bet · G801SkU60 · 1984-12-31 00:00:00 — dels att utskottet under mom. 2 och52 i motsvarande del bort hemställa att med bifall till motionerna1984/85:3174 yrkande 4 i denna del och 1984/85:2754 yrkandena 1-3, medanledning av motionerna 1984/85:3172 yrkande 3. 1984/85:3175 yrkande 1.1984/85:1143 yrkandena 1 och 2 och 1984/85:2296 yrkandena 1 -3 samt med avslagpå propositionen i vad avser lagförslagen 7-9 a) som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts beträffande den långsiktiga inriktningen av skattepolitiken, b) hos regeringenbegär förslag om statlig inkomstskatteskala för i enlighet medovan angivna riktlinjer. c) hos regeringenbegär förslag om återinförande av fullt inflationsskydd vid beskattningenfr.o.m. i enlighet med vad som har anförts ovan. och (båda c) anser dels alt utskottet i fråga ominflationsskyddet och skatteskalan bort anföra följande: Målet med den skattereform som 1985 borde ha genomförtstill fullo var all av alla skattskyldiga och av dem som harhellidsinkomsier. vid en utdebitering av , skulle ha enmarginalskatt om högst . Detta mål har inte nåtts. Den s.k. brytpunktenborde då ha legal på en inkomst av ca . i stället för som 124000kr. Enligt utskottets mening bör basenheten för fastställas medbeaktande av ett fullständigt inflationsskydd, så att skattereformens mål kannås. borde basenheten ha fastställts till . ochbrytpunkten därmed vara . För den fortsatta utvecklingen krävs att denurholkning av inflationsskyddet som socialdemokraterna ensidigt genomfört underreformperioden först måste undanröjas och att målsättningen i reformarbetetdärmed upprätthålls. SkU1984/85:60 85 Socialdemokratins förändring avinkomstskattereformen innebär att enbart i skiktet 18-21 basenheter statliginkoinstskatt utgår med . Enligt utskottets mening skulle enbesvärlig marginaleffekt kunna elimineras om skattesatsen i detta skiktåterställdes till den ursprungliga. Enligt utskottets mening är det rimligt att, inom enreformpolitik där de sammantagna marginaleffekterna begränsas, gå vidare medsänkningar av den statliga inkomstskatten. dels att utskottet under mom. 2 och52 i motsvarande del bort hemställa att med bifall fill mofion1984/85:3172 yrkande 3 och 1984/85:1143 yrkandena 1 och 2, med anledning avmotionerna 1984/85:3174 yrkande 4 i motsvarande del, 1984/85:2754 yrkandena1-3, 1984/85:3175 yrkande 1 och 1984/85:2296 yrkandena 1-3 samt med avslag påpropositionen i vad avser lagförslagen 7-9 a) beslutar ansluta sig till enmålsättning som innebär att vissa inkomsttagargrupper skall erhålla en sänktmarginaleffekt i skatte-och bidragssystemet om genom förändring avstatsskatten, b) hos regeringen begär förslag om återinförande av fulltinflationsskydd vid beskattningen fr. o. m. med utgångspunkt i1982 års skattereform, dvs. i en basenhet om . c) hosregeringen begär förslag om sänkning av den statliga inkomstskatten ienlighet med vad som har anförts ovan. dels att utskottet i fråga ominflationsskyddet och skatteskalan bort anföra följande: Skattepolitikens utformning är av största intresse förlönebildningen. Löntagarnas intresse knyts rimligen i första hand tillutvecklingen av löner efter skatt. Lägre marginalskatter är ett viktigt medel för att dämpakraven på nominella löneökningar . Det är därförangeläget att gå vidare efter 1985 och fortsätta att sänka marginalskatterna.Det är också viktigt att de uppnådda sänkningarna säkerställs genom attskatteskalan ges ett fullständigt inflationsskydd. Skattekvoten i , dvs. de totala skatterna ochavgifterna som andel av BNP, har ökat från 1950 till i dag.Denna nivå uppnåddes 1977. De omfattande skattehöjningar som regeringeninitierat har lett fill att skattetrycket i realiteten återökat. Det torde inte kunna bestridas att marginaleffekterna harstarkt snedvridande effekter på samhällsekonomin. För att komma fill rättahärmed är det enligt utskottets mening nödvändigt att förändra skattesystemet iriktning mot större proporfionalitet. Enligt utskottets mening börmarginalskatterna sänkas fill högst upp fillinkomster omkring SkU1984/85:60 86 (26 basenheter). börmarginalskattetaket sänkas till . Utskottet finner det också angeläget att skatteskalaninflationsskyddas. Ett sådant inflationsskydd infördes i slutet av 1970-talet.Den lag som reglerar inflationsskyddet gäller fortfarande. I skatteuppgörelsen1981/82 mellan (s), (c) och (fp) ingick emellertid att särskildaövergångsregler skulle gälla . Skatteskalan skulle då få ettpå förhand bestämt "inflationsskydd" på i genomsnitt 5,. Iuppgörelsen låg också ett åtagande från partiernas sida att medverka till enprisstabiliseringspolitik som höll prisstegringarna nere kring denna nivå såatt inflationsskyddet blev effektivt. devalvering har regeringen ensidigtjusterat skaltereformen dels genom att införa en avdragsrätt för fackligamedlemsavgifter, dels genom att för inkomståren 1984 och 1985 ytterligare sänkainflationsskyddet till 4,1 resp. . Dessutom har en puckel lagts in iinkomstskiktet mellan ca . I detta skikt haralltså skett en marginalskatteskärpning i förhållande till beslut.För har det inflationsskydd som eljest automatiskt skulle hagällt redan upphävts. Och av förslaget i propositionen torde man kunna draslutsatsen att regeringen nu bestämt sig för att slutgiltigt avskaffainflationsskyddet i skatteskalan. Detta kan inte accepteras. Enligt utskottetsmening är det orimligt att inflationen skall tillåtas att automatiskt skärpaskattetrycket, och utskottet tillstyrker därför att inflationsskyddet avskatteskalan återinförs. Sammanfattningsvis förordar utskottet att basenheten förinkomståret fastställs på grundval av inflationen mellan ochaugusti 1985 och att skatteskalan även fortsättningsvis ges ett sådantinflationsskydd. I ett senare skede bör marginalskatterna successivt sänkastill för nästan alla heltidsarbetande och marginalskattetaket begränsastill . Utskottets ställningstagande innebär bifall tillmotionerna 3175 och 2296 såvitt nu är i fråga. Motionerna 3172, 3174, 1143 och2754 får i motsvarande delar anses vara i huvudsak tillgodosedda. dels att utskottet under mom. 2 och52 i motsvarande del bort hemställa att med bifall till motionerna1984/85:3175 yrkande 1 och 1984/85:2296 yrkandena 1-3, med anledning avmotionerna 1984/85:3174 yrkande 4 i motsvarande del, 1984/85:2754 yrkandena1-3,1984/85:3172 yrkande 3 och 1984/85:1143 yrkandena 1 och 2 samt med avslagpå propositionen i vad avser lagförslagen 79 a) godkänner deriktlinjer för skattepolitiken på lång sikt som har angivits ovan, b) hos regeringen begär förslag ommarginalskattesänkningar och inflationsskydd fr. o. m. ienlighet med vad som har anförts ovan. SkU1984/85:60 87 Schablonavdraget i tjänst m. m. (mom. 3 och mom. 52 imotsvarande del) såvitt avser omedelbara lagändringar () förste vicetalman (), (), (), EwyMöller (m) och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 59 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"sådana resor" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening talarrättviseskäl med betydande styrka mot att schablonavdraget i tjänst ges denutformning det har i propositionen. Den föreslagna schablonen gynnar dem somhar nära till arbetet eller tillgång till billiga allmänna kommunikationsmedelpå bekostnad av egenföretagare, långpendlare och glesbygdsbor.Eninkomstfamiljerna missgynnas i förhållande till dem som har två inkomster,vilket är särskilt anmärkningsvärt om man tänker på att det blir allt vanligaremed en enda inkomst ju fler barn det finns i en familj. En inkomsttagare som reser till och från arbetet medallmänna kommunikationer och i övrigt inte har några större avdrag än detnuvarande schablonbeloppet på . får genom förslaget i propositionen enökning av avdragsbeloppet på ca , vilket - marginalskatt-motsvarar en skattelättnad på . Att indexregleringen avskaffas motsvararemellertid för många heltidsarbetande en skattehöjning på ett mycket störrebelopp. Höjningen av schablonavdraget innebär, tillsammans med attinflationsskyddet avskaffas, att den som redan har höga kostnader för sittarbete får skärpt skatt medan den som inte har högre kostnader möjligen får enviss skattesänkning. Det strider mot skatteförmågeprincipen. En sänkning avmarginalskatterna och en indexreglering av skatteskalan är enligt utskottetsmening därför en angelägnare reform sett ur skattebetalarnas synvinkel än enytterligare höjning av schablonavdraget i tjänst. Utskottet hänvisar isammanhanget till vad utskottet tidigare anfört i fråga om skatteskalan ochinflationsskyddet. Med det anförda tillstyrker utskottet yrkandet ipartimotionerna från (m), (c) och (fp) om avslag på propositionen i denna del. dels att i andra stycket på s. 60 avsnittet"partimotionerna 3172, 3174 och 3175 såvitt nu är i fråga liksom" utgår dels att utskottet under mom. 3 och 52 i motsvarande delbort hemställa attriksdagen med anledning av motionerna 1984/85:3174 yrkande 1 i motsvarandedel, 1984/85:3172 yrkande 1 i motsvarande del och 1984/85:3175yrkande 2 avslår motion 1983/84:946 och det i proposifionenframlagda förslaget rörande ändring i 33§ 2 mom. kommunalskattelagen(1928:370) och anvisningarna till samma SkU1984/85:60 88 Schablonavdraget i tjänst m. m. (mom. 3) i övrigt StigJosefson och (båda c) anser dels attutskottet i fråga om yrkande 4 i motion 3172 bort anföra följande: När detgäller uppdelning av de nuvarande avdragen i inkomstslaget tjänst är detrimligt att jämställa reseavdraget med övriga avdrag för intäkternas förvärvandeoch slopa den nuvarande "självrisken" om . gällerkostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen. dels att utskottet under mom. 3 i denna del bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:3172 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört i fråga om avdraget för resor till och från arbetet. Avgiftsfritt bottenbelopp för egenföretagare (mom. 6) och (båda c) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 60 som börjar med "Utskottet behandlade" och slutarmed "denna del" bort ha följande lydelse; Enligt skatteutskottets mening är det av rättviseskälangeläget att egenföretagare erhåller ett fribelopp vid beräkning avegenavgiften. Utskottet tillstyrker därför motionärernas yrkande att ett sådantfribelopp införs. För att åstadkomma jämställdhet mellan egenföretagare ochlöntagare bör fribeloppet beräknas till av ett avgiftsunderlag om högst50000 kr., dvs. dels att utskottet under mom. 6 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:655 yrkande 5 hos regeringen begär förslag om ett fribelopp föregenföretagare i enlighet med vad utskottet anfört. Sparavdraget (mom. 7 och 52 i motsvarande del) och (båda c) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 61 som börjar med "Enligt utskottet" och slutar med"gällande diskonto" bort ha följande lydelse: Höjningen av sparavdraget från . till 1600 kr.innebär en välbehövlig stimulans till ökat sparande och är därför välmotiveratfrån ekonomiskpolitiska utgångspunkter. Om man verkligen vill förbättrahushållssparandet bör man emellertid enligt utskottets mening avstå från attindividualisera avdraget. Utskottet vill särskilt erinra om att fleraremissinstanser motsatte sig skatteförenklingskommitténs förslag attindividualisera avdraget och att många också förordade en uppräkning avavdragsbeloppet. SkU1984/85:60 89 Med hänsyn till det anförda och dådet nuvarande sparavdraget har tillämpats sedan 1976 års taxering finns delenligt utskottets mening anledning att även i fortsättningen låta en maketillgodogöra sig andra makens outnyttjade sparavdrag. En sådan utvidgning avavdragsrätten torde kunna ske utan att taxeringsarbetet nämnvärt kompliceras. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 3172 i dennadel. Utskottet är däremot inte berett att medverka vare sig till enindexreglering av sparavdraget eller till att avdraget kontinuerligt anpassastill gällande diskonto, varför utskottet avstyrker motion 3170 i denna del. dels att utskottet under mom. 7 och52 i motsvarande del bort hemställa att med bifall till motion1984/85:3172 yrkande 1 i denna del och med anledning av propositionen i dennadel och motion 1984/85:378 samt med avslag på motion 1984/85:1596 beslutar attmake och i beskattningshänseende därined jämställd skall ha rätt atttillgodogöra sig andra makens outnyttjade sparavdrag och att följaktligen 39 §3 mom. kommunalskattelagen (1928:370) skall ha sin nuvarande lydelse med denändringen att talet 800 ersätts ined talet 1 600 och talet 1 600 med talet 3200. Överflyttning av ränteavdraget i inkomstslaget tjänst till inkomstslaget -kapital (mom. 8 och 52 i motsvarande del) , förste vice talman . och (alla in) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 61 som börjar med "Redan i" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: En överflyttning av avdraget för räntekostnader iinkomstslaget tjänsl till inkomstslaget kapital kan innebära en skatteskärpninggenom att sparavdraget påverkas. Utskottet anser sig därför böra tillstyrkamotion 3174 i denna del. dels att utskottet under mom. 8 och52 i motsvarande del bort heinställa att med bifall till motion1984/85:3174 yrkande 1 i denna del beslutar att räntekostnader hänförliga tillinkomstslaget tjänst även i fortsättningen skall tillgodoföras denskattskyldige i förvärvskällan tjänst och att följaktligen avlar deti propositionen framlagda förslaget rörande ändring i 33 § 1 mom. och 39 § 1mom. kommunalskattelagen (1928:370). Schablonavdrag för äldre aktier (mom. 10 och 52 imotsvarande del) (), förste vice talmanIngegerd (), (), () och () anser SkU1984/85:60 90 dels att det avsnitt av utskottetsyttrande *på s. 62 som börjar med "Av propositionen" och slutar med"behandlade motionsyrkanden" bort ha följande lydelse: Den minskning från . av schablonavdragetvid försäljning av äldre aktier som föreslås i propositionen innebär en klarförsämring för många aktiesparare. Med nuvarande regler kan försäljning ske förett belopp om . utan att skatt behöver erläggas. Med förslaget ipropositionen minskas detta belopp till . vilket kan väntas medföra eninlåsning på aktiemarknaden och ytterligare försämringar för det enskildaaktiesparandet. Avdraget bör enligt utskottets mening därför behållas pånuvarande nivå . även efter individualisering. Härför talar också inteminst det förhållandet alt genom en skärpning av realisationsvinstreglerna år1983 anskaffningskostnaden för äldre aktier vid schablonmässig beskattningsänktes från tidigare till av försäljningspriset. Med det anförda tillstyrker utskottet bifall tillmotionerna 3174 och 3175 i denna del. Härigenom är också mofion 686tillgodosedd i denna del. Också motion 2182 får anses besvarad genom vadutskottet anfört. Någon särskild åtgärd med anledning av denna motion finner utskottetinte påkallad. dels att utskottet under mom. 10och 52 i motsvarande del bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1984/85:686 yrkande 2, 1984/85:3174 yrkandena 2 och 3 samt1984/85:3175 yrkande 4 och med anledning av propositionen i denna del beslutaratt schablonavdraget vid försäljning av aktier som innehafts eller meräven i fortsättningen skall utgöra . och att således antardet i propositionen framlagda förslaget rörande ändring i 35 § 3 mom.kommunalskattelagen (1928:370) med den ändringen att i andra stycket talet 2000ersätts med talet 3 000. Pensionsgrundande inkomst (mom. 12 och 52 i motsvarandedel) (), förste vicetalman . (), (), (), EwyMöller (m) och () anser dels att första stycket avutskottets yttrande på s. 63 bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare tillstyrkt motionsyrkanden omavslag på propositionen såvitt avser uppräkning av schablonavdraget i tjänstfrån 1000 till . Med hänsyn härtill tillstyrker utskottet också motion3174 yrkande 1 i motsvarande del. dels att utskottet under mom. 12 och 52 i motsvarande delbort hemställa attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3174yrkande 1 i denna del avslår deti propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1959:551) om beräkning av pensiongrundande inkomst enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring. SkU1984/85:60 91 Uppgiftsskyldighet för kreditinstitut m. fl. (mom. 13 och52 i motsvarande del) , förste vice talman , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 63 med "Det förenklade" och slutar på s. 64med "detta yrkande" bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare förordat att ett förenklatdeklarationssyslem införs i en annan ordning än som föreslås i propositionenoch utan så omfattande kontrollmoment som aktualiserats av regeringen. Skulleriksdagen likväl finna att ett nytt system bör genomföras , böruppgiftslämnandet emellertid begränsas. Den i propositionen föreslagna uppgiflsskyldigheten förkreditinstitut omfattar samtliga banker, postgirot, fondkommissionsbolag,bankirer, bankirföretag, finansbolag, finansieringsföretag,försäkringsföretag, jordbrukets organisationer, kooperativa företag,, VPC m.fl. Uppgiftslämnandet kommer att helt baseras påpersonnumret. Utskottet kan inte dela finansministerns uppfattning attdet inte skulle innebära något otillbörligt från integritetssynpunkt att mantar ADB-tekniken till hjälp vid skattekontrollerna. Dataregistren kan nämligenkomma att användas till annat än som ett hjälpmedel i del förenkladedeklarationsförfarandet. Förslaget i propositionen måste mot den bakgrundenanses innebära en så omfattande uppluckring av banksekretessen att det avintegritetsskäl bör avvisas. Regeringen har tillkallat en parlamentariskkommitté för att utreda användningen av personnummer i samhället. Det är motden bakgrunden anmärkningsvärt och oroande att regeringen framlägger ettförslag som förutsätter en kraftig ökning av användningen av personnummer.Regeringsförslaget innebär bl. a. att , HSB, OK och andra som förvaltarpengar utan att ha använt personnummer kommer att tvingas göra det. Kontroll av medborgare som bygger på datasamkörningar börav principiella skäl avvisas och användningen av personnummer som underlättardatasamkörningar av personregister begränsas. Enligt utskottets mening får effektivitets- ochförenklingskrav inle bilda utgångspunkt för åtgärder som urholkarintegritetsskyddet. Tvärtom måste den enskildes krav på integritet ochsekretess vara styrande för lagstiftningen och myndigheternas praktiskahantering av olika dataregister. Bland så många konton det här är fråga om -drygt 15 miljoner - av vilka många saknar personnummer kommer, liksom vidVPC-rapportering om aktieinnehavet, vid årsskiftena med nödvändighet attuppstå en mängd fel. Många av de aktieförsäljningar och aktieköp som sker vidett årsskifte kommer t. ex. inte att hinna registreras. Problem kan vidareuppkomma när makar har gemensamt bankkonto eller när någon förvaltarföreningsmedel. Förutom svårigheten att vinna rättelse kommer detta att medföraalt de som omfattas SkU1984/85:60 92 av de nya reglerna noga måste kontrollera uppgifter frånbanker, kreditinstitut m.fl. Härigenom minskar enkelheten ideklarationsförfarandel. Med det anförda tillstyrker utskottet yrkandet i motion3174 om avslag på propositionen såvitt avser den utvidgade uppgiflsskyldighetenför kreditinstitut m. fl. Genom utskottets ställningstagande är motion 3172tillgodosedd i denna del. Motion 3175 avstyrks såvitt nu är i fråga. dels att utskottet under mom. 13 och 52 i motsvarande delbort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:3174 yrkande 1 i denna deloch 1984/85:3172 yrkande 2 i denna del avslår motion 1984/85:3175yrkande 8 och det i propositionen framlagda förslaget avseende37 § 8 mom. taxeringslagen (1956:623). och (båda c)anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar i första stycket på s. 64 med "Utskottetavstyrker" och slutar på samma sida med "detta yrkande" bort haföljande lydelse: Trots sin principiella inställning till frågan omuppgiftslämnande finner utskottet det mindre lämpligt all nu falla beslut ienlighet med förslaget i propositionen. Anledningen härtill är all regeringennyligen tillkallat en parlamentariskt förankrad kominitté med uppgift att prövaintegritetsfrågor m.m. i samband med användningen av personnummer iADB-systemet. Utskottet anser det viktigt att man genom en sådan utredning kanutforma precisa regler för när personnummer får och inte får användas. 1 detsammmanhangel bör också prövas om del är möjligt och rimligt alt dra en absolutgräns vid sådana frågor som rör den enskildes förhållande till myndigheter iskatte- och bidragshänseende. I avvaktan på resultatet av den nya utredningens arbeteanser utskottet att nu gällande regler i fråga om uppgiftsskyldighet börbibehållas och att således propositionen i denna del bör avslås. Härigenom ärmotion 3174 såvitt nu är i fråga tills vidare tillgodosedd. Motion 3175avstyrks däremot såvitt gäller den nu behandlade frågan. dels att utskottet under mom. 13 och 52 i motsvarande delbort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:3172 yrkande 2 i denna deloch 1984/85:3174 yrkande 1 i denna del avslår motion 1984/85:3175yrkande 8 och det i propositionen framlagda förslaget avseende37§ 8 mom. taxeringslagen (1956:623). dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 64 som börjar med "Genoin vad" och slutar med"delta yrkande" bort ha följande lydelse: Av det anförda framgår att enligt utskottets uppfattningkontrolluppgift bör kunna lämnas på inkomster av kapital lika väl som påarbetsinkomster. I likhet med motionärerna bakom motion 3175 anser utskottetatt en undre SkU1984/85:60 93 gräns bör gälla i fråga om det belopp för vilketkontrolluppgift skall lämnas. Denna gräns bör som motionärerna framhållersättas vid . Förslag härom bör föreläggas . dels att utskottet under mom. 13 bort hemställa att med anledning avmotion 1984/85:3175 yrkande 8 och propositionen i denna del samt med avslag påmotionerna 1984/ 85:3174 yrkande 1 i motsvarande del och 1984/85:3172 yrkande 2i motsvarande del hos regeringen begär förslag av innebörd att årstaxering kontrolluppgift för gottskriven eller utbetald ränta skall lämnas baraom räntan uppgår till ininst . Uppgifter om socialförsäkringsavgifter (mom. 16) dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 64 som börjar med "Ett yrkande" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet finner vad motionärerna anfört värt beaktande.Med den komplettering av uppgiftsbestämmelserna som motionärerna förordar kaninkomsttagarna direkt se hur stor preliminärskait och hur stora indirektaavgifter som betalats in för honom. Detta måste anses vara till fördel i ettförenklat deklarationsförfarande där inkomsttagaren inte har samma anledninggöra egna beräkningar av inkomster, skatter och avgifter. Utskottet tillstyrkerdärför motionen i denna del, vilket innebär att staten som arbetsgivare börinföra denna information på de anställdas lönebesked. dels att utskottet under mom. 16 bort hemställa att med bifall lillmotion 1984/85:3175 yrkande 6 som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anfört i fråga om uppgifter oin socialförsäkringsavgifter. Straffskalan i 120 S TL (mom. 17 och 52 i motsvarande del) (), förstevice talman (), (). () och () anser dels att del avsnitt av utskottetsyttrande på s. 66 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är fängelse knappast en rimligsanktion för åsidosättande av skyldighet all lämna uppgifter till ledning förannans taxering. Utskottet tillstyrker därför partimotionerna i denna del. dels att utskottet under mom. 17och 52 i motsvarande del bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1984/85:3172 yrkande 2 i SkU1984/85:60 94 denna del, 1984/85:3174 yrkande 1 i denna del och1984/85:3175 yrkande 5 avslår det i propositionen framlagda förslaget rörandeändring i 120§ taxeringslagen (1956:623). Samtaxering m.m. (mom. 20) (), förste vicetalman (), (). EwyMöller (m) och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 67 med "Utskottet har" och slutar på s. 68med "denna del" bort ha följande lydelse: Som en princip i skattesystemet gäller attbeskattningen sket individuellt.