bet · G801UU18 · 1984-12-31 00:00:00 — omSveriges förbindelser med EG I mofion 1984/85:2405 av m,fl. (m) hemställs 1. att riksdagenuppdrar åt talmanskonferensen alt utarbeta en plan för utveckling av deparlamentariska förbindelserna mellan och ienlighet med vad som anförts i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omönskvärdheten av ett ramavtal om forskningspolitik mellan och EG, 3. alt riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts om önskvärdhetenav ett ramavtal om industripolitik mellan och EG, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts omutvecklingen av de politiska kontakterna mellan och EG:s kommission ochministerråd, 6. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ommöjligheterna till utökat samarbete på del biståndspolitiska området mellanSverige och EG, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ommöjligheterna till ell utökat samarbete på det miljöpolitiska området mellanSverige och EG, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts ommöjligheterna till utökat samarbete mellan och EG på den ekonomiskapolitikens och valutapolitikens område, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om viktenav ett samlat organ för fortlöpande kontakt med och information omrättsutvecklingen inom EG, 10. alt som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om undervisning i EG-rält vidsvenska universitet och högskolor, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om viklen av förhandlingar medEG i syfte alt göra det möjligt för svenska företag inom EG att kunna åberopas. k. legal privilege i förhållande till svenska advokater, 12. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om en genomgång av problem ochmöjligheter i samarbetet mellan och EG när det gäller det ömsesidigaerkännandet av olika examina och behörigheter. Yrkande 5 har behandlats av utskottet i UU 1984/85:8. 1 1984/85. UU 1984/85:18 2 handelsförbindelser med EG (Europeiskagemenskapen) regleras dels genom ett frihandelsavtal med EEC(European Economic Communily) omfattande särskilt industrivaror, dels genom ettfrihandelsavtal med (Communaulé Européenne du Charbon el de TAcier)avseende stålområdet. Dessa överenskommelser, som varit i kraft ett drygtdecennium, sägs allmänt ha fungerat väl. Den1 avskaffades de sista återstående tullarna på industrivarormellan och . Därmed har den västeuropeiska industrin tillgånglill ett frihandelsområde som omfattar mer än 310 miljonerkonsumenter och genom inträde i EG kommer all öka till ca 350 miljonerkonsumenter. Detta är det för industrivaror största frihandelsområdet i världenbåde ur geografisk och ekonomisk synvinkel. -För svenskt vidkommande kankonstateras att handeln med Gemenskapen mer än fördubblats i volym på tio år.EG svarar för ungefär hälften av vår totala utrikeshandel, medan Sverigeär EG:s tredje största exportmarknad och sjätte största leverantörsland. Närförhandlingarna med Gemenskapen om anslutningsform inleddes hösten1970 underströk regeringen sin önskan att upprätta "nära, omfattande ochvaraktiga förbindelser med Gemenskapen". Anledningen till detta var, somstatsminister uttryckte del vid sitt besök hos år1983, "att i sin strävan efter tillväxt, sysselsättning ochvälstånd - och med en produktionsstruktur som innebär kraftigt beroende avutrikeshandeln - inte kan tillåla sig en isolering från den ekonomiskautvecklingen i del övriga . Men det var också vår önskan alt aktivtmedverka i det slutgiltiga förverkligandet av ansträngningar attskapa en fri västeuropeisk marknad, att ge vårt bidrag lill skapandet av ettöppet och välmående , kännetecknat av social och internationellsolidaritet." Sverigehöll länge själva samarbetsformen öppen och avskrev tanken på medlemskap i sedan de s.k. Werner- och Davignonrapporterna publicerats och detbedömdes vara omöjligt att förena medlemskap med en alliansfri svenskutrikespolitik. Detförhållandet att inte är medlem av EG innebär att vi är utestängda frånvissa aspekter av det ekonomiska samarbetet. I gengäld har ett nät avrelationer vuxit fram utanför det rena utbyte av varor som sker inomfrihandelsavtalens ram. Sålunda medverkar i t. ex. COST (European Co-operationin the Field of Scienlific and ) gällande teknisk utvecklingoch tillämpad forskning. Även annat forskningssamarbete förekommer, t. ex.fusionsforskning med Euratom. Andra områden av intresse är miljövård ochindustripolitik. Ett avtal finns om sammankoppling med EG:s dataöverföringsnätEuronet. Åter andra samarbetsområden för svensk del är patent, transport ochkonsumentfrågor samt bistånds-och u-landspolifiska frågor. Nära kontakterförekommer vidare mellan UU1984/85:18 3 svenska industriintressen som är anknutna till det (Union des Industries de la Communaulé Européenne).Svenska fackliga organisationer har kontakter med europeiska fackligasamorganisationen, ETUC (European Trade Union Confederation). - En meringående beskrivning av samarbetet lämnas nedan i anslutning till behandlingenav de olika yrkandena i motion 2405. De samarbelsorgan som har till uppgift alt administrerafrihandelsavtalen: den blandade kommittén Sverige-EEC resp. ,håller årliga ordinarie möten. hålls numera också ell s. k.högnivåmöte mellan och EG, då möjlighet ges att dryfta de bilateralarelationerna men också att på politisk nivå beröra internationella ekonomiskaoch handelspolitiska frågor av intresse. Förutom de tjänstemannakontakter somkontinuerligt sker på olika nivåer har ett flertal svenska statsrådsbesökförekommit hos kommissionen i . Statsminister avlade 1983 somförste svenske statsminister ett officiellt besök hos . Detförsta gemensamma ministermölet mellan EG- och EFTA-länder ägde rum i april1984, under den svenska ordförandeskapsperioden i EFTA. Sammanfattning av motionens innehåll Mofion 2405 inleds med en allmänredogörelse för EG-relationer och utveckhngen inom Gemenskapen. Genomatt det västeuropeiska frihandelsområdet i sin helhet nu är etablerat ochfungerande har en ny bas lagts för samarbete med EG; därför finns detskäl alt i ett något bredare perspekfiv pröva formerna för och innehållet idetta samarbete, framhåller motionärerna. Syftet med motionen anges vara attpeka på ett antal områden där det bör finnas goda möjligheter att bygga utsamarbetet och där detta entydigt ligger i intresse. val iEuropapolitiken gäller aldrig om vi skall samverka med olika europeiskasamarbetsorga-nisalioner eller ej, understryker motionärerna. Valet gällerendast hur vi skall gestalta detta samarbete på ett sätt som är bäst förenligtmed våra långsiktiga intressen. neutralitetspolitik på detsäkerhetspolitiska området ligger fast, avrundar motionärerna, den påverkasinte av vårt deltagande i det europeiska samarbete som beskrivs i motionen. Motionen tar därefter upp en rad punkter och förslag omökat och intensifierat samarbete med EG på olika områden. I fråga om kontakterna med (yrkande 1)understryks bl. a. den demokratiska legitimitet och politiska dynamik som deldirektval-da parlamentet kommer att ge samarbetet inom EG. Det är oftadär som initiativ tas till att på europeisk nivå söka lösning på olika aktuellaproblem, t. ex. när del gäller sysselsättnings- och miljöpolitiken. I Europaparlamentetäger ett omfattande samarbete rum mellan politiska partier av likartadideologisk inriktning som kommer att få allt större betydelse när detgäller den poUtiska utvecklingen i de olika västeuropeiska staterna. UU1984/85:18 4 motionen hänvisas också till den resolution som i aprilförra året antogs av om EG:s relationer med de nordiskaländerna. Mot denna bakgrund bör enligt motionärernas mening ett utökatinformations-och erfarenhetsutbyte mellan och kommalill stånd. En plan bör utarbetas för utveckling av sådana förbindelser mellanSverige och EG. I fråga om forskningssamarbetet anser motionärernaangeläget att ett ramavtal sluts mellan och EG för alt ge Sverigemöjlighet att automatiskt komma med i de olika samarbelsprojekt som initierasinom EG (yrkande 2). Även på det industripolitiska området framstår det somangelägel all eftersträva ett sådant avtal (yrkande 3). kommer, sägsdel i motionen, att få svårt all behålla sin ställning som exportinrikladhögleknologisk industrination om inte industrin ges full möjlighet alltillvarata de fördelar som en inte bara nordisk utan också västeuropeisk"hemmamarknad" utgör. Svensk industri måste också delta i olikaformer av transnationellt samarbete på forsknings-, utvecklings- ochtillverkningsområdena. Det forskningspoliliska samarbete med EG som förekommer- i motionen nämns samarbetet inom ramen för programmet för teknisk utvecklingoch tillämpad forskning (COST), och del gemensamma europeiskafusionsforskningsprogrammet (JET) borde utvidgas. Som exempel på tänkbarasamarbetsområden nämns hälso- och sjukvård, informationsteknologi,avfallshantering, icke-nukleär energi, framtidsstudier, teknologiskgrundforskning samt bioteknologi. För all underlätta ett sådant utökat samarbete vore delangeläget alt sluta ett ramavtal, menar motionärerna. krävs för varjeenstaka samarbetsprojekt överläggningar och separata avtal på ett sätt som ilängden knappast kommer att vara möjligt om samarbetet skall utökas. Ett motsvarande ramavtal på del industripoliliska områdetkan visa sig mera komplicerat alt nå fram till men framstår inte minst på siktsom ett utomordentligt viktigt svenskt önskemål. Det borde syfta till ett såfullständigt deltagande som möjligt för och svensk industri i EG:solika industripoliliska program. Som viktigt exempel på industripolitisksatsning inom EG nämns ESPRIT (European Strategic Programme for Research inInformation Technology). är det nödvändigt för svensk högleknologiskindustri att kunna delta i delta program liksom i de motsvarande satsningar sommed stor sannolikhet kommer att göras på andra områden, bl. a. inombioteknologin, säger motionärerna. kan svenska industrier göra dettaendast om det sker genom ett företag etablerat i ett och omverksamheten också äger rum vid detta företag. Nästa punkt i motionen (yrkande 4) avser intensifieradepolitiska kontakter med och ministerrådet. Motionärerna pekarbl, a, på risken av alt det utvecklade sammanlrädessyslemet i EG kan komma attleda till att mindre lid avsätts för kontakter med länder utanför Gemenskapen, UU1984/85:18 5 däribland , De svenska synpunkterna skulle då fåsvårare att nå fram, och möjligheterna minska att påverka beslut som angår ävenSverige, För att motverka detta förordas regelbundna besök av svenskaregeringsmedlemmar hos kommissionen liksom inbjudningar lillkommissionsledamöter att besöka . Besök av den svenske statsministernresp. av ordföranden i kommissionen åtminstone en gång per mandatperiod böreftersträvas. Väl fungerande kanaler till olika statsråd i EG-staterna böretableras. Yrkande 6 avser utökat samarbete med EG på detbiståndspolitiska området. Motionärerna erinrar särskilt om den nyaLomékonventionen, vilken omfattar EG:s utvecklingsarbete under kommandefemårsperiod. Som en viktig del i detta framhålls det s. k. Stabexsystemel förstabilisering av utvecklingsländernas exportintäkter för bl. a. jordbruksvaror. Två element i konventionen bör enligt motionärernas meningspeciellt uppmärksammas från svensk sida: dels den kraftiga satsningen pååtgärder mot ökenutbredningen, dels den möjlighet som öppnas för s. k.ACP-länder, vilka deltar i samarbete med EG, att ingå prisavtal på lång siktmed EG om leveranser av olika jordbruksprodukter. bör, ansermotionärerna, i olika former pröva möjligheterna till samarbete med EG på dessapunkter och även i övrigt inrikta de fortsalla kontakterna på att under denärmaste åren uppnå konkreta framsteg när det gäller ett utvecklatbiståndssamarbete. Ett av de viktigaste samarbelsområdena mellanSverige och EG kan, enligt motionen, miljöpolitiken komma att bli. Dennabehandlas i yrkande 7. Allt fler miljöfrågor har internationell betydelse,vilket bl. a. de senaste årens debatt om försurningsfrågor visat. En mycketstor del av de emissioner av olika slag som förorsakar miljöproblem i Sverigehar sill ursprung i EG-området, påpekar motionärerna vidare. Frågan ominförande av blyfri bensin och EG-staternas agerande i anslutning härtillanförs som andra exempel på förhållanden som i hög grad påverkar även Sverige.Enligt motionen torde det inte vara praktiskt möjligt för vårt land att på ettområde som detta föra en politik som i annat än enstaka detaljer avviker frånden som EG fattar beslut om. Sålunda finns, anser motionärerna, anledning prövamöjligheterna att bygga ut det existerande samarbetet. Synen på olika miljöfrågorhar också stor betydelse när det gäller de olika regler för handelsutbyte etc.som kan ses som tekniska handelshinder. Forskningsinsatser på gemensameuropeisk bas har vidare, självfallet, större möjligheter att åstadkommalösningar på svåra miljöproblem än sådan forskning som görs enbart frånnafionell utgångspunkt. Yrkande 8 gäller den ekonomiska politiken ochvalutapolitiken. Det finns enligt motionärerna starka skäl att gradvis bygga utsamarbetet med EG även på detta område. Det anförs som självklart att ettvästeuropeiskt land inte -kan utforma sin ekonomiska politik ulan alt ta hänsyntill utvecklingen i andra västeuropeiska länder. Detta ömsesidiga beroende harökat under i takt med att handeln utvecklats och ekonomiernaintegrerats. Detta gäller, anser motionärerna, inte enbart länderna inom EG UU1984/85:18 6 utan också ett högindustrialiseral och starktexportberoende land som . Samarbetet med EG bör därför byggas ut ytterligare genomregelbundna samtal om den ekonomiska utvecklingen på politisk nivå. Del finnsockså starka skäl att åter överväga en svensk anknytning till de bredarevästeuropeiska ansträngningarna att uppnå valutapolitisk stabilitet. Det finns,skriver motionärerna, myckel starka långsiktiga skäl för all söka enanknytning till EMS (European Monetary Syslem) av samma karaktär som denSverige hade med del s.k. ormsamarbetet . Frågan om samarbete mellan och EG i rättsligafrågor tas upp i motionens yrkanden 9 och 11. Motionärerna betonar att svenskindustri har sina främsta marknader inom EG, varför det är nödvändigt att hatillgång till kunskaper om rättsutvecklingen och lagstiftningen där. Någonsammanhållen bevakning inom detta område förekommer emellertid enligtmotionärerna inte inom svensk statsförvaltning. Ett organ förfortlöpande kontakter med och informationer om rättsutvecklingen inom EG börsålunda inrättas. I motionen redovisas vidare de problem för svensk del somsammanhänger med s. k. "legal privilege" för advokater verksamma iländer anslutna lill EG. Innebörden är att skriftväxlingen med en klient inteär tillgänglig för inspektion och revision av EG:s inspektörer avseendeefterlevnaden av regler om karteller och andra konkurrensvillkor. Svenskaföretag verksamma inom EG kan inte utnyttja svenska advokater för rådgivningom EG-rätlens innehåll eller företagens skyldigheter enligt denna. I ett utslagav antyds emellertid villighet att efter förhandlingar mednationer utanför EG öppna rätten till "legal privilege" också föradvokater i sådana länder, sägs det i motionen. Mot denna bakgrund begärs imotionen alt man från svensk sida tar upp förhandlingar med EG för all öppna enmöjlighet också för svenska advokater att åberopa "legal privilege". Motionärerna tar i detta sammanhang även upp önskemåletalt utbildningen i EG-rätt byggs ut vid de svenska universiteten ochhögskolorna (yrkande 10). Avslutningsvis berörs i yrkande 12 spörsmålet omömsesidigt erkännande av olika examina och behörigheter mellan och EG. Motionärerna pekar på det arbete som sker inom EG för attgöra olika typer av examina jämförbara mellan de olika medlemsländerna och dedirektiv som utarbetar i vad gäller yrkeskvahfikationer. FörSverige är detta arbete av mycket stor betydelse, hävdar motionärerna, sommenar att det med tiden kommer att framstå som alltmer naturiigt all svenskamedborgare under kortare eller arbetar i annat europeiskt landoch att medborgare i andra länder är yrkesverksamma i . har,enligt motionen, endast i tämligen begränsad utsträckning samarbetat med EG ivad gäller gemensamma professionella kvalifikationer, och däri ligger en faraatt nyssnämnda möjligheter att söka utbildning UU1984/85:18 7 och sysselsättning i försämras. Regeringen bör därför la initiativ till en bredaregenomgång av problem och möjligheter i samarbetet mellan och EG pådetta område så att inte sidoställs. Genom de frihandelsavtal somSverige och övriga EFTA-länder slöt med EG uppnåddes vad söm underefterkrigstiden varit ett av huvudsyftena med de europeiska ekonomiskasamarbetssträvandena, nämligen fri handel mellan de västeuropeiska länderna. Frihandelsavtalen är kärnan i våra relationer till EG. Deuppfyller de grundläggande krav och önskemål vi kan ställa på ett ekonomisktsamarbete med andra länder. Under förhandlingarna med EG gjordes bedömningen attmedlemskap var uteslutet för svenskt vidkommande. Utskottet är av uppfattningenalt denna bedömning visat sig vara riktig och måste stå fast även . Delta innebär inte att innehållet i våra förbindelser medEG är givet en gång för alla. har vid sidan av frihandelsavtalet kunnatingå i ett nära och i flera fall formaliserat samarbete med EG på en radviktiga områden. Utskottei anser att denna vidareutveckling och fördjupningav våra relationer med Gemenskapen bör fortsätta på alla områden där ett ömsesidigtintresse föreligger. är genom sin stora utrikeshandel och sitt öppnaekonomiska system beroende av EG och dess medlemsländer, på samma sätt som EGär beroende av sin omvärld. Där beroendet ändå finns är det enligt utskottetsmening värdefullt att det genom samarbetsavtal eller på annat sätt kankanaliseras så att största ömsesidiga nytta skapas för båda parter. Vårt krav på utrikespolitisk handlingsfrihet sätter iblandbestämda gränser även för ett samarbete som inte innebär medlemskap i härpå lämnas bl. a. i finansutskottets yttrande över motion 2405. En annan typ av begränsning för samarbetsmöjligheterna kanligga i att EG å sin sida inte nått en sådan intern samordning attöverenskommelser om samarbete med utanförstående länder ter sig meningsfulleller möjlig. Detta kan gälla det industripolitiska området. Efter utvidgningen lill 12 medlemsländer blir EG dendominerande ekonomiska grupperingen i . EG är emellertid inte liktydigtmed . Det europeiska samarbetet har och måste ha en större bredd. har sin starkaste handelspolitiska knytning tillfrihandelssammanslutningen EFTA. När lämnar organisationen för attbli medlem i EG kommer EFTA att bestå av följande länder: (associerat),, , , och . Denna organisation har en viktigroll att spela för samarbetet i vidare ekonomiska och handelspohtiska frågor.Det gäller i första hand i förhållande till EG, med vilket EFTA-länderna har så UU1984/85:18 8 gott som identiska handelsavtal, men i växandeutsträckning i också vad gäller frågor som behandlas i t. ex. I vår målsättning att fördjupa relationerna med Europaspelar också en viktig roll. Organisationens huvuduppgift är attslå vakt om de demokratiska värdena och respekten för grundläggande mänskligafri-och rättigheter. Mycket värdefullt arbete sker emellertid även på t. ex.det sociala, juridiska och kulturella området. Gränsen mellan de militära paklsyslemen går genom Europa.Del år därför så mycket angelägnare att del också sker ett nära samarbetemellan de europeiska staterna på båda sidor av denna gräns. På del ekonomiskaområdet har här FN:s ekonomiska kommission för (ECE) viktiga uppgifter.Helsingforsavtalet och den fortsatta ESK-processen är också av störstabetydelse för ett breddat samarbete mellan alla . Det är mot denna bredare europeiska bakgrund Sverigeutvecklar sina förbindelser med EG. Även om det politiska intresset inom EG under de senasteårens utvidgningsskede av naturliga skäl kommit att koncentreras söderut tordeändå det ekonomiska intresset ha varit väl så stort hos åtskilliga avmedlemsländerna alt utvidga samarbetet med och andra länder i norraEuropa. Utskottet utgår från att också aktivt ochmålmedvetet utnyttjar det utrymme som finns för ett konstruktivt och utbyggtsamarbete med EG. fortsatt nära samarbete mellan EFTA-länderna och EG pådet ekonomiska området har också stor betydelse när det gäller att motverka enutveckling i protektionistisk riktning. I motion 2405 förordas ett ökat och fördjupat samarbetemed EG på en rad olika områden. a. föreslås utvecklade relationer mellanriksdagen och , ramavtal om forsknings- resp. industripolitik,utvecklade politiska kontakter med kommissionen och ministerrådet,biståndspolitiskl samarbete, miljösamarbete, ekonomiskt och monetärtsamarbete, samarbete i rättsliga frågor och ömsesidigt erkännande av olikaexamina och behörigheter. Vad först gäller kontakterna med Europaparlamentetkonstaterar utskottet att såväl riksdagsutskott som andra grupper avriksdagsledamöter besökt och andra EG-ofgan. 1981 vardåvarande ordföranden i i Sverige.Europaparlamentets delegation för nordiska kontakter besökte ioktober 1983. Utskottet finner det naturligt att dessa kontakterfortsätter och intensifieras, detta inte minst mot bakgrund av att denparlamentariska församlingen kanske är den bland EG:s institutioner som ökatmest i betydelse . I det interna utredningsarbete som bedrivitsi EG om Gemenskapens olika organ, den s.k. Doogerapporten, understryks t.ex.särskilt viktiga roll. Utskottet, som således delarmotionärernas uppfattning om det angelägna i utökade relationer medparlamentet, anser emellertid inte att någon särskild plan för de parlamentariska UU1984/85:18 9 förbindelserna skulle vara erforderlig för all nå dettasyfte. Yrkande Iimotion 2405 får därmed anses besvarat. I yrkande 2 förordas ett ramavtal om forskningspolitikmellan och EG och i yrkande 3 ett sådant avtal även på detindustripoliliska området. Utskottet har inhämtat yttrande frånnäringsutskottet (NU 1984/85:8 y) över motionen såvitt avser dessa tvåyrkanden. Yttrandet bifogas betänkandet som bilaga 1. Näringsulskottet delar motionärernas uppfattning alt detär värdefullt att har möjlighet att delta i sådant forsknings- ochutvecklingsarbete inom EG som syftar lill ökad konkurrenskraft för ochprofilering av den västeuropeiska industrin inom viktiga framtidssektorer.Sverige borde också kunna ge positiva bidrag i ett samarbete med detta syfte. Ett ramavtal om forskningssamarbete är på väg att träffasmellan och EG, konstaterar näringsutskottet. Intentionerna från svensksida är att forskningssamarbetet framför allt skall ta sikte på ökat europeisktindustrisamarbete. ser från sina utgångspunkter positivt påatt ett ramavtal med denna inriktning kommer till stånd. Enligt vad som sägs i motionen borde ett ramavtal omforskningspolitiskt samarbete kunna ge en automatisk möjlighet attkomma med i EG:s samarbetsprojekt. Om samarbetet skall utökas går det inte attha överläggningar och separata avtalkring varje enstaka samarbetsprojekt pådet sätt som sker, hävdar motionärerna. Näringsutskoltet understryker att en sådan automatisk rättför att delta i alla projekt inom EG:s forskningsprogram rimligen ocksåmåste motsvaras av en skyldighet att delta. Mot en sådan ordning kan enligtnaringsutskottets mening flera invändningar resas. Det är inte givet altSverige har behov av,, kompetens att tillgodogöra sig eller möjligheter altbidra till forskning inom alla de områden som omfattas av EG:s FoU-program. Detnaturliga vore att engagerade sig i sådana projekt inom detta programdär förutsättningar i nu nämnda avseenden i särskild grad föreligger. Enligt näringsutskottets mening ligger det i Sverigesintresse att ett ramavtal om forskningssamarbete ger en plattform för ettutvidgat samarbete, vilken inte begränsar förutsättningarna härför ellermedför att dessa låses på annat sätt.