bet · G801SkU1 · 1984-12-31 00:00:00 — En ransonering kan också bidra till all konservera alkoholvanorna ochtill att bibringa konsumenterna den uppfattningen att alkoholförtäring, inomgränserna för den fastställda ransonen alllid är riskfri. Mot denna bakgrund och med instämmande i vadsocialutskottet anfört i denna fråga anser skatteutskottet all man i förstahand bör fortsätta den förda politiken, helst med intensifieradeinsatser i fråga om alkoholproblemalikerna och ungdomen och allrestriktionsåtgärder alltså bör övervägas först om utvecklingen mera påtagligtförsämras. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motionerna 304 av () och (), 347 avMarianne () och 1138 av () och () ominförande av alkoholransonering. Vad utskottet uttalat i denna fråga torde ocksåi huvudsak tillgodose yrkande 3 i motion 2100 av m.fl. (fp) isamma fråga. Vad utskottet här anfört om ett fullföljande av 1977 årsalkoholpolitiska beslut innebär också all utskottet inte kan tillstyrka yrkande3 i motion 752 av (m) om utredning i syfte alt avskaffa resp.minska de alkoholpolitiska restriktionerna. I nyssnämnda motion 2100 och i motionerna 1132 av ThureJadestig (s) och i (s) och 1454 av tredje vicetalmannen m. fl. (fp) begärs en utvärdering av 1977 årsalkoholpolitiska beslut. m. fl. (vpk) begär i motion 1499tillsättandet även statlig alkoholkommission, som skall svara för en mermedveten och utvecklad alkoholpolitik. Enligt utskottets mening torde del vara förenat medutomordentliga svårigheter all inom rimlig lid göra en meningsfull utvärderingav ett så vittomfattande beslut som alkoholpolitiska reform. Även omman begränsar utvärderingen - vilket föreslås i motion 1132 - till enskildabeslut som information, reklamförbud m. m. är det knappast troligt att mandärigenom skulle nå några resultat av större värde för den kommandealkoholpolitiken. Inte ens i de fall då en utvärdering startar medatt den åtgärd som skall utvärderas sätts i kraft - såSom skedde i fråga omlördagsslängningen av systembutikerna - blir resultatet alltid entydigt. Att iefterhand försöka fastställa exempelvis effekterna av reklamförbudet förefallerunder sådana förutsättningar inte meningsfullt. I stället bör del ankomma på encentral ledningsgrupp att följa upp alkoholpolitiken och ta de initiativ somerfordras. Vid reform förutsattes att den till knutnaa-nämnden skulle ha denna funktion. I syfte all skapa SkU1984/85:1 20 en bättre samordning av bl. a. alkoholinformalionen har ien särskild utredning föreslagits alt a-nämnden avskaffas och att en del avdess uppgifter överförs till ett särskilt råd med direkt anknytning tillregeringen. Regeringen väntas - som framgår av socialutskottets yttrande - ihöst lägga fram en proposition rörande bl. a. denna fråga. Skatteutskottetanser att de nu förväntade förslagen bör kunna leda till bredare och bättresamordnade informationsinsatser på alkoholområdet. Utskottet finner en sådanverksamhet mera angelägen än ytterligare utredningar eller statistik ialkoholfrågan eller tillsättande av en särskild alkoholkommission. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motionerna 1132, 1454, 1499 samtyrkandena 1 och 5 i motion 2100. I motion 2100 yrkande 2 återkommer frågan om uppställandeav krav på ett preciserat delmål för alkoholpolitiken, nämligen att sänkaalkoholkon-, sumiionen för en kommande tioårsperiod. Socialutskottetavstyrker nu liksom tidigare delta yrkande med hänvisning bl. a. tillsvårigheterna alt fastställa den totala alkoholkonsumtionen. Skalteulskoltetansluter sig till socialutskottets bedömning och avstyrker också detta yrkande. I yrkande 4 i nyssnämnda motion las upp en annan avriksdagen tidigare behandlad fråga, nämligen sambandet mellankonsumentprisindex (KPI) och alkoholbeskaltningen. Utskottet har vid sintidigare behandling av motsvarande yrkanden framhållit att del saknas anledningatt befara all alkoholpriserna mera beslående skall ligga under- KPI. Del ärenligt utskottets mening angeläget alt understryka viklen av alt alkoholbeskaltningenändras i sådan takt alt alkoholpriserna inte ligger efter KPI-utvecklingen.Utskottet finner inte skäl alt tillstyrka yrkande 4 i motion 2100 i den månyrkandet inte är tillgodosett genom vad utskottet här uttalat. En fråga som varit föremål förriksdagens prövning vid åtskilliga tillfällen är hemiillverkningen av vin medanvändande av s. k. snabbvinsatser. () yrkar i motion 346förbud mot försäljning av sådana vinsatser och () och OlleGrahn (fp) vill i motion 2160 ha förslag om åtgärder i samma syfte.Socialutskottet delar motionärernas uppfattning alt syftet medalkohollagstiftningen allvarligt motverkas av försäljningen av snabbvinsatseroch finner det särskilt oroande alt ungdomen kan befaras lägga grunden tillalkoholproblem genom sådan vinlillverkning. förutsätter att regeringeni lämpligt sammanhang ånyo överväger denna fråga. Som framgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen harriksdagen på skatteutskottels hemställan 1981 avslagit ell av regeringenframlagt förslag om förbud mot försäljning av snabbvinsatser. a. att lagstiftningen var komplicerad och svårkonlrollerbar. De svårighetersom är förenade med en lagstiftning av angivet slag hänger närmast samman medatt SkU1984/85:1 21 alla de komponenter som ingår i snabbvinsatserna, medundanlag av fruktsaften, normall funnits alt köpa i de affärer somtillhandahållit tillbehör för vanlig hemtillverkning av vin. Snabbvinsatseninnebär alltså bara att man gjort ett paket som innehåller saft, vissa kemikalieroch en bruksanvisning. Utan tvivel underlättar vinsalserna hemiillverkningen avvin, särskilt som de numera saluförs i flertalet större varuhus och genompostorderfirmor, men det torde vara svårt att fastställa i vilken omfattningsnabbvinerna bidragit till en ökad lolalkonsumlion. Den i början snabbt ökandeförsäljningen av vinsalser synes nurfiera ha avtagit. Verkställdaundersökningar tyder på att snabbvinsatserna svarar för en tredjedel avhemtillverkningen äv vin. Den som anskaffat utrustning för tillverkning avsnabbvin kan vid ett förbud mot vinsatserna lätt övergå till ordinärhemtillverkning på samma sätt men med billigare råvara. Utskottet vill meddessa synpunkter inte försvara del kommersiella utnyttjandet avhemlillverkningsreglernasorn snabbvinsatserna innebär ulan endast framhällasvårigheterna all med bibehållen rätt till hemtillverkning av vin förbjudasaluförandet av vinsatser. Utskottet förutsäller alt följerutvecklingen rrred uppmärksamhet och föreslår de åtgärder som påkallas därav.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna 346 och 2160. () begär i yrkande 1 i motion 1439 enöversyn av dryckeslagsliflningen i syfte att svensk cider skall få tillverkasoch försäljas på samma villkor som öl och starköl. Utskottet vill i denna fråga, som här gamla anor, förstkonstatera att om man godtar de föreslagna villkoren för svensk cider måste manav handelspolitiska skäl medge import av cider på samma villkor. Det är undersådana förutsättningar osäkert om förslaget kommer alt medföra det stöd för densvenska fruktodlingen som motionären vill skapa. Enligt utskottels mening måstefrågan emellertid bedömas främst från alkoholpoiitiska utgångspunkter, ochutskottet finner nu liksom tidigare att förslaget är oförenligt med strävandenaalt dämpa alkoholkonsumtionen. Utskottet avstyrker således detta yrkande. Etablering av systembutiker ' Frågan i vilken takt och undervilka förutsättningar Systembolaget skall bygga ut sill buliksnät har sedanlänge varit kontroversiell på grirnd av att de kommunala önskemålen om en snabbutbyggnad i många fall inte kunnat förenas med de alkoholpolitiskasynpunkterna, som talat för en måttfull utbyggnadstakt. I de tre motioner sombehandlas hår framförs i huvudsak önskemål om alt de kommuner som saknar menbegärt att fa svsternbutik-skall tillgodoses i snabbare takt än vad somhittills skett. 1 motion 953 av m. fl. (m) och i motion 1480av i FJelsingborg 3 19S4/S5. SkU1984/85:1 22 m. fl. (s) åberopas främst förhållandena i , medanBjörn Köriof (m) i motion 1472 hänvisar till förhållandena i . 1 denförstnämnda motionen nämns alt 70 kommuner saknade egen systembutik ochalt f. n. 72 kommuner är utan sådan service. Man kan av dessa siffror få denuppfattningen att någon butikseiablering inte förekommit . Systembolaget har alkoholpolitiska beslut, då nu gällanderiktlinjer för butiksetableringen fastställdes, beslutat om nyetablering i 19kommuner. Sex av dessa kommuner har dock ännu inte hunnit få någon butik. Detkan i sammanhanget konstaleras alt bolaget i överensstäm- -melse med gällandetilläggsavtal med staten prioriterat glesbygdskommuner med långa avstånd tillnärmaste butik. Utskottet finner att bolagets elableringspolitik slår igod samklang med uttalanden i frågan, men Systembolaget bör vid sinfortsatta elableringspolitik enligt utskottets mening vara oförhindrad altnågot öka elableringslakten. Härvid bör bolaget tillgodose önskemål som inteenbart grundas på avstånd till närmaste butik utan även beaktabefolkningsmängden i kommunerna och deras centralorter. måstegivetvis serviceönskemålen avvägas mot de företagsekonomiska synpunkter sombolaget skall iaktta i sin verksamhet. I vissa fall kan etablering i folkrikakommuner motiveras med att man därigenom lättar på trycket i närmastebutiksorl. Utskottet finner alltså att motionärernas önskemål till viss del kantillgodoses inom ramen för gällande tilläggsavtal mellan staten ochSystembolaget rörande butiksetableringen. Med hänsyn till alt vad utskottet häruttalat innebär en viss uppmjukning av tolkningen av nu gällande regler finnerulskotlel det motiverat att ger regeringen detta till känna. Med delanförda avstyrker utskottet bifall till motionerna 953, 1472 och 1480 i den månde inte är tillgodosedda genom vad utskottet anfört. Minimiåldern för inköp av alkoholdrycker i systembutik Alt minimiåldern för sysleminköp är20 år när myndighetsåldern är finner (rn) inkonsekvent ochbegär därför i motion 384 en sänkning av inköpsåldern till . När frågansenast behandlades hänvisade utskottet till ett tidigare uttalande all manborde avvakta inte bara erfarenheterna av mellanölets avskaffande ulan ocksåverkningarna av de 1977 beslutade alkoholpoiitiska åtgärderna innan manövervägde en samordning av dessa åldersgränser. Utskottet anser inte all manännu i erforderlig omfattning kunnat begränsa ungdomens alkoholkonsumtion ochfinner därför inte skäl tillstyrka bifall till motionen. Systembutikernas lördagsstängning,som beslutades av 1982 efter en tidigare försöksverksamhet medlördagsstängning, kritiseras av SkU1984/85:1 23 (m) som i yrkande 2 i motion 752 begäröppethållande alternativt kvällsöppet någon dag . Utskottethar inledningsvis redovisat vissa delar av sammanfattningen av den utvärderingsom gjorts i fråga om effekterna av lördagsstängda systembutiker (Ds S 1984:8).Resultatet kan i huvudsak sägas vara att de positiva effekterna är påtagligaunder sommarmånaderna. Effekterna är inte lika entydiga under resten av åretmen även här kan vissa fördelaktiga verkningar iakttas. Det saknas därförenligt utskottets mening anledning att nu ompröva beslutet om lördagsstängning.I fråga om det alternativa yrkandet om förlängt öppethållande någon dag iveckan har ulskotlel erfarit alt regeringen f. n. prövar denna fråga och allresultatet härav kommer att redovisas för . Utskottetavstyrker därför bifall till yrkande 2 i motion 752. () och HansPettersson i (s) yrkar i motion 950 all ansvaret för informationkring alkoholens risker och skadeverkningar förs över från Systembolaget tillsocialstyrelsen. Vid tidigare behandling av samma fråga har socialulskoltel iyttrande till skalteulskoltet framhållit alt det för en effektiv information ärav värde all den sprids på olika sätt och från flera håll och attmonopolbolagen just genom sin verksamhet torde ha möjlighet att nå många somman inte kan informera genom vanliga kanaler. I sitt nu föreliggande yttrandehänvisar socialutskottet till detta uttalande och avstyrker motionen samterinrar om all en proposition väntas rörande bl. a. ansvaret för droginformationen.Riksdagen kan i samband därmed - enligt socialutskottets mening -behandlahithörande frågor i ett bredare perspektiv. Skalteutskotiel, som ansluter sig till socialutskottetsuppfattning, avstyrker bifall till motionen. I fråga om yrkande 1 i motion 752av (m) om återinförande av mellanöl vill utskottet fatta sigkort. Erfarenheterna visade ett ökande missbruk blandungdom i allt lägre åldrar. Utskottet finner inte skäl alt åter utsättaungdomen för de risker mellanölet kan medföra och avstyrker därför deltayrkande. 1 tre motioner begärs ändring avförsäljningstiderna för öl. m. fl. (m) i motion 945, yrkande 2 i motion 1439 och () i motion 1498 yrkar allaupphävande av förbudet mot SkU1984/85:1 24 söndagsförsäljning av öl. Utskottet, som har starkasympatier för motionärernas krav, har erfarit alt denna fråga är föremål förregeringens överväganden och förutsätter att den las upp i den proposition somväntas . Med hänsyn härtill finner utskottet inte skäl tillstyrkadessa motionsyrkanden. Av de inledningsvis återgivnadirektiven för deri nyssnämnda översynen av alkohollagstiftningen framgår attutredningen skall granska reglerna om lillståndsgivningen vid servering ochförsäljning samt svårigheter och inkonsekvenser vid tolkningen av vissabestämmelser. Direktiven synes till denna del tillgodose yrkandet i motion 1124av () och () om översyn avserveringsbestämmelserna i alkohollagstiftningen. Utskottet avstyrker därförbifall till motionen. 1 direktiven sägs vidare att i översynsarbetet bör beaktasberedningen i av ett förslag som kommittén mot ekonomiskbrottslighet lagt fram om bl. a. förutsättningarna för etablering irestaurangbranschen. Delta förslag innebär alt reglerna i alkohollagstiftningenom ålerkallelse av serveringstillstånd vid ekonomisk misskötsamhei ellerbrottslighet utgår och att frågor av denna art i stället behandlas i.särskildlagstiftning. () och () har i motion 386hävdat alt serveringstillstånd inte bör få återkallas på grund av ekonomiskbrottslighet utan endast av alkoholpoiitiska skäl, medan ()och förste vice talmannen () i motion 951 vill ha enutvärdering av bestämmelserna härom. Med hänsyn till att motionsyrkandena blirprövade vid den pågående översynen finner utskottet inte skäl tillstyrkamotionerna. Prissättningen av alkoholdrycker vid servering I motion 1463 yrkar (m) att restaurangerna skall få köpa alkoholdrycker till reducerat pris för attde höga serveringspriserna på drycker skall kunna sätikas. Som socialutskottettidigare framhållit beror de höga serveringspriserna på drycker huvudsakligenpå de påslag som reslaura-lörerna gör utöver vad som är möjligt enligtalkohollagstiftningen. Där föreskrivs att serveringsprisel skall motsvarainköpspriset plus skäligt tillägg, f. n. fastställt till , förserveringskostnaderna och att priserna inte får främja försäljningen avstarkare alkoholdrycker. Utskottet vill inte bestrida alt de högarestaurangpriserna på drycker medför vissa alkoholpoiitiska ölägenheter såsomsmygkonsumtion och benägenhet all föriägga tillställningar av olika slag tillandra mera slutna lokaler. De höga restaurangpriserna på alkoholdryckermotverkar också strävandena alt skapa alkoholfria miljöer genom alt de gör dealkoholserve- SkU1984/85:1 25 rande restaurangerna mer lönsamma än de alkoholfria. Delkan dock enligt utskottets mening inte komma i fråga att man löser dettaproblem genom skatlefavörer för restauratörerna med mindre man samtidigtåterinför det tidigare tillämpade ganska krångliga systemet medutskänkningsskatt och fastställda serveringspriser. En annan metod, somtillämpas i , äratt i administrativ ordning fastställa maximipriser pådryckerna. alt la någon ställning i frågan förutsäller ulskotlel att denpågående utredningen om bl. a. serveringsreglerna är oförhindrad att ta uppdetta problem till prövning. Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotion 1463. Tillstånd au servera öl i personalmatsalar När () i motion 941begär slopande av tillståndslvånget för servering av öl i personalmatsalar tarhan upp en gammal tvistefråga som egentligen saknar alkoholpolilisk betydelsemen berör principerna för alkohollagstiftningens utformning. Utskottet har itidigare sammanhang gjort gällande att det generella tillståndslvånget inteinnebär nämnvärt krångel men att olika undanlag skulle skapagränsdragningsprqblem för de administrativa myndigheterna. Då frågan kan förväntasbli prövad på nytt i sammanhang med den pågående översynen avalkohollagstiftningen avstyrker utskottet bifall till motionen. Kvalitetsviner m. m. Utskottet har inledningsvisutförligt redovisat motiveringen för sitt avstyrkande av förslagenom lättnader i beskattningen av lätlviner i vissa mellanprislägen och förslagenall mera generellt knyta beskattningen enbart till dryckernas alkoholhall. När () och () i motion942 liksom () och () i motion 2166 och LarsAhlmark (m) i yrkande 3 i motion 1439 nu återkommer till dessa frågor finnerutskottet inte anledning att gå in på en förnyad sakprövning utan utskottetinskränker sig till alt med hänvisning till sill tidigare ställningstagandeavstyrka bifall till motionerna. Resandes skattefria inköp av alkoholdrycker I fråga om den skattefriaprovianleringen och resandeinförsel av alkoholvaror föreligger två sinsemellanoförenliga motionsyrkanden. (m) och i (m)förordar i motion 385 att skattefri försäljning skall få äga rum på båtar itrafik mellan svenska fastlandet och Golland, medan tredje vice talmannen () i motion 1453 SkU1984/85:1 26 vill beskatta all resandeinförsel av alkoholhaltigadrycker. Utskottet har i o|ika sammanhang uttalat oro för denbetydande ökning av den skattefria resandeinförseln som ägt rum under senaredecennier på grund av charterresornas och färjetrafikens expansion och ävenförordat begränsningar av möjligheterna att utnyttja färjetrafiken för olovligskattefri införsel. I sådant sammanhang har utskottet också uttalat sig för skall begränsa tillkomsten av nya färjelinjer genom all förklara derri varaatt anse som korta rutter, som inte berättigar till skattefri proviantering.Mot denna bakgrund och med hänsyn till de kbnsurhlionsbegränsande strävandenainom alkoholpolitiken finner ulskotlel del uteslutet att nu förorda skattefriförsäljning på Gollandsbålarna. Utskottet har från de angivna utgångspunkterna störreförståelse för kravet alt beskatta all resandeinförsel men är samtidigtmedvetet om alt en sådan åtgärd knappast kan räkna på stöd från någon bredareopinion. Vid tidigare behandling av motsvarande yrkanden har utskottet ocksåframhållit angelägenheten av att söka nordiska samförståndslösningar på dettaproblem. Framhållas bör dock alt möjligheterna att nå sådana lösningar synesvara begränsade. Under sådana förutsättningar anser utskottet alt enfullständig avveckling av resandeinförseln för i bosatta personerendast kan bli aktuell om den alkoholpolitiska situationen förvärras så alt manmåste överväga all införa ett ransoneringssyslem. Med hänvisning till allulskotlel i del föregående avvisat tanken på all nu införa ransonering finnerutskottet inte skäl tillstyrka bifall till motion 1453. Skattelättnader för viss likörtillverkning Utskottet behandlar slutligen ettyrkande i motion 757 av . m. fl. (c) om ändradbeskattning för att gynna tillverkning av likör på norrländska bär och omlokalisering av en statlig likörfabrik till . Med anledning av dessayrkanden finns anledning påpeka att del skulle vara oförenligt med vårahandelspolitiska åtaganden all införa förmånligare skatteregler för svensklikör än för utländsk. Del bör även framhållas all konsumtionen av debärlikörer som skulle kunna komma i fråga inte är av den storleksordningen motiverar en särskild fabrik. Ulskotlel har förståelse för deregionalpoliliska strävanden som ligger bakom motionen men anser inte att detfinns förutsättningar för all på detta sätt trygga avsättningen av denorrländska bären. Ulskotlel avstyrker bifall till motion 757. SkU1984/85:1 27 attriksdagen avslår motionerna 1983/84:304, 1983/84:347, 1983/ 84:1138 och1983/84:2100 yrkande 3, 2. beträffandeutvärdering av alkoholpolitiska beslut tn. m. alt avslårmotionerna 1983/84:1132, 1983/84:1454 och 1983/84:2100 yrkandena 1 och 5, 3. beträffandedelmål för alkoholpoliuken attriksdagen avslår motion 1983/84:2100 yrkande 2, 4. beträffande enstatlig alkoholkotnmission att riksdagen.avslår motion 1983/84:1499, 5. beträffandeminskade restriktioner attriksdagen avslår motion 1983/84:752 yrkande 3, attriksdagen avslår motionerna 1983/84:346 och 1983/84:2160, attriksdagen avslår motion 1983/84:1439 yrkande 1, 8. beträffandeetablering av systembutiker attriksdagen med anledning av motionerna 1983/84:953, 1983/ 84:1472 och 1983/84:1480som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i denna fråga, altriksdagen avslår motion 1983/84:384, 10. beträffandesystembutikernas öppethållande attriksdagen avslår motion 1983/84:752 yrkande 2, 11. beträffande systembolagetsinformation att avslår motion 1983/84:950, 12. beträffande återinförande avmellanöl attriksdagen .avslår motion 1983/84:752 yrkande 1, 13. beträffandesöndagsförsäljning av öl attriksdagen avslår motionema 1983/84:945, 1983/84:1439 yrkande 2 och1983/84:1498, allriksdagen avslår motionerna 1983/84:386, 1983/84:951 och 1983/84:1124, ' 15. beträffande prissättning påalkoholdrycker vid servering all avslår motion 1983/84:1463, - 16. beträffande tillstånd förölservering i personalmatsalar all avslår motion 1983/84:941, 17. beträffarideskattelättnader för vissa lättviner m. m. altriksdagen avslår motionerna 1983/84:942, 1983/84:1439 yrkande 3 och1983/84:2166, SkU1984/85:1 28 18. beträffande skattefri proviantering ochresandeinförsel allriksdagen avslår motionerna 1983/84:385 och 1983/84:1453, 19. beträffandeskattelättnader för viss likörtillverkning tnm. att avslår motion 1983/84:757. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), förste vice talman (), (). (), * (s), * (s), (), (), (), * (s) ochKari-Anders (). * Ej närvarande vid justeringen. Delmål för alkoholpolitiken (rnom. dels anfört följande. 1 motion 2100 (fp) yrkande 2 återkommer frågan omuppställande av ett preciserat delmål för alkoholpolitiken, nämligen att sänkaalkoholkonsumtionen för en kommande tioårsperiod. I en avvikandemening av () i socialutskottets yttrande stöds deltaförslag. Jag ansluter mig till den bedömning som görs i denna avvikande meningi socialutskottets yttrande. majoritet har avvisat yrkande 2 i motion2100 med hånvisning till svårigheterna att ange en exakt siffra förtotalkonsumtionen, eftersom storleken av den konsumtion som går vid sidan avSystembolagets försäljning är okänd. Del ligger i sakens natur all ett siffermässigt preciseratdelmål i första hand måste avse den mätbara konsumtionen. finner jagatt del finns stora fördelar med att ha ett preciserat delmål, inte minst ifråga om informationskampanjer och aititydpåverkande arbete för att bekämpavårt största sociala problem. Självfallet får de åtgärder som sätts in för altnå ett sådant 20-procenligt delmål inte medverka till att deri oregistreradekonsumtionen, dvs. hembränning eller smuggling, ökar. Det finns inte hellerenligt min mening någon anledning alt befara att den oregislrerade konsumtioneni nämnvärd grad påverkas av sådana samhällsinsatser för all uppfylla delmåletför den mätbara konsumtionen som förordas i motionen, vilket skulle innebäraatt effekterna på lotalkonsumtionen i stort sett överensstämmer SkU1984/85:1 29 med effekterna på den mätbara konsumtionen. dels ansett all utskottet under mom. 3 bort hemställa att med anledning avmotion 2100 yrkande 2 uttalar att målet för sänkningen av den mätbaraalkoholkonsumtionen bör sättas till för en kommande tioårsperiod. (mom. 7) StigJosefson (c), förste vice talman (), () ochKarl- () har dels anfört följande. I yrkande 1 i motion 1439 begär () enöversyn av dryckeslagsliflningen för att svensk cider skall få säljas på sammavillkor som öl och starköl, dvs.