bet · G801JoU33 · 1984-12-31 00:00:00 — Detta nämns som ett av flera samband som gör attlivsmedelskedjan måste ses som en helhet. Regeringen har därför i propositionenvelat samordna samhällets syn på produktionen och distributionen av livsmedeloch de samhälleliga åtgärder som berör livsmedelssektorn i en gemensam livsmedelspolitik. Målet fördenna livsmedelspolitik formuleras på följande sätt: Ett huvudmål för livsmedelspolitiken bör således vara atttrygga vårt lands livsmedelsförsörjningsåväl i fredstid som under avspärrning och krig . Somlikställda delmål under det angivna huvudmålet bör vidare gälla attkonsumenterna får tillgång till livsmedel av god kvalitet till rimliga priseroch JoU1984/85:33 109 att jordbrukarna får en med andra jämförbara grupperlikvärdig standard.. Verksamheten i livsmedelskedjans alla led bör bedrivas såeffektivt och rationellt som möjligt som andra viktiga samhälleligakrav beaktas Det livsmedelspolitiska synsätt somföreslås innebär att de traditionella jordbrukspolitiska medlen får samverkamed samhällets insatser i förhållande till industri- och handelsleden, medkonsumentpolitik i övrigt samt med beredskapsplanering och andra åtgärder samlad livsmedelspolitik. I propositionen redovisas (s, 24f,) uppgifter om saluvärde, sysselsättning och struktur inom industri- ochhandelsleden. Livsmedelsindustrin sysselsatte , ca 70 000personer, motsvarande av antalet sysselsatta inomtillverkningsindustrin. Saluvärdet på livsmedelsindustrins produktion (exkl.spritdrycks- och tobaksindustri) var och förädlingsvärdet15 miljarder kronor. En stark koncentration till färre och större anläggningarhar varit utmärkande för utvecklingen . Också i fråga omägandet har utvecklingen präglats av en fortgående koncentration. Ett fåtalstora ägargrupper dominerar. Lantbrukskooperationen är störst och svarar för av livsmedelsindustrins totala produktion. Den privata svenskågda industrin haren andel av . konsumentkooperationen , de utlandsägda företagenca och staten . Beträffande handelsledet framhålls bl. a. att drygt 75 %av partihandeln med dagligvaror förmedlas via de tre stora handelsblocken KF,ICA och , Blockens andel har därmed ökat betydligt-år 1973 var den 52 %.Inom detaljhandeln har butiksstrukluren förändrats kraftigt i riktning mot ökadstordrift. fanns närmare 30 000 butiker inom dagligvaruområdet. År1982 var motsvarande siffra knappt 9 000. Uppgifter redovisas om industri- resp, handelsledetsandelar av livsmedelsutgifterna. var dessa andelar resp. 24 %.Andelarna var ungefär desamma för sådana livsmedel som i råvaruledet omfattadesav jordbruksprisregleringen och för övriga livsmedel. Den allmänna bilden är,påpekas det, att jordbrukets andel av matkronan sjunker. Den starka koncentrationen av ägandet såväl inomlivsmedelsindustrin som inom distribution och handel uppmärksammas ipropositionen. Behovet av en väl fungerande konkurrens understryks. Ävenkoncentrationen av tillverkningen till större och färre produktionsenheter ochutvecklingen mot stordrift också när det gäller distributionscentraler ochbutiker påtalas. Vidare betonas att det för att konsumenterna skall få tillgångtill livsmedel till rimliga priser är viktigt att tillverkningen ochdistributionen fungerar effektivt. Eftersom industri- och handelsleden spelar en viktig ochökande roll inom livsmedelskedjan i fråga om sysselsättning och värde liksommed avseende på de slutliga konsumentpriserna på livsmedel finris det enligtpropositionen anledning att i ökad utsträckning uppmärksamma dessa led. JoU1984/85:33 110 som angeläget att det statistiska underlaget förbättrasoch att forskning rörande livsmedelsindustrins och handelns förhållandenprioriteras. I proposifionen aviseras vidare att en översyn av dekonsumentekohomiska följderna av koncentration och stordrift skall genomförasi anslutning till en planerad samlad utvärdering av livsmedlens kvaUtet.Dessutom meddelas att en utredning kommer att tillsättas med uppgift attytterligare belysa förhållandena inom industri- och handelsleden. Särskiltskall härvid studeras vilka effekter den starka ägarkoncentrationen har förkonkurrensförhållandena inom livsmedelskedjan. Motioner med anledning av propositionen Av de motioner som har väckts medanledning av propositionen är det fyra som näringsutskottet kommenterar. I motion 1984/85:3098 av m, fl. (fp)hemställs, såvitt här är i fråga, (9) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående vikten av konkurrens iförädlingsledet. De övrigatre motionerna är: 1984/85:3089av m.fi. (c), 1984/85:3093av m.fl. (vpk) och 1984/85:3104av m. fl, (m). Motioner från allmänna motionstiden Den till jordbruksutskottethänvisade motion från allmänna motionstiden som behandlas här är 1984/85:1509 av . (fp), vari - med motivering i motion 1984/85:1505-hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angåendekonkurrensbegränsning inom jordbrukets förädlingsled. De motioner från allmännamotionstiden som har hänvisats till näringsutskottet och med detta yttrandeöverlämnas till jordbruksutskottet är följande: 1984/85:645 av m.fl,(vpk), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare utredning om industri- och handelsledetför jordbruks- och livsmedelspolitikens område, 1984/85:1101 av ()och (), vari -med motivering i motion 1984/85:1090 -hemställs att 1. hos regeringen anhåller om utrikeshandelspolitiskainitiativ för att främja exporten av livsmedel i enlighet med vad som anförts imotionen. JoU1984/85:33 111 2. som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om näringspolitiska åtgärder för att ökaexporten av livsmedel, 1984/85:1502 av . (c), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om utvecklingsarbete för livsmedelsindustrin iSkaraborgs län, 1984/85:2700 av m. (s), såvitt avser hemställan (2) att ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om livsmedelsindustrin i , 1984/85:2743 av (), och (), vari - med motivering i motion 1984/85:2742 -hemställs att som sin mening ger regeringen i uppdrag att kompletteraLMK [livsmedelskommitté] med en genomgång av prisbildningen i helalivsmedelskedjan. Översikt av motionernas innehåll I moderata samlingspartietspartimotion 1984/85:3104 uppmärksammas möjligheterna och angesförutsättningarna för en ökad avsättning av livsmedel på export. I folkpartietspartimotion 1984/85:3098 behandlas koncentrationstendenserna ilivsmedelskedjans industri- och handelsled. Motionärerna understryker vikten avatt den utredning i ämnet som aviseras i propositionen kommer till ståndsnarast. Med anledning av samma utredningsplaner sägs i centerpartietspartimotion 1984/85:3089 att man saknar en utredning som på allvar kunde ta ettsamlat grepp över hela livsmedelskedjan. Koncentrationstendensernauppmärksammas också i kommunisternas partimotion 1984/85:3093.Motionärerna utvecklar emellertid inte sina synpunkter där utan hänvisar tillsin motion i ämnet från den allmänna motionstiden. Denna motion, 1984/85:645,utmynnar i krav pä-ytterligare utredning av industri- och handelsledenalltifrån insatsvaruledet till livsmedelshandeln. Vidare föreslås ett ökatkonsumentinflytande över matpengarna. Ytterligare utredningar krävs också imotion 1984/85:2743 (c). Där önskas en genomgång av prisbildningen i helalivsmedelskedjan. De mindre företagens möjligheter att hävda sig på en marknadsom domineras av ett fåtal stora livsmedelsgrossister borde uppmärksammas, sägsdet i motion 1984/85:2700 (s), som också utmynnar i önskemål om ett särskiltprogram syftande till att främja livsmedelsexport från , Möjligheterna till ökad export av livsmedel uppmärksammasgenerellt i motion 1984/85:1101 (m), som bl, a, innehåller förslag till ensamlad statlig strategi för att exporten av förädlade livsmedel skall främjas,1 motionen anges också hur förutsättningarna för en ökad export kan förbättrasgenom andra åtgärder inom ramen för näringspolitiken. Särskilda insatser inriktade på de mindre och medelstorajordbruks- och livsmedelsföretagen i förespråkas i motion1984/85:1502 (c). JoU1984/85:33 112 Industri- och handelsleden i livsmedelskedjan I propositionen redovisas samspeletoch beroendet mellan de olika leden i livsmedelskedjan när det gällerproduktionen och distributionen av livsmedel. Målen för livsmedelspolitikenformuleras och utvecklas närmare utifrån detta synsätt. Av intresse frånnäringsutskottets utgångspunkter är framför allt konsumentmålet. Underhuvudmålet - att trygga vårt lands livsmedelsförsörjning-uppställs detta somett av två likställda mål och formuleras så att konsumenterna skall få tillgångtill livsmedel av god kvalitet till rimliga priser. Regeringen understryker attdet, för att detta mål skall nås, är nödvändigt att rationell produktionbedrivs i alla livsmedelskedjans led. De struktur- och ägarförhållanden m. m.som utmärker industri- och handelsleden gör det enligt propositionen motiveratatt mot nu angivna bakgrund låta ytterligare utreda dessa led. finner det värdefullt attlivsmedelspolitiken utformas utifrån en samlad syn på de olika länkarna ilivsmedelskedjan. Härigenom kan den industriella livsmedelsproduktionen resp.distributionen och handeln ses i ett bredare sammanhang och deras relativabetydelse uppskattas rätt. Det är, anser näringsutskottet, uppenbart att industri-och handelsleden har en betydelsefull roll att spela när det gäller att uppnåkonsumentmålet inom livsmedelspolitiken. Som påpekas i propositionen har dessaled en andel av av konsumenternas livsmedelsutgifter. För sådana livsmedelsom i råvaruledet omfattas av jordbruksprisregleringen är denna andel större änjordbrukets andel, Detta faktum utgör i sig ett tillräckligt skäl för attindustri- och handelsleden bör ägnas ökad uppmärksamhet, Ägarkoncentration ochstordriftstendenser inom bägge leden förstärker ytterligare motiven härför.Dessa förhållanden är enligt näringsutskottets mening viktiga att studera bådedärför att de kan ha betydelse när det gäller att nå det nämndakonsumentmålet och därför att de i ett bredare näringspolitiskt perspektiv kanåterverka på resursfördelning och effektivitet i ekonomin. Det är från samtliganu nämnda utgångspunkter angeläget att produktion och distribution bedrivsrationellt och att det inom industri- och handelsleden finns en väl fungerandekonkurrens. Det är därför enligt näringsutskottets meningtillfredsställande att regeringen i två avseenden aviserar fördjupadeutredningar om industri- och handelsleden. Dels avses de konsumentekonomiskaföljderna av koncentration och stordrift blir studerade, dels skallförhållandena inom industri- och handelsleden belysas ytterligare med särskildtonvikt på hur den starka ägarkoncentrationen påverkar konkurrensförhållandenainom livsmedelskedjan. Det som anförs i propositionen i denna del motsägs inte inågon av de aktuella motionerna. Det får uttryckligt stöd i motion 1984/85:3098(fp). JoU1984/85:33 113 anförs att det finns anledning att i fortsättningen nogafölja den utveckling mot allt starkare koncentration som sker i förädlings- ochdistributionsleden. Mofionärerna instämmer i och understryker det som sägs ipropositionen om betydelsen av en väl fungerande konkurrens i industriledet. Definner det angeläget att den utredning om effekterna av ägarkoncentrationen iindustri-och handelsleden som aviseras kommer till stånd . De lämnarockså synpunkter på lantbrukskooperationens dominerande ställning i vissa industriled.Till detta återkommer näringsutskottet strax. Motionen utmynnar i förslag attriksdagen skall göra ett särskilt uttalande till regeringen om vikten av konkurrensi förädlingsledet. Vikten av en väl fungerande konkurrens inom industri- ochhandelsleden understryks i propositionen. har gettuttryck för samma uppfattning och uttalat tillfredsställelse över attfördjupade utredningar inom området kommer att ske. Det finns enligtutskottets mening inget behov av att gör ett särskilt uttalande tillregeringen av den innebörd som förespråkas i motion 1984/85:3098 (fp). Det förhållandet att större delenav konsumenternas matpengar inte går till jordbruket utan till industri- ochhandelsleden före och efter jordbruket uppmärksammas i motion 1984/85:645(vpk). Dessa led domineras av monopolföretag och kännetecknas av en snabbkoncentration, säger motionärerna. De anser att det är nödvändigt med ökadinsyn och kontroll i monopolen och de koncentrerade företagen i de nu nämndaleden. Detta gäller tillförseln av bl. a. handelsgödsel, bekämpningsmedel ochmaskiner till jordbruket samt livsmedelsindustrin, de storalivsmedelsgrossisterna och livsmedelsdetaljhandeln. Industri- och handelsledenbör ytterligare utredas, anförs det vidare i motionen. Även förpacknings- ochtransportmedlens andel i matpriserna borde klarläggas. För attkonsumentinflytandet över matpengarna skall öka borde bl. a. prövas att inrättakonsumentdelegationer inom statens pris- och kartellnämnd (SPK). I störreutsträckning borde också priskontroll, prisövervakning och prisstopp användas.Företagen måste då förhandla om sina krav på prishöjningar. Konsumenternaskulle på så sätt få möjlighet till insyn och påverkan. I motionen påyrkas attriksdagen skall ge regeringen till känna vad som anförts i motionen omytterligare utredningar avseende industri- och handelsleden. Vissa likheter med den nu nämnda motionen har motion 1984/85:2743(c), vars motivering finns i motion 1984/85:2742. Där uttrycks besvikelse överatt livsmedelskommitté har ägnat för liten uppmärksamhet åt dekostnader som uppkommer i förädlings- och handelsleden av livsmedelskedjan.Kommittén har, säger motionärerna, inte heller uppmärksammat skattensprishöjande effekt. Sammanlagt utgör de nämnda komponenterna, åtminstone förvissa varor, mer än hälften av varans pris. Motionärerna anser att regeringenborde komplettera livsmedelskommitténs arbete med en genomgång avprisbildningen i hela livsmedelskedjan. 8 1984/85. JoU1984/85:33 114 anförs i motion 1984/85:3089 (c) att man saknar enutredning som pä allvar kunde ta ett samlat grepp över hela livsmedelskedjan. vill först erinraom att insyn i och kontroll av monopol och koncentrerade företag, något somönskas i motion 1984/85:645 (vpk), kan ske genom de pris- ochkonkurrensövervakande myndigheterna. Till denna fråga återkommernäringsutskottet i ett följande avsnitt. I det nu aktuella sammanhanget tarutskottet upp dels yrkandena i denna motion och i motion 1984/85:2743 (c) omytteriigare utredningar i vissa avseenden av industri- och handelsleden, delsdet som - utan att utmynna i särskild hemställan - sägs i motion 1984/85:645(vpk) om former för ökat konsumentinflytande. De två motioner som innehåller konkreta yrkanden omutredningar avseende industri- och handelsleden av livsmedelskedjan har väcktsunder allmänna motionstiden. Härefter har regeringen i propositionen om livsmedelspolitikenaviserat att ytterligare utredningar skall göras när det gäller just dessa slagav näringsverksamhet. a. kommer effekterna av koncentrationstendenserna påkonkurrensförhållandena inom livsmedelskedjan och de konsumentekonomiskäföljderna av koncentration och stordrift att utredas. finnermed hänsyn härtill att motionärernas önskemål i huvudsak är tillgodosedda.Näringsutskottet anser också att talet i motion 1984/85:3089 (c) om avsaknadenav en utredning med samlat grepp över hela livsmedelskedjan saknar grund medtanke på det omfattande utredningsarbete som har gjorts och de kompletteringarsom nu kommer att ske. Det framgår inte uttryckligen att utredningsarbetet skallomfatta också det s. k. insatsvaruledet i livsmedelskedjan. Också detta ledborde enligt motion 1984/85:645 (vpk) inbegripas i den utredning som därförordas. Med tanke på den helhetssyn på livsmedelssektorn som regeringen harlåtit prägla överväganden och förslag i propositionen synes detnäringsutskottet naturligt att också frågan om avgränsningen av det kommandeutredningsuppdraget prövas i ett sådant perspektiv. Vad gäller önskemålen i motion 1984/85:2743 (c) om engenomgång av prisbildningen i hela livsmedelskedjan vill näringsutskottet försterinra om att livsmedelskommittén har låtit utreda hur stora andelar avkonsumenternas livsmedelsutgifter som olika led av livsmedelskedjan svararför. De utredningar som regeringen aviserar om industri- och handelsleden ilivsmedelskedjan kan förväntas ge kompletterande information om prisbildningen.Därmed torde motionärernas önskemål åtminstone delvis komma att blitillgodosedda. Något uttalande av i ämnet anser näringsutskottet medhänsyn till det nu sagda inte behövligt. vill med anledning av de aktuellamotionerna också erinra om att Uvsmedelsindustrin och olika sektorer av dennatidigare har utretts av SPK och av statens industriverk. SPK följer ocksåfortlöpande strukturutvecklingen inom bl. a. parti- och detaljhandel och redovisar JoU1984/85:33 115 utvecklingen av marginaler m. m. inom handeln.Livsmedelssektorns förädlings- och'distributionsled får anses höra till desektorer av svenskt näringsliv som i särskild grad uppmärksammas av de statligautredningsorganen. Vad så gäller förslaget i motion1984/85:645 (vpk) om ett ökat konsumentinflytande över livsmedelspriserna villnäringsutskottet från sina utgångspunkter anföra följande. Av propositionen framgår (s. 78) att en översyn skallgöras av konsumentdelegationens sammansättning och arbetsformer i syfte attstärka konsumentintresset inom jordbruks- och fiskprisregleringen. Att finnaformer för konsumentinflytande i livsmedelskedjans senare led, dvs. inomindustri och handel, sägs också vara angeläget. Konsumentinflytandet skulle härkunna förstärkas genom förbättrad konsumentinformation. Med hänsyn till det nu nämnda och till den prisövervakningoch aktiva utredningsverksamhet inom livsmedelsområdet som SPK svarar för ansernäringsutskottet att inte heller denna del av motion 1984/85:645 (vpk) börföranleda någon åtgärd från sida. behandlar slutligen i det nu aktuellasammanhanget motion 1984/85:2700 (s). I denna uppmärksammas den starkakoncentration som råder i distributionsledet av livsmedelskedjan genomdominansen för KF, ICA och . Småföretagen inom livsmedelsindustrin kan,anför motionärerna, inte alltid anpassa sin produktion till de särskilda krav ifråga om t. ex. transporttålighet, hållbarhet, produktionsvolym ochprisflexibilitet som de stora distributörerna ställer. Mot bakgrund av behovetav ökad förädling av livsmedel borde de mindre livsmedelsföretagens roll ochmöjligheter närmare utredas. I det sammanhanget borde också uppmärksammas ivad mån de stora grossisternas inköpspolitik påverkar de mindre företagensförsäljningsmöjUgheter. Åter vill näringsutskottet här hänvisa tiU att konkurrensfrågornainom bl. a. livsmedelssektorns distributions- och handelsled kommer att utredasytterligare. Att just den problematik som uppmärksammas av motionärerna skallstuderas särskilt nämns visserligen inte uttryckligen i propositionen. Detförefaller dock självklart att den kommer att aktualiseras i utredningsarbetet.Utskottet noterar också jordbruksminister uttalande ipropositionen (s. 71) att det är angeläget med en decentralisering av besluteni inköps- och marknadsföringsfrågor inom handeln för att motverka riskerna fören försämrad konkurrens. Handeln bör också, anför han, eftersträva att ge olikaproducenter likvärdiga möjligheter att distribuera varor till butikerna. Med hänsyn till det nu sagda anser näringsutskottet attriksdagen inte behöver vidta någon åtgärd för att de grundläggande syftena medmofion 1984/85:2700 (s) skall bli tillgodosedda i här aktuell del. JoU1984/85:33 116 Det utredningsarbete som regeringenaviserar skall bl. a. avse effekterna av den starka ägarkoncentrationen. Inågra av motionerna finns resonemang som nära knyter an till det planeradeutredningsarbetet men som också är särskilt riktade till de pris- och konkurrensövervakandemyndigheterna. vill något kommentera dessa uttalanden. I partimotion 1984/85:1505 uppmärksammas enrad företeelser i samhället som enligt motionärerna hotar marknadsekonomin.Olika åtgärder föreslås i syfte att denna skall stärkas. En företeelse somuppmärksammas är de konkurrensbegränsningar inom jordbrukets förädlingsled somsägs följa av den kraftiga dominansen för de lantbrukskooperativa företagen. Imotionen nämns bl. a. risken för att konkurrenssnedvridande effekter kan uppstågenom att lantbrukskooperativa företag som är verksamma i förädlingsledet kananvända prisregleringsmedel för att täcka kostnader i vidareförädlingen. Genomen felaktig prissättning kan andra företag konkurreras ut. Vidare kanutanförstående företag förvärvas med hjälp av prisregleringsmedel. Enligtmofionärerna är det väsentligt att SPK och ()bevakar att de angivna monopolUknande förhållandena så långt möjligt begränsas.De anser också att motsvarande uppmärksamhet som har ägnatskonkurrensförhållandena inom köttbranschen - som blev föremål för ettbeslut av - borde riktas mot andra delar avlivsmedelsmarknaden, t. ex. knäckebrödstillverkningen och bryggerinäringen. Dethär aktuella yrkandet framställs i motion 1984/85:1509. Också i motion 1984/85:3098 (fp), som har väckts medanledning av propositionen, uppmärksammas lantbrukskooperationen särskilt ochanförs att dess dominans inom t. ex. mejeri- och slaktleden är starkt oroande. Med anledning av vad som sägs i motionerna villnäringsutskottet erinra om vad jordbruksministern i proposifionen (s. 70)uttalar om lantbrukskooperationen. Han säger där att det är viktigt attlantbrukskooperationen inte utnyttjar sin dominerande ställning i vissabranscher på ett otillbörligt sätt och att detsamma självfallet skall gällaäven övriga Uvsmedelsföretag med en liknande ställning. Vidare anförs attlantbrukskooperationen i konkurrenshänseende skall bedömas enligt samma normeroch från samma utgångspunkter som allmänt gäller enligtkonkurrenslagstiftningen. ansluter sig till det nu sagda ocherinrar om att utskottet i sitt betänkande om kooperationenskapitalförsörjning (NU 1983/84:24 s. 8) gjorde ett uttalande av liknandeinnebörd. vill som kommentartill de nu nämnda motionerna ytterligare hänvisa till vad som i propositionen(s. 57) sägs i anslutning till förslag om i vilket led prisregleringarna skallsättas in. Nuvarande ordning, enligt vilken prisregleringen i huvudsak avserpartiledet för animalieprodukter och odlarledet för vegetabilieprodukter,föreslås bestå. I propositionen föreslås emellertid att företag med integreradproduktion möjligt JoU1984/85:33 117 skall dela upp redovisningen mellan verksamhet inom ochverksamhet utom prisregleringsledet. Vidare förordas att berörda företag inomförädlingsindustrin frivilligt prövar möjligheterna att dela upp verksamheteni fristående juridiska enheter. konstaterar att sådana förändringarskulle ligga i linje med de grundläggande syftena med motionerna i här aktuelldel. I motion 1984/85:1509 (fp) understryks betydelsen av attNO och SPK agerar i syfte att konkurrensbegränsningarna inom jordbruketsförädlingsled skall rriinskas. Motionärerna pekar också ut ett par områden avlivsmedelsmarknaden som enligt deras uppfattning bör bli föremål för särskilduppmärksamhet. Ökad insyn och kontroll i monopolen och de koncentreradeföretagen inom livsmedelskedjan alltifrån insatsvaruledet till livsmedelshandelnefterlyses vidare i motion 1984/85:645 (vpk). Den lagstiftning som här är aktuell utgörs av delskonkurrenslagen (1982:729), dels lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörandepris- och konkurrensförhållanden. Ansvariga myndigheter är NO och SPK. SPKutför ofta på NO:s uppdrag utredningar som är nödvändiga för NO:s verksamhet.Näringsutskottet anser att det bör ankomma på NO att avgöra vilkakonkurrensbegränsande företeelser som motiverar en närmare granskning frånämbetets sida. Nämnas kan att NO har granskat överenskommelsereller företagsförvärv inom bl. a. köttbranschen, kvarn-och bageriindustrin samtfodermedels-, handelsgödsels- och lantbruksmaskinbranscherna.Marknadsförhållandena avseende ogräsbekämpningsmedel och handelsgödsel harvidare nyUgen utretts av SPK för NO:s räkning.