bet · G801BoU13 · 1984-12-31 00:00:00 — I skrivelser och vid muntliga föredragningarinför utskottet från vissa organisationer har farhågor framförts och materiallagts fram som går i samma riktning. Utskottet finner att dessa farhågor börtillmätas stor vikt. Att det i propositionen förordade systemet med storsannolikhet ger detta av regeringen förmodligen inte förutsedda utfall kantroligen bero på att propositionen utarbetats under stor brådska och utansedvanlig beredning. Några empiriska undersökningar om utfallet av det avregeringen framlagda förslaget har såvitt utskottet har sig bekant integjorts. Vad i ovanstående stycke förmodats har sedermerabesannats. Beräkningarna i propositionen var behäftade med ett systematisktfel som leder till underkompensation för fastigheter tillhörande kategoriernaövriga juridiska personer och fysiska personer. Även om de beräkningar som nugjorts ger ett bättre resultat kan utskottet inte ställa sig bakom förslagen ipropositionen, eftersom utskottet har den uppfattningen att någon fastigThetsskatt inte skall införas. Till vad nu anförts bör läggas att räntebidragssystemetvid ett förverkligande av regeringens förslag kompliceras ytterligare. Det ärredan i dag alltför svårgenomträngligt. Ett genomförande av regeringsförslaget,som ju innehåller såväl s. k. extra upptrappning av den garanterade räntan somsänkning av den, gör det praktiskt taget omöjligt för en enskild låntagare attberäkna effekterna av fastighetsskatten och av kompensationen. Som i en motion anförts är förslagen i propositionen ettutmärkt exempel på hur krångligt bostadsfinansieringssystemet blir när mantvingas kompensera vissa grupper för att ha infört en alltför hög beskattning.Till detta kan läggas att de fastighetsägare som inte har statliga lån medräntebidrag och som sålunda inte erhållit några subventioner inte medregeringens förslag kommer att ornfattas av kompensationssystemet. Dessafastighetsägare kommer dock att få erlägga fastighetsskatten enligt regeringensförslag. De har dock högre kapitalkostnader än de som får lån med räntebidragvid i övrigt lika förutsättningar. En sådan ordning måste te sig stötande ochupplevas som orättvis. Slutligen vill utskottet framföra den uppfattningen att denu presenterade kompensationsåtgärderna tillsammans med förslaget iproposition BoU1984/85:13 93 1984/85:70 om att garantibeskattningen av juridiskapersoners fastighetsinnehav bör upphöra innebär att de allmännyttigabostadsföretagen kommer ätt gynnas i hög grad. Beräkningar har gjorts somvisar att de allmännyttiga bostadsföretagen blir överkompenserade med ca enkvarts miljard kronor . beslöt återförvisabetänkandet BoU 1984/85:8 till utskottet för förnyad behandling. Vid dennaförnyade behandling (BoU 1984/85:9) gjordes i en reservation (m), (c) och (fp)följande tillägg: Ytterligare material har kommitutskottet till hända. Av detta framgår att det på mycket goda grunder kanhävdas att den sammantagna underkompensationen för konventionellt beskattadejuridiska personer uppgår till ca 15 av fastighetsskatten vilket i sintur kan beräknas ge en för låg kompensation om . Även för övrigaprivata fastighetsägare av flerbostadshus innebär förslaget i propositionen enmycket stor systematisk underkompensation. Som tidigare framhållits berorunderkompensationen främst på att de i propositionen tillämpade genomsnittligataxeringsvärdena liksom bidragsunderlagen för nu berörda fastighetsägarkategorierger mycket för låg och systematisk underkompensation. Beräkningar visar atttaxeringsvärdena skulle behövt ökas med i genomsnitt och attbidragsunderlagen skulle behövt räknas upp med . per m- om den avregeringen eftersträvade målsättningen om kompensation krona för krona skulletillämpas. Vidare måste hänsyn tas till det faktum att den kommunalagarantiskatten endast i undantagsfall är effektiv för privata juridiskapersoner. Om en fastighetsskatt över huvud taget skall införas måstenaturligtvis målsättningen om kompensation krona för krona tillämpas. Vidare bör framhållas att i proposition 1984/85:85 omändringar i bestämmelserna om räntebidrag till följd av fastighetsskatten m. m.inga uppgifter lämnas om hur det ökade räntebidraget skall behandlas i skattesammanhang.Detta är ytterligare ett uttryck för hur ofullständig och summariskpropositionen är. Även om det antagandet görs att det ökade räntebidraget vidbeskattningen skall behandlas enligt de regler i kommunalskattelagen(1928:370) som gäller för räntebidrag som utgår enligt 36 38 §§bostadsfinansieringsförordningen kan pä goda grunder hävdas att det schematiskaoch schabloniserade kompensationssystem som valts i propositionen inte sällaninnebär att delar av det ökade räntebidraget de facto kommer att beskattasgenom att räntekostnaderna för fastigheten reduceras även med detta bidrag. Vad nu anförts är enligt utskottets uppfattningytterligare ett motiv för att återigen föreslå att åtgärder vidtas så attkompletterande beräkningsunderlag underställs . Vidärendebehandlingen i utskottet avvisades förslaget om att begära ytterligaregenomgång av beräkningsförutsättningarna. Det återstår därför endast att yrkaavslag på propositionen. I ett särskilt yttrande (m), (c)och (fp) till betänkandet konstaterades att kompensationen inte enbart ochhuvudsakligen förestavades av motivet att balansera de kostnadsökningarfastighetsskatten kunde komma att ge uttryck för. Kompensationen hade utformatsså att den kommer att utgöra en förutsättning för att infria regeringenshyresöverenskommelse med och hyresgästernas riksförbund om 1985 års hyror. 8 1984/85. BoU 1984/85:13 94 Sammanfattningsvis vill utskottetanföra följande. Fastighetsskatten som beslöts skall avskaffasliksom de kompensationsåtgärder inom räntebidragssystemet som beslöts vid sammatillfälle. Även om fastighetsskatten inte avskaffas bör kompensationsreglernaomprövas bl. a. mot bakgrund av att dessa regler delvis hade ett annat syfte änatt kompensera för fastighetsskatten. Utskottet tillstyrker motionerna 2139 (m), 2152 (c) och2801 (fp) såvitt däri förordas att kompensationsreglerna avskaffas. Härigenomkan anslaget till räntebidrag minskas med ca 600 milj. kr. dels utskottet under 59 bort hemställa 59. beträffande ändring avräniebidragsreglerna med anledning av fastighetsskatten att med anledning av motionerna 1984/85:2139yrkande 4 såvitt nu är i fråga, 2152 yrkande 6 samt 2801 yrkandena 18 och 19som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 51. övergång till räntelån (mom. 60) och (båda c) anser att dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 48 börjar "Enligt vad" och på s. 49 slutar"dem avvaktas" bort lyda: Inom bostadskommittén pågår ett arbete med att reformerabostadsfinansieringssystemet. Därvid övervägs bl. a. en övergång tillräntelån. Utan att föregripa kommande reformer bör det vara möjligt attomgående, dvs. , övergå till räntelån förnyproduktionen. Därigenom kan räntebidragsanslaget minska med I 200 milj. kr.för nästa budgetår. Utskottet föreslår att med bifall till motion2152 (c) yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad nu anförts. dels utskottet under 60 bort hemställa 60. beträffande övergångtill räntelån att med bifall till motion 1984/85:2152 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Avveckling av statskommunala bostadsbidrag tillhushåll utan barn (mom. 62) (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 50 som börjar "Beträffande avveckling" och slutar"avstyrks alltså" bort lyda: Som ett argument för att bostadsbidragen till hushåll utanbarn skall avskaffas anges i budgetpropositionen (bil. 13 s. 66) att bidragentill dessa BoU 1984/85:13 95 hushåll endast täcker av bostadskostnaden. Attsom regeringen gör härav dra slutsatsen att bidragen skall avskaffas är enligtbostadsutskottets mening inte riktigt. Om bostadsbidragens täckning är för lågfinns det tvärtom anledning att höja bidragen. Utskottet kan därmed inte ställasig bakom regeringsförslaget om att avveckla bostadsbidragen till hushåll utanbarn. För att inte ytterligare urholka bostadsbidragen tillhushåll utan barn, utan i stället ta ett första steg mot en störregenomsnittlig täckningsgrad måste enligt utskottets mening bidragen förbättrasi enlighet med förslaget i motion 2158 (vpk) yrkande la. Utskottet ställer sigdärmed bakom motionens förslag om att inkomstgränserna höjs med . för ensamstående och till . Vidare börreduktionsfaktorn bestämmas till och den övre inkomstgränsen slopas. dels utskottet under 62 bort hemställa 62. beträffande avveckling avstatskommunala bostadsbidrag till hushåll utan barn att med bifalltill motion 1984/ 85:2158 yrkande la och med avslag på vad i regeringsprotokolletföreslagits inte godkänner en avveckling, Ändrade hyres- och inkomstgränser m. m. förbostadsbidrag (mom. 63) (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s, 50 som börjar "Som framgått" och slutar"yrkanden avstyrks" bort lyda: , dvs, är 1975, utgick bostadsbidrag tillomkring 660 000 hushåll, varav ca 570 000 var hushåll med barn. hadeantalet hushåll som uppbar bostadsbidrag sjunkit till nästan hälften. Vid dennatidpunkt utgick bostadsbidrag till sammanlagt omkring 345 000 hushåll av vilkaca 315 000 utgjordes av hushåll med barn. Den här redovisade utvecklingen börenligt bostadsutskottets mening brytas. Ett arbete med att höja bostadsbidragenoch ge dem en mera central bostadssocial roll måste påbörjas. kan inte acceptera den uppgivenhet sompräglar regeringens förslag i vad avser bostadsbidragens utformning. Detfaktum att bostadskommittén överväger bostadsbidragens framtidautformning är enligt bostadsutskottets mening inget skäl för att under tidenlåta bidragen urholkas ytterligare. Med hänvisning till vad som ovan anförts bör enligtbostadsutskottets mening bostadsbidragen till hushåll med barn förbättras fr.o. m. den . Utskottet har härvid funnit de i vänsterpartietkommunisternas partimotion 2158 föreslagna ändringarna av hyresgränserna ochinkomstgränserna väl avvägda. De nu förordade höjningarna innebär i alltväsentligt också en anslutning till vad i denna del föreslå- BoU1984/85:13 96 git i sin anslagsframställning för /86. Somett led i en allmän förbättring av bostadsbidragen bör enligt bostadsutskottetsmening dessutom bidragsreglerna ändras så att ingen del av studiemedel utgörbostadsbidragsgrundande inkomst. Utskottet tillstyrker med det ovan anförda förslagen imotion 2158 (vpk) yrkandena Ib, le och Id. dels utskottet under 63 bort hemställa 63. beträffande ändradehyres- och inkomstgränser m. m. för bo stadsbidrag att med bifall till motion 1984/85:2158 yrkandena Ib, le och Id som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet'anfört, Ändrade inkomstprövningsregler och ändring avreduktionsregeln för bostadsbidrag (mom. 64) (), (), (), (), (), KerstinEkman (fp) och () anser att delsden del av utskottetsbetänkande på s. 51 som börjar "I motionerna" och slutar"pågående utredningsarbete" bort lyda: För att minska de besvärande marginaleffekternas påverkanpå bostadsbidrag behövs som anförs i motionerna 1145 (c) och 2692 (m) vissaåtgärder vidtas. a. bör inkomstprövningsreglerna reformeras så att inkomstprövningensker mot familjens inkomst efter skatt. Som systemet är utformat förnärvarande innebär inte sällan förbättrade inkomster starkt nedskurnabostadsbidrag. På grund av marginalskatteeffekten är det mycket svårt för etthushåll att självt kunna förbättra sin ekonomi. Genom av-trappningsreglerna ibostadsbidragssystemet blir tillskottet till familjeekonomin mindre ju flerabarn och därmed ju större behov av inkomstförstärkning en familj har. Det finns som anförs i motionerna starka skäl att begäraändringar i bostadsbidragssystemet i avsikt att minska marginaleffekternasinflytande på bostadsbidragsgivningen. Ändringar av reduktionsregeln och av inkomstprövningsreglernai övrigt bör också övervägas. Utskottet föreslär att med anledning avmotionerna 1145 (c) och 2692 (m) som sin mening ger regeringen till känna attriksdagen skyndsamt bör föreläggas förslag så att marginaleffekterna ibostadsbidragssystemet minskar bl. a. genom förändringar avinkomstprövnings-reglerna. dels utskottet under 64 bort hemställa 64. beträffande ändradeinkomstprövningsregler för bostadsbidrag och ändring av reduktionsregeln för bostadsbidrag att BoU1984/85:13 97 med anledning av motionerna 1984/85:1145 och 2692 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Lån till förvärv av bostadsrätt (mom. 66) () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 51 som börjar "Utskottet tillstyrker" och slutar"inkomst- och förmögenhetsutvecklingen" bort lyda: har betonat vikten av att olika åtgärder vidtasi avsikt att öka övergången från hyresrätt till bostadsrätt. På förslag avförra regeringen beslöt om vissa lagstiftningsåtgärder i avsikt attunderlätta en sådan övergång. a. infördes möjligheter att få län vidförvärv av bostadsrätt vid ombildning frän hyresrätt. Även om låneformen kommit att efterfrågas mycket blygsamtbör den finnas kvar. För att göra låneformen mera attraktiv bör de inkomstprövningsreglersom gäller för behovsprövningen ses över. har ianslagsframställningen för /86 också föreslagit ändradeinkomstgränser. Vad utskottet nu med anledning av motion 2682 (fp)förordat bör som sin mening ge regeringen till känna. Förslaget ibudgetpropositionen om att avskaffa låneformen bör avslås av . dels utskottet under 66 bort hemställa 66, beträffande lån till förvärv avbostadsrätt att med bifall till motion 1984/85:2682 yrkandena 1 och 2och med avslag på vad i regeringsprotokollet föreslagits som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Beräkning av vissa anslag (), (), (), (), (), KerstinEkman (fp) och () anser att den del av utskottets betänkande på s,52 som börjar "Utskottet, som" och slutar "följandemotioner" bort lyda: Utskottet som emellertid helt eller delvis har tillstyrktmotionerna 2139 (m), 2152 (c) och 2801 (fp) om vissa förändringar ibostadsfinansieringssystemet behandlar nedan de förändringar i anslagsberäkningensom blir följden därav, Beräkning av visst anslag (vpk) anser att dendel av utskottets betänkande på s. 52 som börjar "Utskottet, som" ochslutar "följande motioner" bort lyda: BoU 1984/85:13 98 Utskottet har dock ovan tillstyrktmotion 2158 (vpk) om förbättringar i bostadsbidragssystemet. Med anledninghärav bör anslagsberäkningen göras enligt vad i motionen föreslagits. Dennafråga behandlar utskottet nedan. Vissa anslag (mom. 67) (), (), (), (), (), KerstinEkman (fp) och () somunder förutsättning av bifall till reservation 23 anser att delsden de) av utskottetsbetänkande på s. 52 som börjar "Beträffande anslaget B 3" och slutar"det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga" bort lyda: Utskottet har ovan tillstyrkt motioner från m och fp ivilka föreslås att hyresförlustgarantilångivningen skall upphöra vid utgångenav innevarande budgetår. Detta innebär en reducering av anslaget B 3 underbostadsdepartementets huvudtitel med 10 milj. kr. dels utskottet under 67 bort hemställa 67. beträffande anslagtill vissa lån till bostadsbyggande att riksda gen med bifall till motion 1984/85:2139 yrkande 3 samt 2801 yrkande 21, det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga och med anledning av vad i regeringsprotokollet föreslagits till Vissa lån till bostadsbyggande för /86 under elftehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , Vissa anslag (mom. 68 och 72) , , och (alla m) somunder förutsättning av bifall till reservationerna 12, 22, 26, 48 och 50 anser att delsden del av utskottetsbetänkande på s. 52 som börjar "Beträffande anslaget B 4" och slutar"förstnämnda yrkandena såvitt nu är i fråga", dels den del av utskottetsbetänkande på s. 52 som börjar "Beträffande anslaget B 8" och slutar"2139 (m) yrkande 8" bort lyda: Utskottet har ovan tillstyrkt (m)-motioner om besparingarpå räntebidragsanslaget om ca I 750 milj. kr. för nästa budgetår ochbesparingarpå anslaget till viss bostadsförbättringsverksamhet om 75 milj. dels utskottet under 68 och 72 bort hemställa 68. beträffande anslagtill räntebidrag m. m. att med bifall till motion 1984/85:2139 yrkande 4 såvitt nu är i fråga och med anledning av vad i regeringsprotokollet föreslagits och motionerna 1984/85:2152 yrkande 8 såvitt nu är i fråga BoU1984/85:13 99 samt 2801 yrkande 24 till Räntebidrag in. m. /86 under elfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 72. beträffande anslag till viss bostadsförbättringsverksamhet m.m. att med bifall till motion 1984/85:2139 yrkande 8 och medanledning av vad i regeringsprotokollet föreslagits till Vissbostadsförbättringsverksamhet in. m. för / 86 under elftehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av ,, Visst anslag (mom. 69) (), (), (), () och () som underförutsättning av bifall till reservationerna 38 och 42 anser att delsden del av utskottetsbetänkande på s, 52 som börjar "Beträffande anslaget B 5" och slutar"2801 (fp) yrkande 28" bort lyda: Utskottet har tillstyrkt motioner (m) och (fp) som innebäratt något anslag till Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter inte bör anvisas för nästa budgetår. Dessa ställningstagandeninnebär en besparing om 125 milj. kr. dels utskottet under 69 bort hemställa, 69. beträffande anslag tillåtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m. attriksdagen med anledning av motionerna 1984/85:2139 yrkande 5, 2152 yrkande 13samt 2801 yrkande 28 och med avslag på regeringens förslag inte anvisar någotanslag till Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m.för /86, Vissa anslag (mom. 68, 69 och 73) och BirgittaHambraeus (båda c) som under förutsättning av bifall till reservationerna22, 49, 50 och 51 anser att dels den del av utskottetsbetänkande pä s. 52 som börjar "Beträffande anslaget B 4" och slutar"2801 (fp) yrkande 28", dels den del av utskottetsbetänkande på s. 52 som börjar "Beträffande anslaget B 9" och slutar"2152 (c) yrkande 14" bort lyda: Genom utskottets tillstyrkan i det föregående av vissamotioner från kan besparingar göras på räntebidragsanslaget medca 2 700 milj. kr. för nästa budgetår. BoU1984/85:13 100 På anslaget B 5 Åtgärder ibostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter kan en besparing av 20 milj.kr. På anslaget B 9 Bidrag till förbättring av boendemiljön kanbesparingen beräknas till 30 milj. kr. dels utskottet under 68, 69 och 73 bort hemställa 68. beträffande anslag till räntebidragm. att med bifall till motion 1984/85:2152 yrkande 8 såvitt nu äri fråga och med anledning av vad i regeringsprotokollet föreslagits ochmotionerna 1984/85:2139 yrkande 4 såvitt nu är i fråga samt 2801 yrkande 24till Räntebidrag m. m. för /86 under elfte huvudtiteln anvisarett förslagsanslag av 7 , 69. beträffande anslag till åtgärder ibostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m. att medbifall till motion 1984/85:2152 yrkande 13 och med anledning av vad i regeringsprotokolletföreslagits och motionerna 1984/85:2139 yrkande 5 samt 2801 yrkande 28 tillÅtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m. / 86 under elfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 73. beträffande anslag till bidragtill förbättring ov boendemiljön att med bifall till motion1984/85:2152 yrkande 14 och med anledning av vad i regeringsprotokolletföreslagits till Bidrag till förbättring av boendemiljön för /86under elfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , Vissa anslag (mom. 68 och 70) () som underförutsättning av bifall till reservationerna 22, 34 och 50 anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 52 som börjar "Beträffande anslaget B 4" och slutar"förstnämnda yrkandena såvitt nu är i fråga", dels den del av utskottets betänkande på s. 52 som börjar"Beträffande anslaget B 6" och slutar "2801 (fp) yrkande22" bort lyda: Genom anslutning till motion 2801 (fp) bör följandeanslagsberäkning göras såvitt avser bilaga 13 anslagen B 4 och B 6 /86. Anslaget B 4 Räntebidrag minskas med ca 1 100 milj. kr. iförhållande till regeringens förslag. Anslaget B 6 Tilläggslån till ombyggnadav vissa bostadshus minskas med 20 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. dels utskottet under 68 och 70 bort hemställa 68. beträffande anslag tillräntebidrag m. in. att med anledning av vad i regeringsprotokolletoch motionerna 1984/ BoU1984/85:13 101 85:2139 yrkande 4, 2152 yrkande 8 samt 2801 yrkande 24 debåda förstnämnda motionsyrkandena såvitt nu är i fråga föreslagits tillRäntebidrag m. w. för /86 under elfte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av 9 , 70. beträffande anslagtill tilläggslån till ombyggnad av vissa bo stadshus m.m. att med bifall till motion 1984/ 85:2801 yrkande 22 och med anledning av vad i regeringspro tokollet föreslagits till Tilläggslån till ombyggnad av vissa bo stadshus m. m. anvisar ett förslagsanslag av , Anslag till bostadsbidrag m. m. (mom. 71) (vpk) som underförutsättning av bifall till reservationerna 52 och 53 anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 52 som börjar "Beträffande anslaget B 7" och slutar"2158 (vpk) yrkande 2" bort lyda: Vad utskottet ovan med bifall till motion 2158 (vpk)föreslagit om utformningen av bostadsbidragen fr. o. m. den I januari 1986innebär en anslagsökning om 533 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. dels utskottet under 71 bort hemställa 71. beträffande anslagtill bostadsbidrag m. m. att med bifall till motion 1984/85:2158 yrkande 2 och med anledning av vad i regeringsprotokollet föreslagits till Bostadsbidrag m. m. för /86 under elfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av 1 ,, Förändringar I bostadsfinansieringssystemet m. m. , , och (alla m) anför: 1 motionerna 2139 (m) och 2707 (m)behandlas frågan om förändringar i nuvarande bostadsfinansieringssystem, Imotionerna och reservation 48 (m) till detta betänkande har ingående redogjortsför hur systemet bör utformas. Bl, a, har betonats vikten av minskade räntebidragoch ett subventionsfritt bostadsfinansieringssystem, I reservationenerinras också om att bostadskommittén har i uppdrag att överväga hur ettframtida bostadsfinansieringssystem bör utformas, 1 budgetpropositionen (bil,13 s, 8) anges att kommittén beräknas avsluta sitt arbete . BoU1984/85:13 102 Inledningsvis kan framhållas att imotionerna 2139 (m) och 2707 (m) lagts fram genomarbetade förslag om ökadupptrappning av den garanterade räntan i avvaktan på resultatet avbostadskommitténs arbete med ett nytt finansieringssystem. I motion 2801 (fp) anges utan att något yrkande däromframställs att en minskning av bostadssubventionerna med 46 miljarder kronorbör vara möjlig inom loppet av , 1 motion 2152 (c) föreslås en ökadupptrappning och räntebidrag till äldre låneformer samt en övergång tillräntelån för nyproduktionen. Utan att nu ta ställning till hur snabbt och i vilkenomfattning en minskning av subventionerna bör ske instämmer vi med hänvisningtill vad ovan anförts i princip med vad i motion 2801 (fp) förordats.Bostadsutskottet har dock enhälligt anfört att resultatet av bostadskommitténsarbete bör avvaktas. Något förslag om subventionssystemets utformning har f.ö. inte genom motion 2801 (fp) förelagts . Vad beträffar förslaget i c-motionen om en ökadupptrappning av räntebidrag för äldre låne former är motionärernas förslagalltför allmänt för att kunna läggas till grund för ett förslag till riksdagen.Vidare kan, som framgått ovan, erinras om att i motionerna 2139 (m) och 2707(m) lagts fram väl underbyggda förslag om hur en ökad upptrappning av dengaranterade räntan även för de fastigheter som tas upp i c-motionen bör göras. Vad slutligen rör förslaget i c-motionen om övergång tillräntelån har vi instämt i utskottets bedömning att resultatet avbostadskommitténs arbete bör avvaktas. Ett bifall till vad i m-motionerna föreslagits tillgodoseri inte ringa del också vad i de nu nämnda c- och fp-motionerna förordats. Förändringar I bostadsfinansieringssystemet m. m. och (båda c) anför: