättningsskapandeåtgärder samt att uttalar att för projektets genomförande olikalösningar bör kunna prövas vad gäller huvudmannaskap och finansiering avMälarbanan. Enligt utskottets uppfattning är den tätbefolkadeMälarregionen ett av de områden i där en utbyggd kapacitet och minskaderestider i SJ:s persontrafik utan tvekan skulle kunna få betydande effekter iform av ett ökat tågresande. Detta förutsätter emellertid betydande investeringsinsatserfrån SJ:s sida, vilka måste vägas mot angelägna satsningar även på andra håll ilandet. Utskottet förutsätter mot denna bakgrund att de i motionernaaktualiserade förslagen noga prövas i den fortlöpande investeringsplanering somsker inom SJ. Med tanke på den stora betydelse här berörda investeringsfrågorhar för närmast berörda regioner och befolkningsgrupper, m.m. TU1984/85:22 80 synes desamma också kunna komma att aktualiseras ianslutning till den beredskapsplanering för sysselsättningsfrämjande åtgärdersom enligt vad som förut nämnts kommer att genomföras. Vad utskottet nu anförttorde till väsentlig del tillgodose syftet med de nämnda motionerna. Motionernabör därför nu kunna lämnas utan särskild åtgärd från sida. Av i princip samma skäl och under hänvisning jämväl tillvad som anförts om planering för arbeten av sysselsättningskaraktär avstyrksyrkandena i motionerna 1984/85:1985 (s) om utvidgning av bangården i ,1984/85:2561 (s) om ny sträckning av Berslagsbanan, 1984,/85:923 (c) omtimmerterminal i och ny järnväg och 1984/85:440 (vpk)om timmerterminal i Tågsjöberg, 1984/85:737 (vpk) om ostkustbanans förlängningtill , 1984/85:1049 (vpk) om järnvägen . Likaledes av samma skäl som tidigare anförts avstyrksyrkandena i motionerna 1984/85:468 (vpk) i denna del, 1984/85:1068 (c),1984/85:1968 (fp) i denna del och 1984/85:1990 (s), samtliga om att riksdagenhos regeringen begär förslag till elektrifiering och upprustning av järnvägenKarlskrona-Kristianstad. Jämväl under hänvisning till detförut anförda avstyrker utskottet yrkandena i motion 1984/85:1960 (c) attriksdagen hos regeringen hemställer om utbyggnad av tillnormalspår och skapar en järnvägsförbindelse till på det sätt somföreslås i motionen, om fjärrtågsstalion i norra , omfjärrtågsförsörjningen för , och delar av samt omupprustning av Södra. Detsamma gäller motion 1984/85:2206 (vpk) yrkande 1 omutbyggnad av järnvägs- och bannätet i . Ej heller finner utskottetanledning att på det sätt som föreslås i motion 1984/85:2572 (c) nubegär att regeringen förhandlar med , luftfartsverketoch SJ i syfte att träffa avtal om en spårutbyggnad från viaMärsta-Arlanda till . Visst utrednings- och förhandlingsarbete mellanlandstinget, luftfartsverket och SJ m,n, pågår dock redan beträffande eventuellspårutbyggnad till . Under hänvisning bl. a. härtill finner utskottetmotionen inte påkalla någon åtgärd från sida. 9.3 Ersättning till för köp av vissatjänster Från anslaget betalas ersättningtill SJ för sådana tjänster som är önskvärda från samhällsekonomiskautgångspunkter men som inte är företagsekonomiskt motiverade för SJ somaffärsverk. SJ har i sin anslagsframställning begärt ersättning medsammanlagt 1 604 milj. kr. Av detta belopp avser merparten - 1 324 milj. kr. -drift av icke lönsamma järnvägslinjer. Vidare ingår i beloppet 10 milj. kr. TU1984/85:22 81 underhåll på bandelar som inte tillhör riksnätet, 2 milj.kr. för bibehållande av olönsamma järnvägsstationer på affärsbanenätet, 50milj. för trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar, 38milj. för vissa andra kostnader vid järnvägskorsningar samt 180 milj. kr.för fortsatta rabattåtgärder i persontrafiken. Vid beräkningen av ersättningen för driften av detersättningsberätfigade bannätet har i propositionen hänsyn tagits till deförändringar i trafiken som beslutats efter det att SJ redovisade sinanslagsframställning. Detta gäller vissa trafiknedläggningar, utökning avbannätet genom införlivningen av järnväg samt beslutet attfastställa ett basutbud på de bandelar som tillhör riksnätsdelen av detersättningsberättigade bannätet. Vidare har det befunnits angeläget attstimulera SJ att öka intäkterna och rationaliseringstakten på detersättningsberättigade bannätet. Besparingar på har därvid ansetts möjliga.Vidare har förutsatts att effektiviseringen av styckegodstransporterna medhjälp av C-samtekniken i samarbete mellan SJ och Svelast kan frigöra 20 milj.kr. Med utgångspunkt från SJ:s bedömning har slutligen förutsatts en något merdämpad kostnadsutveckling. Mot denna bakgrund har behovet av ersättningberäknats till 1 243 milj. kr. För förstärkt underhåll på bandelar som inte tillhörriksnätet och för bibehållande av olönsamma järnvägsstationer påaffärsbanenätet förordas 10 milj. kr., resp. 2 milj. kr. I propositionen erinras vidare om att särskilt bidrag på13,9 milj. kr. under innevarande budgetår utgår till trafiksäkerhetsfrämjandeåtgärder vid järnvägskorsningar. Härav avser 0,8 milj. kr.trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid korsningar mellan vägar och enskildajärnvägar för vilka är tillsynsmyndighet. Bidrag utgår för sådanatrafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar som huvudsakligenbetingas av vägtrafikens säkerhetskrav. Bidraget avser såvälvägskyddsanläggningar, exempelvis Ijus-och ljudsignaler och bommar, som andraåtgärder, t. ex. slopande av vägar, ersättningsvägar, plan-, profil- ochsiktförbättringar m. m. För samordning, utvärdering och utveckling avtrafiksäkerhetsfrämjande åtgärder i korsningar mellan väg och järnväg finns ensärskild delegation bestående av representanter för SJ, trafiksäkerhetsverketoch . Beslut om trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid plankorsningarföregås av samråd mellan de berörda parterna. Det totala antalet korsningar har kunnat minskas med ca350 . fanns 23 000 plankorsningar medspår tillhöriga eller trafikerade av SJ. Av dessa var helt utan skydd förvägtrafikanterna. Till detta kommer ea 1 200 korsningar mellan väg och enskildjärnväg. I sammanhanget understryks att SJ med egna medel ibetydande utsträckning bidrar till en bättre säkerhet vid plankorsningarna.Den totala resursinsatsen vid SJ under innevarande budgetår beräknas till ca50 milj. kr. Insatserna för att öka säkerheten vid järnvägskorsningar är alltsåbetydligt 6 1984/85.15 saml. TU1984/85:22 82 större än vad det statliga bidragets storlek i sig visar. Mot den här bakgrunden föreslås att under budgetåret1985/86 anvisas 14,1 milj. kr. för trafiksäkerhetsarbetet vidjärnvägskorsningar på SJ:s bannät. I enlighet med principen att staten skall stå för sådanakostnader som saknar motsvarighet hos SJ:s konkurrenter erhåller SJ särskildersättning även för vissa andra kostnader för järnvägskorsningar. Kostnadernaavser drift, underhåll och förnyelse av plankorsningar ochvägskyddsanläggningar samt bantekniskt underhåll vid korsningar mellanjärnvägar och allmänna vägar. För innevarande budgetår utgår ersättning med36,5 milj. kr. För /86 beräknas medelsbehovet till 38 milj. kr.i enlighet med SJ:s förslag. SJ erhåller för innevarande budgetår 105 milj. kr. iersättning för att upprätthålla lågprisprofilen i persontrafiken. Målet är somtidigare framgått att särskild kompensation för upprätthållande avlågprisprofilen skall behöva utgå som längst t. o. m. /87. SJhar, med hänvisning till att det nya utvecklingsprogrammet för persontrafikenoch det därtill knutna pris-och rabattsystemet tar tid att genomföra, hemställtatt avtrappningen av ersättningen genomförs med tyngdpunkt under senare delenav den treårsperiod under vilken ersättningen till SJ skall avvecklas. /86 har därför SJ begärt att ersättning skall utgå med 75 milj.kr. Föredraganden anser det emellertid nödvändigt att SJvidtar åtgärder i så snabb takt att man genom ökade trafikintäkter kankompensera en neddragning av den särskilda ersättningen i enlighet medriksdagens beslut. Detta innebär ett ersättningsbehov för /86 på70 milj. kr. SJ erhåller för innevarande budgetår 100 milj. kr. iersättning för de icke kommersiellt motiverade pensionärs- ochstuderanderabatterna. SJ hemställer att denna ersättning /86, efteruppräkning till nämnda års prisnivå, skall uppgå till 105 milj. kr. Rabattsystemet anses även i denna del böra kunna utformasså att behovet av statligt bidrag minskar . I avvaktan på att SJ seröver rabattreglerna och redovisar vilka förändringar i rabattsystemet som kanvara möjliga föreslås att ersättning utgår med 90 milj. kr. under budgetåret1985/86. Det sammanlagda medelsbehovet för ersättning till SJ förköp av vissa tjänster under /86 - anslag D 3 - uppgår därmed,med ändring av vad som tidigare anförts i årets budgetproposition underanslaget D 2, till 1 467,1 milj. kr. som också framgår av nedanståendesammanställning. Beloppet skall inte föras till statskapitalet. TU1984/85:22 83 1984/85 Propositionens för- - drift av det ersättningsberättigade bannätet 1 244,0 1 243,0 - förstärktbanunderhåll utanför riksnätet 10,0 10,0 - bibehållande avvissa olönsamma stationer 2,0 2,0 järnvägskorsningar 13,9' 14,1 - vissa övrigakostnader vid järnvägskorsningar 36,5 38,0 - fortsattarabattåtgärder i persontrafik på järnväg 205,0 160,0 ' Inkl. åtgärder vid korsningar mellan väg och enskildjärnväg. - Exkl.åtgärder vid korsningar mellan väg och enskild järnväg. Utskottet tillstyrker den sålundaföreslagna medelsanvisningen. Härav följer att yrkandena i motionerna1984/85:2552 (m) och 1984/85:2888 (m) om en begränsning av anslaget fill 1 400milj. Likaså avstyrks yrkandet i motion 1984/85:2890 (vpk) om enhöjning av anslaget till 1 482,1 milj. kr. Utskottet vill i anslutning härtillbeträffande uppkommen fråga om anslagets beteckning anföra följande. Anslaget är av föredraganden redovisat som obetecknat.Detta utgör enligt vad utskottet erfarit inget problem när det gäller merpartenav anslagsposterna. Däremot anses vissa olägenheter kunna uppstå när det gällerdelposten "förstärkt banunderhåll utanför riksnätet", där svårigheternaatt exakt beräkna belastningen på anslaget ett enskilt budgetår kan varabetydande. Utskottet förordar därför att anslaget fr.o.m. /86rubriceras som reservationsanslag. Eventuell besparing som redan underinnevarande budgetår kan uppstå på det obetecknade anslaget Ersättning tillstatens järnvägar för vissa tjänster bör därvid enligt utskottets uppfattningkunna föras upp som ingående balans på det nya reservationsanslaget. I motion 1984/85:2888 (m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ersättningsregler för trafik på detersättningsberätfigade järnvägsnätet. Såsom redan i proposifionen (s. 12) framhålls är det - medhänsyn till omfattningen av statens ersättning till SJ för att upprätthållatrafiken på det trafiksvaga bannätet - angeläget att ersättningssystemetutformas så att SJ ges ökad motivation att öka intäkterna och minskakostnaderna i trafiken. Härigenom minskar också belastningen på statsbudgeten.SJ har därför tidigare fått i uppdrag att bl. a., med utgångspunkt från deförslag som presenterades av separatredovisningssakunniga (Ds K1981:19), TU1984/85:22 84 redovisa förslag till utformning av ett merprestationsanknutet driftersättningssystem så att kostnadssänkningar ochintäktsökningar kan tillgodoräknas SJ i form av en förbättrad ekonomi. Föredragandenräknar med att SJ kommer att lämna en sådan redovisning . I avvaktan på resultatet härav och riksdagensställningstagande till kommande förslag härom finner utskottet motionsyrkandetnu kunna lämnas utan åtgärd. I motion 1984/85:523 (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionenom att utrusta förare av tåg och rälsbuss med lämpligt vapen för avlivning avskadade djur samt att förarna ges härför lämplig utbildning. Enligt vad utskottet erfarit studerar SJ fortlöpande olikalösningar på problemen med djur som uppehåller sig på järnvägsspåren. Därvidhar också möjligheten att utrusta personal med skjutvapen aktualiserats. Riskenför personskador har vid denna prövning beaktats liksom att risken för djurslidande förlängs om ett vapen inte hanteras på sakkunnigt sätt. Även frågan omsvårigheten att förvara skjutvapen i loken och i motorvagnarna underbetryggande former har övervägts i sammanhanget. Då större djur påkörts av tåguppges att rutinen inom SJ är att det inträffade - oftast per radio -snarastanmäls till trafikledning eller tågklarerare. Vanligen avlivar polisen sedanskadade djur. I vissa fall har SJ lokalt träffat avtal med jaktvårdsföreningaroch enskilda att vara behjälpliga då viltolyckor inträffat. Det förekommerockså att jaktkunnig banpersonal utrustad med skjutvapen medverkar. Föraren ärinte tvingad att ingripa. Det finns också ett visst motstånd hos tågpersonalenmot att använda skjutvapen. Det stora flertalet förare uppges sålunda intevilja ha den uppgiften. Enligt vad utskottet vidare erfarit har härmedsammanhängande frågor också aktualiserats vid överläggningar mellan SJ ochSvenska samernas riksförbund angående vissa ordnings- och säkerhetsfrågor. Det torde enligt utskottets uppfattning närmast få ankommapå SJ att i samråd med berörd personal och lämpligen efter fortsattaöverläggningar jämväl rtied närmast berörda samegrupper söka lösa här berördaproblem. Under hänvisning till det anförda finner utskottetmotionen ej böra föranleda någon särskild åtgärd från sida. TU1984/85:22 85 1. beträffanderiktlinjerna för järnvägspolitiken att a. lämnarmofion 1984/85:2888 (m) yrkande 16 utan åtgärd, b. avslårmotion 1984/85:2888 (m) yrkande 15, c. lämnarmotion 1984/85:2885 (c) yrkande 3 utan åtgärd, d. lämnarmotion 1984/85:2887 (m) utan åtgärd, e. lämnarmotion 1984/85:2888 (m) yrkande 1 utan åtgärd, f. lämnarmotion 1984/85:2890 (vpk) yrkande 1 utan åtgärd, g. medavslag på motion 1984/85:2886 (fp) yrkande 1 i motsvaran de delar i övrigt godkänner vad föredragande departementschefen i propositionen härom förordat. Ändrat kostnadsansvar för SJ 2. beträffandenedskrivning av statens järnvägars statskapital, finan siering av vissa investeringar genom lån i , statens järnvägars kortfristiga upplåning i samt vad regeringen i övrigt föreslagit beträffande ändrat kostnadsansvar för a. medbifall till regeringens förslag avslår motionerna 1984/ 85:1364 (fp) yrkande 6,1984/85:2555 (fp) yrkande 3,1984/85:2886 (fp) yrkande 1 i motsvarande delar samt yrkande 2 och 1984/ 85:2888 (m) yrkande 5, b. avslårmotion 1984/85:2888 (m) yrkandena 6 och 7, c. medbifall fill regeringens förslag avslår motion 1984/85:2885 (c) yrkande 4, d. medbifall fill regeringens förslag avslår motion 1984/85:2888 (m) yrkande 8, e. medbifall till regeringens förslag avslår motionerna 1984/ 85:2885 (c) yrkande 5 och 1984/85:2888 (m) yrkande 9, f. medbifall fill regeringens förslag avslår motion 1984/85:2888 (m) yrkande 10, g. medbifall till regeringens förslag avslår mofionerna 1984/ 85:2885 (c) yrkande 6 samt 1984/85:2888(m) yrkandena 11 och 12, h. med bifall till regeringens förslag avslår motion 1984/85:2885 (c) yrkande 7, i. medbifall till regeringens förslag och med avslag på motion TU1984/85:22 86 1984/85:2886 (fp) yrkande 1 i motsvarande del i övrigtgodkänner vad föredragande departementschefen härom anfört, j. avslår mofion1984/85:1364 (fp) yrkande 11. 3. beträffande statensjärnvägars gods trafik att a. medgodkännande av vad föredragande departementschefen i proposifionen har anfört beträffande möjligheterna att finansiera byggande och upprustning av industrispår avslår mofion 1984/ 85:2890 (vpk) yrkande 3, b. lämnarmofionerna 1984/85:351 (vpk), 1984/85:2555 (fp) yrkan de 2 och 1984/85:2890 yrkande 4 utan åtgärd, c. lämnarmotion 1984/85:2888 (m) yrkande 20 utan åtgärd, d. lämnarmofion 1984/85:2888 (m) yrkande 22 utan åtgärd, e. lämnarde likalydande motionerna 1984/85:1967 (vpk) yrkande na 1 och 2 a samt 1984/85:2559 (vpk) yrkandena 1 och 2 a samt mofion 1984/85:2890 (vpk) yrkande 2 utan åtgärd, f. medbifall till regeringens förslag lämnar motion 1984/85:463 (c) yrkande 4 utan åtgärd, g. medbifall till regeringens förslag lämnar motion 1984/85:2888 (m) yrkande 21 utan åtgärd, h. medbifall till regeringens förslag lämnar motion 1984/85:2888 (m) yrkande 23 utanåtgärd, i. medbifall till regeringens förslag och med avslag på mofionerna 1984/85:2885 (c)yrkande 8 och 1984/85:2890 (vpk) yrkande 5 godkänner att förordningen(1979:434) om godstransporter på olönsamma järnvägslinjer upphävs. 4. beträffande den interregionala busstrafiken attriksdagen avslår motion 1984/85:2888 (m) yrkande 14, 5. beträffande vissaservicefrågor m. m. att a. lämnarmofion 1984/85:387 (c) utan åtgärd, b. lämnarmotion 1984/85:1065 (m) utan åtgärd,