bet · G801TU22 · 1984-12-31 00:00:00 — Förvaltningsbolaget skall i enlighet med aktiebolagensföreskrifter förvärva, förvalta och avyttra aktier, ställa erforderlig borgengentemot dotterbolag och andra bolag vars aktier förvaltas avförvaltningsbolaget samt vidare, i egenskap av bolagsstämma, besluta omändringar i dessa bolags bolagsordningar. Föredraganden framhåller i dettasammanhang att det är viktigt att sådana förändringar av verksamhetensinriktning som är av större betydelse för koncernen prövas av koncernstyrelsen. Regeringen föreslås få bemyndigande att medgeSJ rätt att teckna aktier i förvaltningsbolaget, att ställa erforderlig borgenför förvaltningsbolagets räkning och att i mån av behov göra erforderligaaktieägartillskott i bolaget. Behovet av aktiekapital beräknas uppgå till ca100 milj. kr. vilket beräknas kunna fillgodoses genom ianspråktagande avbefintliga medel inom bolagsgruppen. Det är enligt föredraganden omöjligt att förutse om någraförändringar i bolagsbilden inom koncernen kan bli aktuella innanförvaltningsbolaget påbörjar sin verksamhet. Om förändringar i form av förvärveller avyttring av aktier aktualiseras av SJ föreslåsdärför att det får ankomma på regeringen att besluta i varje enskilt fall,oavsett aktiernas värde, med utgångspunkt i den koncernstrategi som redovisas ipropositionen. Det bör vidare enligt föredraganden ankomma på regeringen att isamband med att beslut fattas om bildande av förvaltningsbolaget, närmare angede bolag vars aktier skall förvaltas av förvaltningsbolaget. Aktier i intressebolag med verksamhet som har direktjärnvägsanknytning föreslås förvaltas direkt av SJ. Dotterbolaget SJ Investföreslås kvarstå som dotterbolag direkt under SJ på grund av bolagetssärställning som finansieringsbolag för verkets egna investeringar. För de fall SJ även fortsättningsvis kommer att förvärvaoch avyttra akfieposter i bolag vars aktier inte är avsedda att förvaltas avförvaltningsbolaget föreslår föredraganden att nuvarande regler ävenfortsättningsvis bör gälla. får SJ efter medgivande avregeringen - intill ett belopp av 2 milj. kr. utan medgivande i detsärskilda fallet - förvärva, förvalta och avyttra aktier i bolag. Regeringenbeslutar vidare i varje särskilt fall utan medgivande om borgensåtagandenintill ett belopp på 10 milj. kr. per företag om borgensåtagandet följer avaktieinnehav. Föredraganden föreslår att beloppen höjs till 5 milj. kr. förförvärv, förvaltning och avyttring av aktier och till 15 milj. kr. TU1984/85:22 69 förvaltning och avyttring av aktier upp till ett värde av500 . i varje särskilt fall bör dock enligt föredraganden få beslutas avSJ utan regeringens godkännande. 8.2 Ställningstagande till förslagen Utskottet vill inledningsvis erinraom att utskottet uttalat önskemål om ett närmare samarbetemellan SJ och de i ingående bolagen. Förslagen i propositionenbeträffande koncernstrategi och bildande av ett förvaltningsbolag mellan SJ ochSJ:s dotterbolag ligger enligt utskottets mening i linje med dessa önskemål.Ett väl fungerande samarbete mellan såväl SJ och dotterbolagen som mellan deolika dotterbolagen utgör enligt utskottet en förutsättning för att deekonomiska mål som ställs upp med den i propositionen föreslagna och avutskottet förordade investeringsmodellen skall kunna uppnås. Av propositionen framgår att koncernfrågorna liksom fråganom SJ:s kostnadsansvar har behandlats av en interdepartemental arbetsgrupp därockså SJ och verksledningskommittén varit representerade. Enligt utskottetsmening kan mot bakgrund bl. a. härav samt vad i propositionen i övrigt anförtsde nu framlagda förslagen läggas till grund för beslut. Utskottet avstyrkerdärför motion 1984/85:2890 (vpk) i denna del i vilken föreslås att riksdagenbeslutar avslå propositionen i vad avser frågan om ochorganisation på bolagsbasis och som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förnyad utredning av . Utskottets uppfattning är att den i propositionenredovisade koncernstrategin synes utgöra en lämplig grund för den fortsattajärnvägspolitiken och för samarbetet inom . Det bör i sammanhangetunderstrykas att samordningsmöjligheter av högst betydande omfattning därviderbjuds både inom ramen för koncernen och med företag utanför denna. Av stor betydelse för möjligheterna att uppnå ytterligaresamordningsfördelar är enligt utskottet den modifierade syn på konkurrenseninom transportsektorn som propositionen ger uttryck för och som innebär att deti första hand är olika transportlösningar innehållande kombinationer av fleratrafikslag som skall konkurrera med varandra. I detta sammanhang bör understrykasatt SJ så långt möjligt bör försöka få lastbilsföretagen att anlita järnvägenför undervägstransporter i stället för att man skall konkurrera om varjeenskild kund och transportrelation. En sådan utveckling är enligt utskottetsuppfattning en förutsättning inte bara för att kombitrafiken skall utvecklas ienlighet med vad utskottet tidigare anfört utan också för att den nyakoncernstrategin totalt sett skall kunna genomföras. Av vad som anförts följer, vilket utskottet särskiltvill understryka, att den verksamhet som bedrivs i dotterbolag till skallutgöra ett naturligt komplement till SJ:s egen verksamhet. SJ och dotterbolagenskall alltså ha ett gemensamt intresse av att utveckla järnvägstrafiken och ökaSJ:s marknadsandelar. Det är alltså utskottets uppfattning att det inom SJ- TU1984/85:22 70 koncernen inte skall förekomma verksamheter somkonkurrerar med varandra. Om ytterligare verksamheter skall inordnas ikoncernen skall på motsvarande sätt gälla att de skall bidra till att stärkaSJ-gruppens och då främst järnvägens konkurrenskraft. Utskottet finner sig även kunna godta vad i propositionenanförts beträffande de övriga delarna av den föreslagna koncernstrategin.Enligt utskottets mening är det således naturligt att så långt möjligt samlakompetens och resultatansvar för ett speciellt verksamhetsområde till ett endabolag när detta är möjligt. Likaså bör inom koncernen normalt inte finnasföretag med verksamhet med enbart tillverkningskaraktär om inte särskilda skälför detta föreligger. Det är också väsentligt att förslag om att avskilja delarav SJ:s egen verksamhet till dotterbolag föregås av mycket noggranna analyserav för- och nackdelar. Utgångspunkten för om en verksamhet skall bibehållas inomaffärsverkets ram eller om den skall skiljas ut från SJ skall vara på vilketsätt den största effektiviteten uppnås. En av grundförutsättningarna för att den nyakoncernstrategin skall kunna genomföras är enligt utskottets mening att SJ:sstyrelse får ett samlat ansvar för koncernfrågorna,på det sätt sompropositionen ger uttryck för. En vikfig uppgift för SJ-styrelsen blir attvidareutveckla och ytterligare konkretisera koncernstrategin inom ramen för deriktlinjer som statsmakterna lägger fast. Utskottet vill understryka vikten avatt styrelsen med utgångspunkt i dessa riktlinjer fastställer de övergripandemål som skall gälla för verksamheten inom koncernen, strategi, affärsidé ochlångsiktiga planer för koncernens utveckling samt beslutsregler, regler förrapportering, finansiell planering och samordning m. m. En annan förutsättning för alt koncernstrategin skallkunna genomföras är enligt utskottet att ett förvaltningsbolag bildas mellan SJoch dotterbolagen i enlighet med vad som anförs i propositionen. Genom att ettförvaltningsbolag bildas kan SJ:s verkställande ledning koncentrera sig på attförbättra ekonomin i järnvägstrafiken vilket är nödvändigt om SJ skall kunnaleva upp till de nya förutsättningar som ges verket i form av ändrat kostnadsansvaroch ny investeringsmodell. Förvaltningsbolaget får ett flertal mycket viktigasamordningsuppgifter inom . Utskottet vill understryka att dettaansvar inte bara gäller samordning mellan de olika dotterbolagen utan ocksåmellan SJ och dotterbolagen. Det ankommer som framgår av propositionen påkoncernstyrelsen att med utgångspunkt i de rikthnjer som statsmakterna anger,fastställa arbetsuppgifter och kompetensområde för bolaget. Härigenomåstadkommes enligt utskottet en ändamålsenlig styrning av bolagsgruppen. Genomatt förutsättningarna för att samordna verksamheten på ett effekfivt sätt ökarkan dubblerade verksamheter och konkurrens gentemot SJ undvikas, vilketutskottet fäster särskilt stor vikt vid. I motion 1984/85:2885 (c) hemställsatt godkänner den i motionen förordade koncernstrategin för . TU1984/85:22 71 framhåller att bör baseras på ettnära samarbete med sådana dotterbolag vars verksamhet är en direktkomplettering till tågtrafiken. I övriga fall bör dotterbolagen utförsäljas.Vad som är en "direkt komplettering" till tågtrafiken bör enligtmotionärerna tolkas restriktivt och innebär alltså att vissa dotterbolag kanutförsäljas. Motionärerna accepterar propositionens förslag om ett särskiltförvaltningsbolag under förutsättning att det innebär en sådan avlastning förSJ:s generaldirektör att han helt kan koncentrera sig på att förbättra SJ:sresultat. Som framgått av vad utskottet tidigare anfört tillgodosesde av motionärerna framlagda förslagen av vad i propositionen anförtsbeträffande förslag till koncernstrategi och bildande av ett förvaltningsbolagmed uppgift att ansvara för samordningen inom . Under hänvisninghärtill synes motionsyrkandet kunna lämnas utan särskild åtgärd från riksdagenssida. I motion 1984/85:2888 (m) hemställsi denna del att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av SJ:s företagsinnehav. Målsättningen för SJ:sföretagsinnehav skall enligt mofionärerna vara att de företag vilka utgör ettnaturligt komplement till järnvägstrafiken skall behållas. anges som ettexempel på ett företag som bör försäljas. I motion 1984/85:2886 (fp)hemställs i denna del att beslutar att begära att regeringen vidtaråtgärder för att SJ skall sälja sina andelar i , , ABLandtransport och AB Swedcarrier samt återkommer med en plan över vilkaytterligare företag som bör säljas. Motivet är enligt motionärerna att dessabolag inte har naturlig koppling till SJ:s verksamhet. De nämnda motionsyrkandena synes enligt utskottetsuppfattning bygga på vad som i propositionen anförts om att dotterbolag inomSJ-koncernen skall utgöra naturliga komplement till SJ:s egen verksamhet.Innebörden av den förordade koncernstrategin är emellertid såsom framgår avpropositionen att det ankommer på och förvaltningsbolaget attbesluta om avyttring av aktier i dotterbolag liksom om förvärv av aktier,borgensåtaganden m.m. En viktig uppgift blir alltså att se över SJ:sföretagsinnehav. Utskottet förutsätter att de åtgärder som kan bli nödvändigamed anledning härav genomförs i enlighet med den förordade koncernstrategin.Mot den bakgrunden anser utskottet att de båda nämnda motionsyrkandena kanlämnas utan åtgärd. Med samma motivering avstyrksmotion 1984/85:2890 (vpk) i denna del i vilken föreslås att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om verksamheten vid ABGävle Vagnverkstad (AGEVE). I motionen framhålls att det finns ett behov avsnara åtgärder i syfte att trygga och utveckla verksamheten vid AGEVE. TU1984/85:22 72 I motion 1984/85:2888 (m) hemställsi denna del att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utarrendering av café- och restaurangverksamhet tillprivata entreprenörer. Liknande förslag förs fram i motion 1984/85:1371 (m) idenna del. Utskottet konstaterar även med anledning av dessa båda yrkanden attdet ankommer på SJ och förvaltningsbolaget att besluta i frågor av denna typinom ramen för den nya koncernstrategin. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottet delar föredragandensuppfattning beträffande svårigheterna att förutse om några förändringar ibolagsbilden inom koncernen kan bli aktuella innan förvaltningsbolaget påbörjarsin verksamhet . För att möjliggöra en smidig övergång harutskottet inget att erinra mot att regeringen får beslutaom förvärv eller avyttring av aktier i dotterbolag oavsett aktiernas värdeunder förutsättning att de aktualiserade förändringarna kan anses ligga i linjemed den nya koncernstrategin. Utskottet har slutligen inga erinringar mot vadföredraganden föreslagit beträffande regler för förvärv och avyttring av aktieri bolag vars aktier inte är avsedda att förvaltas av förvaltningsbolaget. 9 Anslagsfrågor för /86, m. m. De förordade nya riktlinjerna förjärnvägspolitiken innebär en ändrad anslagsmässig behandling av SJ. Den nyainvesteringsmodellen innebär att i princip endast investeringar i fastaanläggningar fortsättningsvis finansieras över statsbudgeten samt att dessainvesteringar delas in i två huvudgrupper, nämligen investeringar i järnvägensinfrastruktur resp. investeringar i trafikrörelsens fasta anläggningar vidstatens järnvägar. Följande fyra anslag tas upp i statsbudgeten för budgetåret1985/86, nämligen D 1. Investeringar i järnvägens infrastruktur, D 2.Investeringar i trafikrörelsens fasta anläggningar vid , D 3.Ersättning till för köp av vissa tjänster och D 4.Försvarsinvesteringar vid . Anslagsanvisningen för sistnämndaändamål tillstyrks av utskottet i dess betänkande /85:23. SJ kommer i enlighet med förslagen i propositionen attupprätta koncernbokslut. Det förutsätter att SJ och dotterbolagen har sammaräkenskapsår. har sin redovisning och sitträkenskapsår anpassat till vad som är praxis i branschen. Praktiska skäl talardärför enligt föredraganden för att inte ändra räkenskapsåret för dotterbolagenutan låta SJ övergå fill kalenderårsredovisning. Detta föreslås ske fr. o. m.år 1986. De olika investeringsanslagen kommer dock även fortsättningsvis attutgå per budgetår. Utskottethar inte funnit anledning fill erinran mot förslagen. TU1984/85:22 73 9.2.1 Invesleringsanslag, m.m. SJ har för /86begärt en investeringsram på 2 460 milj. kr. i enlighet med den redovisning somSJ lämnat i sin anslagsframställning till regeringen. Enligt propositionen är det angeläget med en fortsatt höginvesteringsnivå i järnvägssystemet. För att järnvägen skall kunna leva upptill de trafikpolitiska målen och för att SJ skall kunna uppfylla sittekonomiska mål enligt de nya förutsättningar som ges med den föreslagnainvesteringsmodellen krävs betydande satsningar för att modernisera såväl defasta anläggningarna som den rullande materielen. Utskottet delar dennauppfattning. SJ bör enligt föredraganden planera för attinvesteringarna i fasta anläggningar bibehålls i reala termer underfemårsperioden /86-1989/ 90. Detta innebär i och för sig en lägreplaneringsram än den som angavs strukturplan där den genomsnittligaökningstakten för SJ:s totala investeringar under femårsperioden1981/82-1985/86 angavs till i reala termer. Ä andra sidan skall SJvarje år planera för sysselsättningsskapande investeringar motsvarande avinvesteringsramen för fasta anläggningar. När det gäller rullande materiel fårSJ dessutom nya finansieringsförutsättningar genom upplåning i riksgäldskontoret.Sammantaget räknar föredraganden med att förslagen kommer att leda till attinvesteringarna även fortsättningsvis kommer att ligga på en hög nivå. Föredragandens förslag innebär att den totalainvesteringsvolymen under nästa budgetår, exkl. finansiering av investeringargenom och , kommer att uppgå till 2 miljarder konor. Dettainnebär en realt oförändrad nivå i förhållande till innevarande budgetår.Härigenom räknar föredraganden med att SJ:s investeringsbehov skall kunnatillgodoses på ett tillfredsställande sätt. Försvarsinvesteringar och investeringar i detersättningsberättigade bannätet direktavskrivs. De senare, vilka /86 beräknas få en omfattning av högst 285 milj. kr., utgör endel såväl av anslaget D 1. som av anslaget D 2. Under anslaget D 1. Investeringar i järnvägensinfrastruktur skall som tidigare nämnts sådana investeringar i fastaanläggningar finansieras som har en direkt parallell till samhälletsväginvesteringar. Med utgångspunkt från de behov SJ redovisat i sinanslagsframställning och med den i propositionen förordade investeringsmodellenför detta ändamål beräknas ett investeringsanslag på 950 milj. kr. Investeringar i det ersättningsberättigade bannätet .skallinte föras till statskapitalet. Av resterande investeringar skall förastill statskapitalet. I medelsberäkningen ingår flera stora investeringar ibangårdar samt i ny-och ombyggnad av järnvägslinjer. Det gäller bl. a. denfortsatta utbyggnaden TU1984/85:22 74 till dubbelspår mellan och samt arbeten föratt lösa bangårdsfrågan i . I medelsberäkningen ingår vidare den pågående utbyggnadenav den automatiska tåghastighetskontrollen (ATC) som fortsätter i snabb takt.Även utbyggnaden av fjärrblockering och signalställsverk fortsätter. Investeringar i förortstrafik kommer att ske i första handi men även i . I Stockholmsregionenbeiäknas, i enlighet med den uppgörelse som träffats mellan staten och andraintressenter, sammanlagt ca 350 milj. kr. att satsas under budgetåret. Medel krävs också - i samband med den planeradesnabbtågstrafiken - för slopande av plankorsningar och för ökat skydd vid sådanaplankorsningar som måste behållas. När det gäller investeringar i sådana fasta anläggningarsom inte hör till infrastrukturen behandlas dessa enligt den nyainvesteringsmodellen under anslaget D 2. Investeringar i trafikrörelsens fastaanläggningar vid . Dessa investeringar skall i sin helhettillföras statskapitalet, utom till den del de avser det ersättningsberättigadebannätet. Med utgångspunkt från den anslagsnivå som SJ begärt i sinanslagsframställning har medelsbehovet beräknats till 450 milj. kr. I medelsberäkningen ingår utbyggnad av bl. a. data- ochteleteknisk utrustning för att kunna förbättra kundservicen samt resurser tilltrafikledning, produktionsstyrning, ekonomisk redovisning m. m. För investeringar i främst rullande materiel, fordon, m.m. dvs. i princip alla investeringar som inte utgörs av fasta anläggningar, gesSJ möjlighet till upplåning i på marknadsmässiga villkor. Detföreslås få ankomma på regeringen att ange ramen för omfattningen av de investeringarsom får finansieras på detta sätt. För /86 räknar föredragandenmed att ramen behöver uppgå till 600 milj. kr. När det gäller inköp av rullande materiel har SJ sedantidigare erhållit bemyndigande att träffa finansieringsavtal med EUROFIMA. Förnästa budgetår begär SJ att få träffa ytterligare avtal motsvarande ettanskaffningsvärde på 50 milj. kr. - en ökning med 10 milj. kr. jämfört medinnevarande år. Föredraganden tillstyrker därför att SJ för /86ges bemyndigande att träffa avtal motsvarande ett anskaffningsvärde på 50 milj.kr. har föredraganden bedömt att bolagetsverksamhet skall kunna ersättas med finansiering viariksgäldskontoret. För /86 beräknas att ramen för finansieringav godsvagnar genom behöver anges till 20 milj. kr. Det totalabehovet av finansiering av rullande materiel genom leasing m.m. inkl. EUROFIMAuppgår därmed till 70 milj. kr. kommer också att finansiera denfortsatta bussanskaffningen vid SJ. Regeringen föreslås få bemyndigas att förden period som skall finnas kvar lämna statlig kreditgaranti förbolagets räkning intill ett belopp på 600 milj. kr. Detta innebär en höjning TU1984/85:22 75 med 300 milj. kr. i förhållande till nuvarande nivå somberäknas vara tillräcklig t. o.m. Sammanfattningsvis innebär förslagen med ändring av vadsom tidigare anförts i årets budgetproposition under anslagen D 1 och D 2, attöver statsbudgeten för /86 bör anvisas totalt 1 400 milj. kr.,varav 950 milj. kr. avser investeringar i järnvägens infrastruktur (anslag D 1)och 450 milj. kr. avser investeringar i trafikrörelsens fasta anläggningar vidSJ (anslag D 2). Med den nya anslagstekniken som innebär att SJ automatisktvarje budgetår disponerar över den ingående balansen på investeringsanslagen,bortfaller behovet av att ange särskilda investeringsramar. Endast för rullandemateriel m. m. blir detta begrepp relevant i och med att regeringen anger enövre gräns för omfattningen av de investeringar som SJ får finansiera genomupplåning i . Utskottet vill till en börjanerinra om att förslaget i budgetpropositionen beträffande ett beräknatreservationsanslag för nästa budgetår på 1898,8 milj. kr. till Statensjärnvägar genom de i propositionen framlagda förslagen saknar aktualitet. Häravföljer att utskottet avstyrker de under den allmänna motionstiden framlagdayrkandena i motionerna 1984/85:2552 (m) och 1984/85:1364 (fp) om enmedelsanvisning under anslaget på 1 750 milj. kr. resp. 1798,8 milj. kr. I motion 1984/85:2885 (c) yrkas medhänvisning till att motionärerna anser att femårigainvesteringsprogram bör genomföras även det femte året, ett i förhållande tillregeringens förslag med 200 milj. kr. ökat anslag D 1. Investeringar ijärnvägens infrastruktur. Motionärerna yrkar således en höjning av anslagettill 1 150 milj. kr. Motionärerna understryker vikten av att dubbelspår byggsut på och att medel satsas på vissa banor utanför riksnätet. Äveni mofion 1984/85:2890 (vpk) yrkas en ökning av anslaget. Mofionärerna föreslårmed hänvisning till behovet av medel till godsbanor/industrispår en ökning med100 milj. kr. till 1 050 milj. kr. I motion 1984/85:2888 (m) däremotyrkas en minskning av anslaget med 50 milj. kr. till 900 milj. kr. a, av att motionärerna f. n. inte vill föra vissa i propositionenangivna bandelar till riksnätet. Utgångspunkten vid bedömningen av investeringsanslagen förnästa budgetår måste enligt utskottets uppfattning vara vad föredraganden ipropositionen anfört om behovet av en fortsatt hög investeringsnivå ijärnvägssystemet. Utskottet delar föredragandens uppfattning att det krävsbetydande satsningar för att modernisera såväl de fasta anläggningarna som denrullande materielen för att SJ skall kunna uppfylla sitt ekonomiska mål enligtden nya investeringsmodellen. Med hänvisning till föredragandens redovisning i propositionenav behovet av investeringar i infrastrukturen liksom föredragandens förslag omatt SJ för nästa femårsperiod skall planera för att investeringarna i fastaanlägg- TU'l984/85:22 76 ningar bibehålls i reala termer med ett påslag på somberedskap för sysselsättningsfrämjande åtgärder finner ijtskottet den ipropositionen angivna investeringsnivån vara väl avvägd. Utskottet tillstyrkeralltså ett anslag för investeringar i infrastrukturen på 950 milj. kr. Häravföljer att utskottet avstyrker de i de båda förstnämnda motionerna föreslagnaanslagshöjningarna. Med hänvisning i första hand fill vad utskottet fidigareanfört beträffande förande av vissa bandelar till riksnätet avstyrks även den imotion 1984/85:2888 (m) föreslagna anslagsminskningen med 50 milj. kr. I motion 1984/85:2885 (c) hemställsatt godkänner att SJ:s övriga investeringar får ske inom en jämförtmed regeringens förslag med 200 milj. kr. förhöjd ram på 1 250 milj. kr. Innebördenav detta är dels att den i propositionen föreslagna nivån för investeringar itrafikrörelsens fasta anläggningar ökas från 450 milj. kr. till 550 milj. kr.,dels att den i propositionen föreslagna ramen för upplåning i riksgäldskontoretför finansiering av investeringar i rullande materiel m. m. ökas från 600 till700 milj. kr. Anledningen till att de båda investeringsområdena förs samman ärsom tidigare framgått att motionärerna till skillnad mot föredraganden ochutskottet anser att även investeringar i trafikrörelsens fasta anläggningar börexternfinansieras via . Utskottet vill med anledning av detta motionsyrkandehänvisa till att utskottet tidigare ställt sig bakom vad föredraganden anförtbeträffande finansieringsformerna för olika delar av SJ:sinvesteringsverksamhet. Den nämnda motionen har i den delen tidigare avstyrktsav utskottet. I fråga om nivån för investeringari trafikrörelsens fasta anläggningar liksom rörlig materiel m. m. finnerutskottet med hänvisning till föredragandens redovisning avinvesteringsbehoven under nästa budgetår de i propositionen föreslagnabeloppen vara väl avvägda. Utskottet tillstyrker alltså för /86ett anslag för investeringar i trafikrörelsens fasta anläggningar på 450 milj.kr. och en ram för SJ:s upplåning i för finansiering avrullande materiel m. m. på 600 milj. kr.