bet · G801SfU12 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet, som finner det värdefulltatt även föräldrar till barn mellan åtta och får möjlighet tillsärskilda kontaktdagar, avstyrker också bifall till motion 255. Vad gäller deni motion 250 (yrk. 6) väckta frågan om rätt lill tillfällig föräldrapenning närförälder inhämtar information och färdigheter för all ge handikappade barn enriklig omvårdnad vill utskottei erinra om att i den mån sådan föräldrapenninginte utgår i anslutning till vård av sjukt barn eller besök i samhälletsbarnhälso- SfU1984/85:12 19 vård-bar föräldrarna möjlighet att använda kontakldagarnaför ändamålet. Vid utskottsbehandlingen har diskuterats om inte begreppet"besök i samhällets barnhälsovård", varmed enligt förarbetena (prop.1975/76:133 s. 57) avses besök vid barnavårdscentral, skolhälsovård eller PBU,är alltför snävt avgränsat med hänsyn till att barn med speciella handikapp kanhänvisas till alternativa verksamheter i samhällets regi som inte täcks avlagstiftningen. Utskottet har under hand erfarit att riksförsäkringsverketgenom enskilda skrivelser uppmärksammats på problemställningen, och alt dennaockså kommer att uppmärksammas i samband med den kartläggning avhandikappslödet som f. n. pågår inom . Det slutiigaställningstagandet till omsorgskommitténs betänkande (SOU 1981:26), Omsorger omvissa handikappade, kan också påverka ett ställningstagande lill om begreppet"samhällets förebyggande barnhälsovård" bör utvidgas. Utskolletlägger därför inte fram något förslag i frågan utan förutsätter att regeringenhar sin uppmärksamhet riktad på problemställningen och vid behov vidtaråtgärder för att alla föräldrar skall ges möjlighet all uppbära föräldrapenningvid deltagande i verksamheter i samhällets regi som innesluter en förebyggandehälsovård för barnet. Motion 250 (yrk. 6) får härigenom anses besvarad.Utskottei är däremot inte berett förorda en utvidgning som innebär alt ävenbarnhälsovårdande verksamhet i privat regi eller förskoleverksamhet som intefaller inom samhällets barnomsorg skall grunda rätt till föräldrapenning, ochutskottet avstyrker därför bifall till motion 257 (yrk. Genom begränsningen av liden för uttag av föräldrapenningtill dess barnet fyllt , i stället för som f. n. , uppkommervissa övergångsproblem. 1 propositionen föreslås att dessa löses så altkvarvarande dagar med särskild föräldrapenning för barn födda åren 1980-1982får tas ut intill utgången av , Motsvarande avses gälla föradoptivföräldrar som fått barnet i sin vård något av dessa år. Förslaget idenna del har mött kritik i motionerna 257 (yrk, 1) och 253 (yrk. I denförstnämnda motionen anför m. fl. att de nya reglerna fårretroaktiv verkan om de tillämpas för barn som fölls föreikraflträdandelidpunkten. Motionärerna begär därför att nuvarande regler föruttag av föräldrapenning skall gälla för barn födda . m.fl. anser i motion 253 (yrk. 2) att det är mindre lämpligt alttvinga alla föräldrar som har barn i åldrarna all ta ut denresterande föräldraledigheten . Det kan också, anför motionärerna,uppslå problem på arbetsplatser om många föräldraledighetsdagar måste tas utunder . I stället bör övergångsbestämmelserna utformas så att föräldrarsom fått barn senast får rätt att ta ut resterande dagar tilldess barnet fyllt eller avslutat sitt första skolår. Ulskotiet kan inte förorda att övergårigsbeslämmelsernages en så vid utformning som föreslås i motionerna 257 och 253 eftersom dettaskulle innebära att uttaget av föräldrapenning skulle komma att administreras SfU1984/85:12 20 enligt två parallella system en bit in på 1990-talet.Propositionens syfte att åstadkomma administrativa förenklingar skulledärigenom omintetgöras. Tvärtom skulle en ökad administration bli följden.Utskottet har emellertid förståelse för att det i vissa fall kan uppstå problemom många föräldraledighetsdagar kommer att tas ul under en relativt kort tid.Utskottet föreslår därför att övergångsbestämmelserna utformas så att för barnsom är födda bör sparade dagar med särskild föräldrapenningkunna tas ut intill utgången av , dock med de begränsningar som följerav att sådan föräldrapenning får tas ut längst till dess barnet fyller åtta åreller därefter avslutar sitt första skolår. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna257 (yrk. 1) och 253 (yrk. I propositionen föreslås också vissa ändradeadministrativa rutiner inom föräldraförsäkringens område mot vilka utskottetinte har någon erinran. I anslutning härtill behandlar utskottet en fråga somväckts i motion 251 av . Motionären erinrar om att enligtnuvarande bestämmelser (3 kap. 17 § AFL) kan föräldrapenningen dras in ellersältas ned om en försäkrad under föräldraledigheten ändrar vistelseort utan attunderrätta och alt någon ändring i detta avseende inteföreslås i propositionen. Motionären erinrar vidare om alt det allmäntframhållits i propositionen att det är angeläget all regelsystemet inom denallmänna försäkringen ges en klarare och enklare utformning och alt föräldrarnai förväg måste kunna bedöma om de kan ha rätt lill ersättning i en uppkommensituation. Detta uttalande år, anför motionären, tillämpligt när det gäller denrelaterade bestämmelsen, och hon begär därför ett tillkännagivande om attenklare regler skall gälla för utbetalning av föräldrapenning utanför hemkommunen. Regeringen har uppdragit åt riksförsäkringsverketall kartlägga och redovisa erfarenheterna av bestämmelsen i 3 kap. 17 § AFL ochde tillämpningsföreskrifter som är knutna lill denna. 1 anslutning härtill börverket undersöka om de aktuella reglerna bör ges en utformning som är bättreanpassad till nuvarande förhållanden. Verket bör också pröva om det nuvarandesystemet med samma regler beträffande sjukpenning och föräldrapenning är demest ändamålsenliga eller om ett enklare regelsystem kan uppnås genom attbestämmelser direkt anpassas till de olika förutsättningar som gäller dels förde olika formerna av föräldrapenning, dels för sjukpenning. Inriktningen börvara att bestämmelserna utformas så att den försäkrade endast åläggs att lämnasådana uppgifter som kan anses helt nödvändiga för att ge försäkringskassanmöjlighet till godtagbar kontroll i ett enskilt försäkringsärende. Med hänsyn lill att syftet med motion 251 får ansestillgodosett genom det nämnda uppdraget finner utskottei att motionen intebehöver föranleda någon åtgärd. SfU1984/85:12 21 I föräldraförsäkringensföräldrabegrepp innefattas f. n., förutom biologiska föräldrar ochadoptivföräldrar, även den med vilken förälder är eller har varit gift ellerhar eller har haft barn om parterna stadigvarande sammanbor. Vidare likställsmed förälder den som tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran(nedan benämnd fosterförälder) vid tillämpningen av bestämmelserna omföräldrapenning i samband med barns födelse från den dag de får barnet i sinvård. Fosterförälder har också rätt lill föräldrapenning för fillfällig vård avfosterbarnet. Möjlighet finns slutligen för en förälder att avstå rätten altuppbära den särskilda föräldrapenningen fill fosterförälder. I propositionen föreslås vissa ändringar iföräldraförsäkringens föräldrabegrepp. Sålunda bör en rättslig vårdnadshavare,som inte är förälder men som har den faktiska vårdnaden om barnet, likställasmed förälder vad gäller rätlen lill såväl föräldrapenning som tillfälligföräldrapenning. Vidare skall den som sammanbor med en förälder underäktenskapsliknande förhållanden likställas med förälder vad gäller rätten lilltillfällig föräldrapenning. Däremot skall en fosterförälder, som inte har föravsikt att adoptera barnet, likställas med förälder endast vad gäller rättentill tillfällig föräldrapenning. Sistnämnda ändring motiveras med attföräldraförsäkringsförmånerna i sin nuvarande utformning har begränsadbetydelse för fosterföräldrar och alt sådana föräldrar i regel får fosterlön.Fosterförälder som får ett eget barn tillförsäkras en föräldrapenningmotsvarande lägst garantinivån i stället för, som f. n., en med fosterlönenreducerad föräldrapenning. I motion 254 (yrk. 1) av anförs att detför många ensamslående föräldrar kan innebära svårigheter på arbetsplatsen, omföräldern aldrig kan få hjälp av annan när barnet är sjukt. Motionären föreslårdärför att ensamstående föräldrar skall ha möjlighet att till försäkringskassananmäla någon nära anhörig, granne eller god vän som skulle kunna stanna hemmaoch vårda barnet när det blir sjukt. Samhällsekonomiskt, framhållermotionären, torde inte utgifterna för försäkringen öka härigenom. Utskottet har tidigare behandlat en motion med samma syftei betänkandet SfU 1982/83:16. Utskottet hänvisade då till all frågan tagitsupp under remissbehandlingen av föräldraförsäkringsulredningens betänkande SOU1982:36. Utskottet, som underströk att utskottet var införstått med degränsdragningsproblem som molionsförslagels genomförande kunde medföra, ansågdock alt remissinstansernas synpunkter borde prövas. Utskottet avstyrktemotionsförslaget med hänvisning till den då pågående beredningen avutredningens betänkande. Utskottet finner att ett genomförande av motionsförslageiskulle ytterligare kompHcera administrationen av föräldraförsäkringen, någotsom strider mot intentionerna bakom propositionen. På grund härav är utskottetinte berett att förorda en längre gående utvidgning av försäkringenspersonkrets SfU 1984/85:12 22 än vad som föreslagits i propositionen. Utskottettillstyrker således propositionen och avstyrker bifall till motion 254 (yrk.1). Vad gäller den föreslagna lagregleringen avföräldrabegreppet och därmed sammanhängande frågor föreslår utskottet vissaförtydliganden. Såsom framgår av förslaget lill ny lydelse av 4 kap. 5 § AFLgäller bestämmelserna om föräldrapenning i tillämpliga delar också vidadoption, varmed även avses att någon tar emot ett barn i avsikt att adopteradet. Ett motsvarande förtydligande bör tas in i 4 kap. 10 § såvitt gällerrätten lill tillfällig föräldrapenning i samband medmottagandet av ett barn i adoplionsavsikt. Vidare bör i den föreslagna lydelsenav 4 kap. 12 § orden "och år" utgå. Genom att tidpunkten då den försäkrade fått barnet i sinvård jämställs med tidpunkten för barnets födelse skall också de olikatidsgränserna, som börjar löpa från tidpunkten för barnets födelse när detgäller förmåner enligt 4 kap. AFL, räknas från den dag barnet tagits emot avadoptivföräldrarna eller de blivande adoptivföräldrarna. I propositionenslagförslag har detta endast särskilt markerats i ett fall, nämligen vad gällerfyraårsgränsen för uttag av föräldrapenning. Detta kan i adoptionsfallenföranleda tolkningsproblem vad gäller andra lidsgränser som är knutna lillbarnets ålder, och utskottet föreslår därför att någon särskild markeringenbart av fyraårsgränsen i 4 kap. 5 § inte görs. Däremot bibehållslagregleringen av lioårsgränsen vid adoption eftersom föräldrapenningen intekan utgå för barn över denna ålder. Sjukpenninggrundande inkomst vid föräldraledighet m. m. Såsom nämnts skall en kvinnassjukpenninggrundande inkomst inte sänkas , om hon slutarförvärvsarbeta eller minskar sin arbetstid tidigast före barnetsfödelse eller den beräknade tidpunkten härför. Vidare skall enligt föreskriftersom utfärdats av en förälders sjukpenninggrundandeinkomst inte sänkas under den lid föräldern är helt eller delvis ledig frånsitt förvärvsarbete för vård av barn, som inte har uppnått ett och ett halvtårs ålder. Detsamma gäller en förälder i oavbruten följd är ledigoch erhåller hel föräldrapenning eller en andel därav som åtminstone svarar motarbetstidens nedsättning. Om kvinnan därefter är gravid på nytt och barnetberäknas födas får den sjukpenninggrundande inkomsten inteheller sänkas. De nämnda möjUgheterna alt behålla en sjukpenninggrundande inkomstär således förmånligare än den allmänna rätlen all behålla densjukpenninggrundande inkomsten vid avbrott i förvärvsarbete eller vid minskningav arbetstiden än i följd. I propositionen framhålls att nuvarande bestämmelser medföratt en kvinna som stadigvarande börjar förvärvsarbeta i mindre omfattning äntidigare kan bli berättigad lill föräldrapenning SfU1984/85:12 23 för tillfällig vård av barn eller sjukpenning med högrebelopp än hennes inkomstbortfall ger anledning lill. Bestämmelserna föreslåsdärför ändrade så att förälderns sjukpenninggrundande inkomst inte skall sänkasunder den lid föräldern är helt eller delvis ledig för vård av barn, dock längsttill dess barnet fyller . Oavsett om den sjukpenninggrundande inkomstensänks då barnet fyller skall föräldern emellertid ha rätt tillföräldrapenning beräknad efter denna tidigare sjukpenninggrundande inkomst omdenna är högre än den gällande till dess barnet fyller . Om kvinnan vidutgången av denna lid är gravid på nytt och nedkomsten beräknas ske ellerfaktiskt sker kan hon också fortsättningsvis fåföräldrapenningen beräknad på motsvarande sätt. Propositionens förslag om förkortning av den tid varunderförälderns sjukpenninggrundande inkomst inte får sänkas kritiseras i motion 250(yrk. 3) av m. fi. Motionärerna framhåller all alla kvinrior intekan återgå i arbete efler föräldrapenningens upphörande, bl.a.därför att barnomsorgen är otillräckligt utbyggd. Eftersom kvinnanfortfarande har huvudansvaret för hem och barn måste enligt motionärerna en delkvinnor välja deltidsarbete. Förslaget innebär då en försämradekonomisk trygghet för kvinnan vid sjukdom och vid utnyttjande av dentillfälliga föräldrapenningen. Motionärerna yrkar därför att densjukpenninggrundande inkomsten inte skall sänkas förrän barnet är ett och etthalvt år. Ulskotiet vill erinra om all sjukpenning och fillfälligföräldrapenning i princip avser all ersätta den uppkomna inkomstförlusten. Normalt rör detta sig om kortare perioder. Föräldrapenningen är däremot i första hand avsedd att läcka inkomstförlust som hänför sig till tiden före barnets födelse och utgår vanligtvis under längre sammanhängande tidspe rioder. Förslaget innebär härvidlag en förbättring i förhållande lill gällande bestämmelser eftersom den tid, varunder föräldrapenningen kan utgå enligt den tidigare - vanligtvis högre - sjukpenninggrundande inkomsten, förlängs . Ulskotiet som finner propositionens förslag väl avvägt avstyrker bifall ilj motion 250 (yjk. I motion 254 (yrk. 2) av begärs etttillkännagivande om att man och kvinna skall vara likställda vad gäller rätlenatt få föräldrapenningen beräknad på en tidigare sjukpenninggrundande inkomstnär ett barn föds inom efter det ett tidigare barn fölls. Bakgrunden lill den redan nu gällande bestämmelsen är ettantagande att kvinnan på grund av graviditeten är förhindrad att återgå iarbete eller öka sin arbetsinsats. Hon bör av denna anledning medges enytterligare förlängning av tiden för sitt försäkringsskydd. Några vägande skälför att utsträcka tiden för rätt till föräldrapenning enligt tidigare högrenivå även för mannen föreligger inte enligt utskottets mening. Utskottetavstyrker därför bifall till motionen. Utskottetvill i anslutning till del nu föreliggande förslaget göra några SfU1984/85:12 24 Förslaget om att den sjukpenninggrundandeinkomsten får behållas till dess barnet fyller ell år innebär som nämnts enutvidgning av den generellt föreliggande möjligheten all avbryta eller minskaförvärvsarbete under kortare lid än utan alt densjukpenninggrundande inkomsten sänks. Däremot innebär regeln inte någoninskränkning i denna generella rätt. Är en förälder helt eller delvis ledig förvård av barn än gäller sålunda de allmännareglerna för bibehållande av den sjukpenninggrundande inkomsten, oavsett ombarnet fyller . Detsamma är fallet om barnetfyllt , när avbrottet i eller inskränkningen av förvärvsarbetet sker. När det gäller rätten att beräkna föräldrapenningen på entidigare sjukpenninggrundande inkomst till dess barnet har fyllt - ellervid ny graviditet även fortsättningsvis - uppfattar utskottet propositionensförslag på så sätt att en anpassning till löneutvecklingen inom yrket skallkunna ske av den tidigare sjukpenninggrundande inkomsten, som kan ligga lillgrund för föräldrapenningen. Eftersom det här inte är fråga om en kvarstående(vilande) sjukpenninggrundande inkomst ulan endast en beräkningsgrund förföräldrapenningen bör möjligheten lill anpassning lill löneutvecklingenregleras i 4 kap. 6 § AFL. Gällande bestämmelser om skyldighet att registrerany sjukpenninggrundande inkomst, anmälan av inkomständringar eller tidpunkt förändrad giltighet av ny sjukpenninggrundande inkomst kan inte heller tillämpasför en sjukpenninggrundande inkomst som i realiteten har upphört att gälla.Utskottet förutsätter därför att försäkringskassorna vid varje period av uttagav föräldrapenning, som skall beräknas på den tidigare sjukpenninggrundandeinkomsten, gör en fristående beräkning av anpassningen till löneutvecklingen. Såvitt gäller adoptivföräldrar och blivandeadoptivföräldrar anser utskottet det rimligt att eltårstiden, under vilken densjukpenninggrundande inkomsten inte får sänkas, beräknas från den dag barnettagils emot. Utskottet föreslår att 3 kap. 5 § tredje stycket 5. AFLkompletteras i enlighet med del anförda. Någon motsvarande komplettering nårdel gäller den i 4 kap. 6 § angivna tvåårstiden behövs inte, eftersom enmotsvarande rätt alt vid adoption räkna tiden från den tidpunkt den försäkradefått barnet i sin vård följer av 4 kap. 5 §. Vidare bör i 3 kap. 5 § tredjestycket 5 begreppet "eget barn" ändras, så att lagrummet omfattarinte bara biologiska barn eller adoptivbarn utan även barn till sådan försäkradsom likställs med förälder när det gäller möjligheten att vara ledig för vårdav barnet. Utskollet föreslår slutligen att 4 kap. 6 § fjärde stycketkompletteras med orden "eller föds barnet inom nämnda lid". Härigenomuppnås såväl det i propositionen angivna syftet som en överensstämmelse medbestämmelserna i 3 kap. 5 § tredje stycket 4. Författningsregleringen av de nu aktuella ändringarnaåterfinns i propositionens lagförslag 1, som i dessa delar skall träda i kraftden . Såsom framhållits i propositionen (s. 119) får ändringarna ipraktiken verkan först SfU1984/85:12 25 Utskottet föreslår därför alttidpunkten för ikraftträdandet ändras i enlighet härmed och att bestämmelsernai fråga las in i utskottets lagförslag 5. Ledighet för vård av barn Enligt lagen (1978:410) om rätttill ledighet för vård av barn m. m. har arbetstagare som är förälder,fosterförälder eller som stadigvarande sammanbor med förälder med vilken hanär eller har varit gift eller har eller har haft barn, rätt lill viss lidsledighet för vård av barn. Ledigheten kan tas ut som hel ledighet till dessbarnet uppnått ett och och som förkortning av arbetstidentill tre fjärdedelar av normal arbetstid lill dess barnet har uppnått åtta årsålder eller den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret.Härutöver har en arbetstagare rätt till hel ledighet under tid då arbetstagarenuppbär hel föräldrapenning och till förkortning av arbetstiden till hälfteneller till tre fjärdedelar under tid då arbetstagaren uppbär halv ellerfjärdedels föräldrapenning. Kvinnliga arbetstagare har därutöver rätt lill visstids ledighet i anslutning till nedkomsten och för all amma barnet. För rätten till ledighet finns bl. a. krav på vissanställningstid och att ledigheten förläggs på visst sätt. I propositionen föreslås att även arbetstagare som ärrättslig vårdnadshavare skall ha rätt till ledighet på samma villkor som enförälder. Vidare föreslås att arbetstagare som stadigvarande sammanbor med enförälder skall ha rätt till ledighet när tillfällig föräldrapenning utges. Utskottet biträder förslagen men har vissa erinringar mot författningstexten.Avsikten med den föreslagna ändringen i 4 § första stycket lagen om rätt lillledighet för vård av barn m. m. är att inte bara en arbetstagare som kommer allomfattas av föräldrabegreppet enligt 1 § skall ha rätt till ledighet i sambandmed att han eller hon uppbär föräldrapenningförmåner utan en motsvarande rättskall föreligga för en arbetstagare som kommer att omfattas avföräldrabegreppet i 4 kap. AFL. Eftersom den föreslagna lydelsen av 4 § endastinnefattar vissa arbetstagare enligt AFL:s föräldrabegrepp och detta skiljersig från ledighetslagens föräldrabegrepp lägger utskottet fram ett förslag lillny lydelse av 4 § första stycket. När en försäkrad är intagen påsjukhus för sjukvård eller förlossningsvård utgår ersättning från den allmännaförsäkringen till den som driver sjukhuset med . För den somuppbär hel förtidspension upphör rätten till ersättning från försäkringen efter365 vårddagar. Sjukvårdshuvudmannen har därefter rätt att ta ut avgift avpatienten för vården. Omsjukpenning utgår under sjukhusvistelsen har rätt SfU1984/85:12 26 att göra avdrag på sjukpenningen med f.n. samma belopp, 45kr., som utgetts för sjukhusvården, dock högst med en tredjedel avsjukpenningbeloppet. Den försäkrade skall dessutom alltid vara garanterad ensjukpenning om lägst . Lagtekniskt torde en motsvarande möjlighet finnasall göra avdrag på föräldrapenningen för utgiven ersättning för förlossningsvård.Denna möjlighet har dock inte kommit lill användning vid tillämpningen avbestämmelserna. Under remissbehandlingen av föräldraförsäkringsutredningensbelänkande har förhållandet påpekats av , som föreslagiten ändring av lagbestämmelserna så alt möjlighet att göra avdrag påföräldrapenningen vid förlossningsvård inte längre skall finnas. I propositionen föreslås all liden för förlossningsvårdinte skall inräknas i den begränsade sjukhjälpstiden för förfidspensionärer.Däremot föreslås att avdrag för försäkringens ersättning för förlossningsvårdenskall göras även när föräldrapenning utgår. Motivet för det senare förslaget äratt inte skilda regler skall gälla beroende på om sjukpenning ellerföräldrapenning utgår vid sjukhusvården. Avdrag på föräldrapenningen skall dockgöras med högst en tredjedel av föräldrapenningen och denna skall allfid utgesmed lägst garaniinivån, . I motionerna 250 av m. fl. 10), 252 avRune m.fl. (yrk. 2), 253 av m.fl. (yrk. 4) och 257av m.fl. (yrk. 5) hemställs om avslag på förslaget om avdrag påföräldrapenningen för ersättning för förlossningsvård. Motionärerna anser attförslaget står i strid med principen om att mödravård och förlossningsvård börvara gratis. I motion 257 kritiseras dessutom förslaget därför att det inteberetts på vederbörligt sätt. Utskottet anser att den kritik som riktals mot förslagetom avdrag på föräldrapenningen är befogad och tillstyrker bifall till motionerna.Propositionens förslag i motsvarande del bör således avslås av riksdagen.Däremot tillstyrker utskottet bifall till propositionen såvitt gäller förslagetom att de dagar en förtidspensionär vistas på sjukhus för förlossningsvård inteskall inräknas i den begränsade sjukhjälpstiden. Hemmamakeförsäkringen och den frivilligasjukpenningförsäkringen Den som inte har ensjukpenninggrundande inkomst som överstiger , kan varasjukpenningförsäkrad genom den s, k, hemmamakeförsäkringen. Förutsättningarnahärför är att den försäkrade antingen är gift och stadigvarande sammanbor medsin make eller stadigvarande sammanbor med barn eller med någon medvilken den försäkrade har varit gift eller har eller har haft barn, Sjukpenningutgår under dessa förutsättningar med . Hemmamakeförsäkradeoch sådana försäkrade som skulle ha varit SfU1984/85:12 27 hemmamakeförsäkrade om de inte haft förvärvsinkomst harmöjlighet att teckna en frivillig sjukpenningförsäkring hos denförsäkringskassa där de är inskrivna. De kan därmed få ett sjukpenningtilläggsom ger en sammanlagd sjukpenning av högst . Den frivilligasjukpenningförsäkringen kan också tecknas av sådana studerande som till följdav studier, som beräknas pågå under , inte alls eller endasti liten utsträckning ägnar sig åt förvärvsarbete. Frivilligsjukpenningförsäkring kan i princip endast meddelas den som inte fyllt 55 åroch som har god hälsa. Den frivilliga sjukpenningförsäkringen finansieras genomavgifter från de försäkrade. Dessutom utgår statsbidrag av vadförsäkringen betalat ut i sjukpenning eller sjukpenningtillägg. Del årligaöverskottet från försäkringen avsätts till en särskild fond.