bet · G801AU8 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening finns det ingentingsom'hindrar att jämställdhetsombudsmannen med stöd av lagen tar uppöverläggningar med det syfte som yrkas i motionen. Någon åtgärd med anledningav denna är därför inte påkallad. Kvinnor i statliga styrelser och kommittéer m. fl. (c)framhåller i motion 2045 det angelägna i att både män och kvinnor ärrepresenterade i beslutande församlingar. Mot den bakgrunden konstateras attkvinnor fortfarande i liten utsträckning är representerade i styrelser förstatliga företag och myndigheter liksom i statliga kommittéer. Regeringensuppmaning att organisationer och myndigheter skall lämna förslag på en kvinnaoch en man till varje uppdrag i sådana sammanhang bör därför fortsätta enligtmotionärerna. Även m. fl. (fp) framhåller i motion 1101, utannågot formellt yrkande i frågan, att det är viktigt att dessa regler följs vidnomineringsar-betel. Utskottet kan liksom motionärerna konstatera att kvinnornaär klart underrepresenterade i det offentliga utredningsväsendet. 1984 årskommittéberättelse redovisar följande fördelning mellan män och kvinnor. Ordförande m. m. Ledamöter m. m. Sakkunniga m, m. Sekreterare och övr. 24 279 371 186 Några påtagliga förbättringar harinte skett . Sammantaget har andelen kvinnor ökat med 0,3 %sedan föregående års redovisning. Utskottet vill dock peka på att vissa åtgärder redan harvidtagits för att få till stånd en jämnare könsfördelning mellan kvinnor ochmän i statliga kommittéer m. m. I 5 § förordningen (1980:540) om jämställdhetmellan män och kvinnor, den s. k. jämställdhetsförordningen, anges att när enmyndighet skall lämna någon ett uppdrag eller föreslå någon till ett uppdragskall myndigheten anstränga sig för att kunna välja mellan personer av bådakönen samt inom ramen för sedvanliga urvalsgrunder söka se till att andelenpersoner av det kön som är underrepresenterat ökar i fråga om uppdrag av 3 19S4/S5. AU1984/85:8 22 liknande slag inom myndighetens verksamhetsområde. En betydande del av utredningsväsendets ledamöter utsesemellertid på förslag av organisationer, politiska partier och andra organ sominte omfattas av jämställdhetsförordningen. För att även här uppmuntra till enjämnare könsfördelning bör enligt en skrivelse från dåvarandestatssekreteraren i budgetdepartementel till kollegerna i övriga departementett särskilt förfarande tillämpas. När en organisation eller motsvarandeerbjuds att medverka med en företrädare i en statlig utredning, styrelse e. d.bör den uppmärksammas på det pågående jämställdhetsarbetet. Den bör ocksåombedjas att vid nomineringen föreslå en företrädare för vardera könet. Vidvalet mellan de två kan fördelningen mellan kvinnor och män inom den aktuellautredningen e.d. härigenom beaktas. Det slutliga valet bör enligt skrivelsenföregås av en förnyad kontakt med vederbörande organisation. Utskottet har kunnat konstatera att den angivna metodenmed två namn i huvudsak tycks ha övergivits. Utskottet kan ha en vissförståelse för detta mot bakgrund av den ringa förståelse från de nominerandeparterna som förfarandet ofta har mött. Med hänvisning till den klara ochomotiverade underrepresentation som kvinnorna har i det offentligautredningsväsendet och att några förbättringar inte har skett under senare årär det dock angeläget att man driver på utvecklingen och utnyttjar demöjligheter som står till buds. Ett bra exempel härpå är de överläggningar somjämställdhetsministern höll med arbetsmarknadens parter för attkomma till rätta med problemet. Det är viktigt att dessa organisationer, somkan sägas ha en nyckelroll i sammanhanget, kan övertygas om att inriktningenmåste vara en bättre könsfördelning i det statliga kommittéväsendet. Utskottettar för givet att regeringen uppmärksamt följer utvecklingen och vid behov tarnya initiativ i frågan. Någon särskild åtgärd med anledning av motionen är inteerforderlig. m.fl. (fp)föreslår i motion 1101 tillsättandet av en jämställdhetsansvarig vid varjeregional utvecklingsfond. Motionärerna pekar på att företagsamheten blandkvinnorna glädjande nog har ökat igen. sägs att det finns anledningalt tro att det bland kvinnorna fortfarande finns mycket outnyttjadkreativitet, kunskap och ansvarsvilja. Dessa resurser bör enligt motionen kunnastöttas och utvecklas bl. a. genom insatser från de regionalautvecklingsfonderna. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finnsbetydande möjligheter till nyföretagande bland landets kvinnor och att det ärangeläget att denna resurs tas till vara. Det är klart att kvinnor avolika skäl kan ha särskilt svårt att komma i gång med denna verksamhet. Dessaproblem bör dock enligt utskottets mening kunna lösas med viss hjälp under eninledningsfas. Här bör väsentliga insatser kunna göras av bl. a. de regionala AU1984/85:8 23 Flera fonder har också gjort vikligainsatser på delta område i form av utbildning och rådgivning. Särskilda"Starta eget"-kampanjer och "kasta loss"-kurser har nåttelt stort antal kvinnor. Motionens förslag om en särskild ansvarig på varjefond för den kvinnliga företagsamheten kan vara ännu ett uppslag att pröva. Enliknande ordning finns f. ö. redan exempelvis vid utvecklingsfonden iStockholms län. Det bör dock enligt utskottets mening ankomma på varje fond allsjälv avgöra om och i så fall i vilka former som satsningarna på kvinnlig företagsamhetbör göras. Någon särskild åtgärd med anledning av motionen bör således inlevidtas från sida. Under denna rubrik behandlarutskottet två motioner som föreslår tillskapandet av program för att tillvaratakvinnornas intressen på olika områden. Program för att förbättra kvinnans ställning i samhället m. fl. (vpk) föreslår imotion 918 att åtgärder skall vidtas för att förverkliga ett program för attförbättra kvinnans ställning i samhället. 1 motionen anges följande punkter. o Fullständiga sociala förmånerskall gälla oavsett arbetstidens längd. Många kvinnor tvingas avarbetsmarknadspolitiska eller sociala skäl att arbeta deltid. Dessa kvinnordrabbas dubbelt, eftersom många sociala förmåner inte gäller för arbetstiderkortare än . o Lönerna i typiska kvinnoyrkenmåste uppvärderas. bör göra ett uttalande av detta slag och statensavtalsverk åläggas att som föregångare verka för detta. o En bred uppsökande verksamhetbland hemarbetande kvinnor måste bedrivas. Dessa kvinnor måste få elt aktivtstöd att anmäla sig till arbetsförmedlingen. Vid behov skall yrkesutbildningeller motsvarande erbjudas i avvaktan på reguljär utbildning. oKönsdiskrimineringen i reklamen måste motarbetas. När det gäller frågan om socialaförmåner för deltidsanställda vill utskottet erinra om att ett liknande förslagnyligen har behandlats av (AU 1984/85:1). Därvid kunde konstaterasatt de deltidsarbetande successivt fått en bättre ställning i fråga omanställnings- och sociala förmåner. gäller dock att de med kortdeltid på vissa punkter har en sämre situation än andra grupper. Samtidigtframhöll utskottet att frågor av detta slag har prövats i olika utredningssammanhang.Det gäller bl. a. sjukpenningkommitténs arbete som bl. a. syftade till attkomma till rätta med ojämna effekter inom sjukförsäkringen ochföräldraförsäkringen för deltidsarbetande. AU1984/85:8 24 föräldraförsäkringsutredningen har arbetat med hithörandefrågor. Utskottet erinrade också om att på förslag avsocialförsäkringsutskottet (SfU 1982/83:17) begärt en fortsatt utredning omkompensationsnivån inom sjuk- och föräldraförsäkringen för vissa deltids- ochdelårsanställda. Med hänvisning härtill och då flertalet av de kvarståendeojämnheterna tillhör det avtalsreglerade området var utskottet inte berett attföreslå någon åtgärd med anledning av motionen. Den avstyrktes således, vilketförslag följdes av . Beträffande den del i vpk:s programförslag som gäller enbred uppsökande verksamhet bland hemarbetande kvinnor kan utskottet försthänvisa till det särskilda ansvar som arbetsmarknadsverket har för att verkaför jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. Verket skallsåledes använda sina resurser, instrument och åtgärder för kvinnors och mänsrätt till arbete på lika villkor. I detta syfte har bl. a. ett nyttjämställdhetsprogram utarbetats. Här framhålls bl. a. atl verket iplatsförmedlings- och vägledningsarbetet har en unik möjlighet att aktivtpåverka utvecklingen mot ökad jämställdhet i arbetslivet. Förslag om en viss uppsökande verksamhet blandhemarbetande finns i jämställdhetskommitténs betänkande (SOU 1982:18)Förvärvsarbete och föräldraskap. Det är enligt kommittén viktigt attarbetsförmedlingen avdelar resurser för att medverka i särskilda informations-och förmedlingsinsatser för hemarbetande. Betänkandet är under beredning iregeringskansliet. AMS har i ett remissyttrande över betänkandet bl. a. pekatpå att erfarenheterna visar att då större rekryteringsbehov uppslår lokaltanmäler sig också fler arbetssökande på förmedlingen. vidsådana tillfällen annonserar om arbete och arbetsmarknadsutbildning har flerkvinnor som inte funnits anmälda på förmedlingen svarat. Enligt AMS ärdenna form av uppsökande verksamhet den enda möjliga . Uppsökandeverksamhet sägs kräva dels tid på förmedlingen alt ta hand om dem som via uppsökandeverksamhet kommer till förmedlingen, dels möjligheter till konkreta erbjudandenom arbete. Utskottet vill även peka på att invandrarkvinnorna harägnats särskild uppmärksamhet under en följd av år. För den gruppen haruppsökande verksamhet bedrivits. Det s. k. Kistaförsöket som genomfördes år1982 står som modell för riktade insatser i hela landet, dock främst iinvandrartäta län. När det gäller frågan om könsdiskriminering i reklamenvill utskottet erinra om det arbete som f. n. bedrivs av den konsumentpolitiskakommittén (Fi 1983:03). I direktiven till utredningen framhålls bl. a. att dennu avvecklade jämställdhetskommittén fick i uppdrag att utreda förutsättningarnaför att ingripa mot könsdiskriminerande reklam. Vidare sägs att etiken på marknadsföringsområdetbör ägnas särskilda överväganden. Kommittén skall mot bl. a. denna bakgrund taställning till om de etiska kraven kan och bör skärpas och om detta i så fallkräver lagstiftning. Det av jämställdhets-kommittén påbörjade men inte slutfördauppdraget skall fullföljas av denna kommitté. AU1984/85:8 25 Med hänvisning till redovisningenovan bör enligt utskottets mening någon ytterligare åtgärd' med anledning avmotion 918 inle vidtas. Motionen avstyrks därför. Program för kvinnorna i den tekniska omställningen m.fl. (s)framhåller i motion 1051 att del i den tekniska utveckling som sker finnsstor anledning alt särskilt beakta kvinnornas situation. 1 motionen anges fleraskäl till all kvinnor har sämre förutsättningar atl klara denanpassningsprocess som datoriseringen innebär. Det är dock inte tekniken i sigsom i första hand hotar kvinnors sysselsättning utan i stället den tudeladearbetsmarknaden. Därmed bör åtgärder hellre vidtas för att minskakönssegregeringen än att begränsa datoriseringen. Som särskilda riskyrkenframhålls kontorsarbetarnas och industriarbetarnas. För att kvinnorna inteskall få bära en orimligt stor börda i den omställningsprocess som vårtsamhälle kommer att utsättas för föreslår motionärerna fastställandet av ettåtgärdsprogram för att underlätta omställningen med den tekniska utvecklingen isamhället med åtgärder både . Ett sådant program föreslåsinnehålla: o utbildning i datafrågor (utifrån en helhetssyn) igrundskolan o speciellinformation för atl fånga flickors intresse för datafrågor o kvoteradintagning till de mest segregerade yrkesområdena o speciellsatsning på kvinnor till de nya elektronik- och ADB-branscherna o riktadinformation till kvinnor i "riskyrken" o uppdragtill arbetsmarknadens parter att i samarbete med AMS utarbeta program för vidareutbildning/omskolning för personer i s.k. riskyrken o utbildning av svenska folkel i frågor som rör teknikensutveckling och Motionärerna anser det ocksåangeläget att föra in frågan om sex timmars arbetsdag, som sägs vara viktig urbåde sysselsättningspolitisk och social synpunkt. Utskottet är medvetet om de problem som motionärerna pekarpå. Det föreligger en påtaglig risk för atl kvinnorna kommer att drabbas isamband med den omställnings- och anpassningsprocess som den tekniskautvecklingen i kombination med den könssegregerade arbetsmarknaden kan geupphov till . Det gäller särskilt lågutbildade kvinnormed rutinbetonade arbetsuppgifter inom såväl industrin som på kontoren. Detta är frågor som bl. a. varit föremål fördataeffektutredningens intresse. Utredningen har bl. a. haft i uppdrag attstudera kvinnornas arbetsmarknadssituation i samband med datoriseringen, 1 dessslutbetänkande (SOU 1984:20) Datorer och arbetslivets förändringar, somavlämnades , bedöms situationen för kvinnorna till följd av dennya tekniken som så allvarlig att den motiverar kraftfulla insatser frånsamhällets sida. AU1984/85:8 26 Utredningen föreslår mot denna bakgrund att ett konkretåtgärdsprogram formuleras och genomförs. 1 ett sådant program framhålls bl. a.information och utbildning som viktiga element. Utskottet vill särskilt peka på de problem som ärförknippade med den starkt könsuppdelade arbetsmarknaden i vårt land.Exempelvis domineras vård-, service- och kontorsarbeten av kvinnor. De finnsockså oftare på lägre nivåer i arbetshierarkin, i arbeten av mer rutinmässigtslag. Denna uppdelning i olika delarbetsmarknader skapar problem för bl. a,kvinnorna. Den arbetsmarknad de har tillgång till är snävare än männens och dehar därmed ett sämre konkurrensläge. För att möta dessa svårigheter tillsattejämställdhetsministern en interdepartemental arbetsgrupp, den s.k. Stellagruppen, med uppgift att föreslå åtgärder så att kvinnornas konkurrenslägepå arbetsmarknaden förbättras och deras arbetsmöjligheter vidgas. Viktigaområden för gruppen är utbildnings- och yrkesvalet i skolan samt möjligheternaatt i arbetslivet underlätta kvinnornas inträde i den mansdomi-nerade sektorn. Utskottet vill också framhålla betydelsen av den kampanjför "Fler kvinnor till industrin" som startades . Förändamålet har 10 milj. kr. Syftet harvarit att ge erfarenheter förframtida planering av skola och arbetsliv så att kvinnornas ställning påarbetsmarknaden stärks. Som redovisats tidigare i betänkandet har regeringenmeddelat sin avsikt att under innevarande budgetår lämna förslag till åtgärderför att främja jämställdheten på arbetsmarknaden, Utskottet förutsätter att deproblem som behandlats ovan därvid kommer att tas upp. I avvaktan härpå börnågot initiativ med anledning av motionen inte tas. m.fl. (c) påpekar imotion 2045 att del fortsatta jämställdhetsarbetet också måste syfta till att iökad utsträckning utveckla männens möjligheter till ansvar för vardagsbeslyren,engagemang i hela familjelivet och möjlighet till känslomässigtillfredsställelse. Det kommer bl. a. att medföra att männens sociala ochekonomiska sårbarhet i många avseenden minskar. Informationen ochopinionsbildningen i jämställdhetsfrågor bör således enligt motionärerna hasom utgångspunkt att ändra hem-och yrkesrollerna för både män och kvinnor. Detmåste ske i alla sammanhang, i skolan, och inte minst i det frivilligastudiearbetet. Utskouet vill liksom (AU 1983/84:6) framhållaatl det jämställdhetsarbete som bedrivs bl. a. syftar till förändringar avdet slag som motionen tar upp. Insatser med den inriktningen görs inom snartsagt alla samhällssektorer. Centrala områden är arbetsmarknad och utbildning. Påexempelvis skolans område har fler beslut fattats som ställer konkreta krav påaktivt arbete för jämställdhet. Det gäller bl. a. läroplaner och utbildningresp. fortbildning av lärare. AU1984/85:8 27 Det kan dock enligt utskottetsmening tilläggas att det vid sidan av det pågående jämställdhetsarbetet ändåkan vara nödvändigt att särskilt uppmärksamma mannens villkor. Det visar bl.a. den redovisade rapporten svenska män. En utveckling motökad jämställdhet mellan könen kommer att innebära en förändring av mannensroll. I en sådan process krävs att mannen får stöd och uppmuntran, att olikahinder för jämställdhet undanröjs etc. I det sammanhanget har den arbetsgruppom männens roll i jämställdhetsarbetet som jämställdhetsministern tillsatte ioktober 1983 en viktig roll. Gruppen har redovisat ett antal rapporteroch avser att avsluta sitt arbete med ett idéprogram . Med hänvisning till vad som sagts ovan om pågående jämställdhetsarbeteoch särskilt det med inriktning på mannens roll finner utskottet det intepåkallat med någon ytterligare åtgärd med anledning av motionen, som såledesavstyrks. Statistik otn kvinnornas arbetsmarknad () och LisbetCalner (s) aktualiserar i motion 1327 frågan om statistik om kvinnornasarbetsmarknad. Motionärerna förutser en minskad sysselsättning för kvinnor ochhänvisar bl. a. till att den snabba tekniska utvecklingen med datorisering ochrobotar kommer att leda till färre arbeten, som besätts av kvinnor. Detsägs därför vara viktigt att arbetsmarknadspolitiska åtgärder m. m. kan sättasin för att motverka att kvinnorna trängs tillbaka på arbetsmarknaden. En viktigdel i detta arbete är att arbetsmarknadsmyndigheterna, regeringen och riksdagenfår snabb information om vad som sker i fråga om kvinnornas arbetsmarknad.Motionärerna föreslår därför att AMS får i uppdrag att ta fram länsvisaanalyser av kvinnornas arbetsmarknad och att det av länsarbetsnämndernas månadsrapporterklart skall gå att utläsa förändringar i kvinnornas sysselsättning inom olikayrken. Utskottet kan konstatera att AMS fortlöpande följerutvecklingen för olika grupper på arbetsmarknaden. Resultatet av arbetetredovisas i olika former, bl. a. i meddelandet Arbetsmarknadsutsikterna tregånger . Ett viktigt underlag i sammanhanget utgörs avlänsarbetsnämndernas löpande redogörelser över arbetsmarknadsutvecklingen ilänen. AMS pekar inför varje redovisningstillfälle på särskilda områden påarbetsmarknaden som närmare skall belysas. Därvid har bl. a. kvinnornasarbetsmarknad kommit i fråga. Länsarbetsnämnderna gör också månadsvisasammanställningar utifrån verkets egen statistik över bl. a. arbetssökande,lediga platser och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Däremot saknar nämndernamöjligheter att ta fram statistik över sysselsättningsförändringar. Den endasysselsättningsstatisitik som finns att tillgå på länsnivå är statistiskacentralbyråns arbetskraftsundersökningar (). En meningsfull analys avAKU-statistik på regional nivå kan emellertid endast göras på årsdata. AU1984/85:8 28 Som framgår av redovisningen ovansaknas en sysselsättningsstatistik på regional nivå. Utskottet villemellertid framhålla att de utvecklingstendenser som tas upp i motionen är avmer långsiktig natur. En redovisning av dessa problem kan som sagts ske inomramen för länsarbetsnämndernas redogörelse av arbetsmarknadsutsikternaexempelvis . Det bör som kunna avgöras avAMS. Utskottet vill understryka att en vidgad analys av kvinnornasarbetsmarknad är angelägen. Någon särskild åtgärd med anledning av motionen ärinte behövlig. Den avstyrks därför. Pappors ledighet för vård av barn m. fl. (fp)framhåller i motion 1101 att fler män måste stimuleras att använda sin rätttill föräldraledighet. En kampanj i detta syfte föreslås. Föräldrars rätt till ledighet för vård av barn regleras i föräldraförsäkringenoch lagen om rätt till ledighet för vård av barn. Föräldraförsäkringen omfattar tre former avföräldrapenning, nämligen föräldrapenning i samband med barns födelse, särskildföräldrapenning och föräldrapenning för tillfällig vård av barn. Föräldrapenning I samband med barns födelse utges under180 dagar sammanlagt för föräldrarna. Ersättningsbeloppet motsvarar i regelförälders sjukpenning, dock lägst garantinivån som f.n. är . höjs garantinivån till . Särskild föräldrapenning utges för varje barn som är föllår 1980 eller senare under sammanlagt för föräldrarna och kandisponeras till dess barnet fyllt eller till den senare tidpunkt dåbarnet har avslutat det första skolåret. Under 90 av utgesföräldrapenningen i princip med belopp som motsvarar förälderns sjukpenning,dock lägst garantinivån. För övriga är ersättningen lika stor somgarantinivån. Föräldrapenning för tillfällig vård av barn utges tillförälder som behöver avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdom.Föräldrarna har rält till föräldrapenning för tillfällig vård av barn underhögst och barn . Föräldraförsäkringens konstruktion syftar bl. a. tilljämställdhet mellan män och kvinnor. Föräldrarna har således möjlighet altsjälva välja vem av dem som skall stanna hemma och vårda barnet. Fädernasansvar i sammanhanget har i ökad grad understrukits. Lagen om rätt till ledighet för vård av barn(föräldraledighetslagen) ger arbetstagare som är förälder rätt till ledighetfrån anställningen för vård av barn m. m. Arbetstagaren har rätt att vara heltledig från anställning för vård av barn som inte fyllt ett och ett halvt årsamt att förkorta arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid lilldess barnet är eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutatdet första skolåret. Härutöver har arbetstagaren rätt till ledighet för tid dåföräldrapenning utgår. AU1984/85:8 29 Lagen innefattar inte rätt till ersättning förinkomstbortfall. Av statistik över uttag avföräldrapenning under barnets första levnadsår för barn födda framgår än var femte fader () tagit ut föräldrapenning under i genomsnitt47 dagar. Förlängs uppföljningsperioden till att omfatta barnets första 18månader har mer än var fjärde fader () varit föräldraledig. Andelsberäkningarna avser gifta föräldrar där bådaföräldrarna förvärvsarbetar. Regeringen har i proposition 1984/85:78 föreslagitbl. a. ändrade och utvidgade ersättningsregler inom föräldraförsäkringen. a. det angelägna i att det sker en fortsatt utjämning när detgäller föräldrarnas vårdansvar för barnen. Inriktningen bör vara attföräldraförsäkringens ersättningsdagar - efter den efter barnetsfödelse - i princip skall tas ut lika av båda föräldrarna. a. denbakgrunden föreslås i propositionen vissa ändringar i regelsystemet som innebäratt kvarstående hinder för papporna att använda försäkringen rensas bort. I propositionen erinras även om vikten av att detfortsättningsvis bedrivs en aktiv informationsverksamhet som framhåller betydelsenoch innebörden av att dela föräldraledigheten. Informationen bör riktas tillsåväl mödrar som fäder, arbetsgivare m. fl. När det gäller information tillföräldrarna pekas på föräldrautbildningen som en viktig kanal dels genom attbåda föräldrarna avses delta i utbildningen, dels genom att den ofta genomgåssamtidigt som föräldrarna planerar den följande ledigheten. Det sägs också varaviktigt att frågor kring delad föräldraledighet tas upp i enskilda samtalmellan föräldrar och personal inom mödra- och barnhälsovården. En mera allmäninformation om vikten av delat föräldraansvar bör vidare enligt propositionenkunna ske bl. a. genom artiklar i tidningar och tidskrifter, riktad informationtill vissa större arbetsplatser samt i skolutbildningen. Med hänvisning till propositionens förslag om olikainformationsinsatser för delad föräldraledighet, som ännu inte behandlats avriksdagen är det enligt utskottets mening inte erforderligt med något uttalandefrån utskottets sida. Motionen avstyrks således i denna del. 1. beträffandebetänkandet Förvärvsarbete och föräldraskap attriksdagen lägger till handlingarna vad som i proposition 1983/84:100 bilaga 12anförs om betänkandet Förvärvsarbete och föräldraskap, 2. beträffande rätten attfå uppgift om en anställd medsökandes meriter att dels medbifall till regeringens förslag, 4 1984/85. AU1984/85:8 30 dels med anledning av motion 1983/84:1101 yrkande 3 imotsvaran de del, dels medavslag på motionerna 1984/85:212 och 1984/85:214 antar 5 a § i det genomproposition 1984/85:60 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, 3. beträffandepreskriptionstider, rält till kostnadsersättning och tid punkten för lagens ikraftträdande m. m.