bet · G801LU10 · 1984-12-31 00:00:00 — Uppgifter rörande insemination torde kunna inordnas undei"begreppet annan medicinsk verksamhet och skulle således varasekretesskyddade. Enligt utskottets mening är det dock i tydlighetens intresseav värde att i lagtexten klart slå fast att uppgifter om insemination skallvara sekretessbelagda. Utskottet avstyrker således bifall till motion 26,yrkande 3 i denna del. Vidsina tidigare redovisade överväganden har utskottet funnit att ett barn somkommit till genom insemination skall ha en principiell rätt att få veta vem somär dess biologiske far. Som följer härav bör därför sekretesslagen innehållabestämmelser som gör det möjligt för barnet att utnyttja denna rätt. Denföreslagna bestämmelsen, som innebär att sekretessen kan brytas av barnet, bördärför införas. Utskottet avstyrker härmed bifall till yrkande 3 i denna del imotion 26 och till yrkande 3 i motion 19. LU 1984/85:10 28 Nedan behandlar utskottet dels ett motionsyrkanderörande fråga om anteckning i kyrkoböckerna om insemination, delsmotionsyrkanden om utredning och uppföljning av inseminationsverksamheten. Imotion 24 (m) tas upp en fråga om kyrkobokföringen. Motionärerna pekar på attockså barn som inte har kommit till genom insemination kan vara osäkra på sitturspmng och misstänka att de i själva verket kommit till på detta sätt. Fördessa finns det enligt motionärerna inga möjligheter att få veta sanningen.Förslaget i propositionen tar enligt motionärernas mening inte heller hänsyntill släktforskningens intresse av att efter sekretesstidens utgång kunna fåkorrekta uppgifter om en persons ursprung eller om hans biologiska avkomma.Motionärerna föreslår med hänvisning till det anförda att namnet på denbiologiske fadern skall skrivas in i sjukhusets journal enligt propositionensförslag, men att därutöver en hänvisningsanteckning skall göras i kyrkoboktill journalen i fråga. Detta förslag kan, anför motionärerna, sägas uppfyllakravet att folkbokföringen skall vara sanningsenlig. 1 motionen yrkas attpropositionen ändras i enlighet med förslaget. Lagutskottethar i denna fråga berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig.Skatteutskottet har dock avstått fVån att avge yttrande. Lagutskotteterinrar om att inseminationsutredningen föreslog att uppgift om att ett barnkommit till genom givarinsemination skulle antecknas hos pastorsämbetet.Uppgiften skulle förmedlas av den ansvarige läkaren och föras in på sådant sättatt den blev sekretesskyddad. Praktiskt taget alla remissinstanser har tagitavstånd från utredningens förslag i denna del. Departementschefen uttalar ipropositionen att inte heller han anser att en registrering vid pastorsämbetetskulle fylla någon egentlig funktion. Utskottetvill peka på att en anteckning hos pastorsämbetet om inseminationen skulle,även om den var sekretessbelagd, få spridning hos ett inte oväsentligt antalpersoner. Utskottet anser inte en sådan ordning godtagbar och kan redan av dettaskäl inte biträda motionärernas förslag. Det kan tilläggas att ett barn, sominte har tillkommit genom insemination, men som misstänker att så likväl kanvara fallet, har möjlighet att vända sig till sjukhus eller socialnämnden medbegäran om bistånd och hjälp med att få klarhet i frågan. Somdepartementschefen framhåller skulle en registrering hos pastorsämbetet inteheller fylla någon egentlig funktion. Ett barn som söker sitt ursprung kannämligen aldrig få full klarhet om detta enbart genom att vända sig tillpastorsämbetet. För släktforskningen torde en anteckning om insemination saknavärde eftersom anteckningen skulle vara sekretessbelagd och sjukhusetsjournalhandlingar skall förvaras i högst . Pågrund av det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 24 också i nuaktuell del. LU 1984/85:10 29 1 motion 26 (m) yrkas (yrkande 4) att riksdagenbegär att regeringen ser över och låter utreda de frågor av familje- ocharvsrättslig natur som kan bli aktuella med hänsyn till att barn kommer tillgenom insemination. Utskotteterinrar om att motionärerna i princip har godtagit förslaget om att iföräldrabalken skall införas bestämmelser om faderskapet till barn som avlatsgenom insemination. Eftersom arvsrätten regleras med utgångspunkt i denfamiljerättsliga lagstiftningen krävs inte några särskilda regler i ärvdabalkenom rätten till arv. Mot bakgrund härav kan utskottet inte finna att detföreligger något behov av att utreda de familje- och arvsrättsliga frågorna.Utskottet avstyrker därför bifall till yrkande 4 i motion 26. Motionärernai motion 22 (vpk) föreslår att uttalar dels att en parlamentariskkommitté bör tillsättas för att följa verksamheten med insemination i dessolika aspekter (yrkande 2), dels att frågan om insemination på nytt bör bliföremål för prövning och att ett betänkande från denpariamentariska kommittén då bör föreligga (yrkande 3). Socialutskottethar i sitt yttrande uttalat att det är önskvärt med forskning och uppföljningav inseminationsverksamheten och att detta arbete också bör mynna ut i enutvärdering av verksamheten. Som framgår av yttrandet har socialutskottetnyligen i betänkande SoU 1984/85:4 framhållit att det behövs ett permanentmedicinskt-etiskt organ, gärna med tvärvetenskaplig inriktning, där bl. a.parlamentariker, sjukvårdsansvariga, forskare och teologer kan samråda imedicinskt-etiska frågor och där grundläggande, gemensamma värderingar kanformuleras. har ställt sig bakom vad socialutskottet har anfört ochgett regeringen det till känna. ,som för egen del vill stryka under angelägenheten av att den nya lagstiftningenföljs upp och att erfarenheterna av lagstiftningen utvärderas, delarsocialutskottets uppfattning att den nödvändiga uppföljningen ochutvärderingen av inseminationsverksamheten lämpligen torde kunna anförtros detnämnda medicinskt-etiska organet. I likhet med socialutskottet anserlagutskottet alt inte på förhand bör binda sig för en omprövning inomviss lid av inseminationsverksamheten. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till yrkandena 2 och 3 i motion 22. I propositionen föreslås att lagändringarna skallträda i kraft . kommer emellertid inte att kunnabehandla ärendet , vilket medför att de nyaförfattningarna inte hinner komma ut i SFS . Redan av detta skälmåste ikraftträdandet senareläggas. Vidare har förutsatts att socialstyrelsenskall utfärda allmänna råd till ledning för verksamheten. Även i övrigt kankrävas visst förberedelsearbete, bl. a. när det gäller information om riksdagensbeslut. Dessa omständigheter gör att det måste förflyta mellan LU1984/85:10 30 riksdagsbeslut och lagstiftningens ikraftträdande. Settfrån barnens bästa är det dock angeläget att bestämmelserna träder i kraft såsnart som möjligt. Mot denna bakgrund föreslår utskottet attikraftträdandetidpunkten bestäms till . 1övergångsbestämmelserna till förslaget till lag om ändring i börsamtidigt i motsvarande mån en justering göras i fråga om tidpunkten förväckande av talan om förklaring att någon inte är far till ett barn. De delar av propositionen och de motionsyrkanden somutskottet inte har berört särskilt i betänkandet föranleder inte någrauttalanden från utskottets sida. 1. beträffande avslag påproposition 1984/85:2 och begäran om nytt lagförslag attriksdagen avslår motion 1984/85:21 yrkande I och motion 1984/85:25 yrkandena 1och 2, 2. beträffandeändring i attriksdagen med avslag på motion 1984/85:26 yrkande 1 antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i med den ändringen att1 kap. 6 § och övergångsbestämmelserna erhåller i bilaga 3 som utskottetsförslag betecknade lydelse, 3. beträffandeavslag på lagjörslaget om insemination attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med avslag på motion1984/85:26 yrkande 2 godkänner vad utskottet anfört, 4. beträffande äktenskap ellersamboende som förutsättning för insemination attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med avslag på motion1984/85:22 yrkande 1 i motsvarande del godkänner vad utskottet anfört, 5. beträffandebevittning av samtycke till insemination attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med avslag på motion1984/85:24 i motsvarande del godkänner vad utskottet anfört, 6. beträffandelagtexten 12 § inseminationslagen attriksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget till lag ominsemination såvitt avser 2 § , 7. beträffande avslag på förslagetom särskilda regler om givarin semination attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med LU1984/85:10 31 avslag på motion 1984/85: 19 yrkande 4 i motsvarande delgodkänner vad utskottet anfört, 8. beträffandeinsemination vid allmänna sjukhus attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med avslag på motion1984/85:15 yrkande 1 och motion 1984/85:17 yrkande 1 godkänner vad utskottetanfört, 9. beträffande kravet påpsyko-social utredning i inseminations- ärenden attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med avslag på motion1984/85:17 yrkande 2 godkänner vad utskottet anfört, 10. beträffande socialnämndsmedverkan vid psyko-social utredning att med bifall till propositionen i denna del och med avslag på motion 1984/85:22 yrkande I i motsvarande del god känner vad utskottet anfört, 11. beträffandeval av spermagivare m. m. attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med avslag på motion1984/85:22 yrkande 1 i motsvarande del godkänner vad utskottet anfört, 12. beträffandeförvaring av journalhandlingar attriksdagen avslår motion 1984/85: 17 yrkande 3, 13. beträffande undersökningm.m. av inseminationspatienter vid inseminationskliniken att riksdagenavslår motion 1984/85: 15 yrkande 2, 14. beträffandelagtexten 3 § inseminationslagen attriksdagen antar 3 § förslaget till lag om insemination, 15. beträffandeanonymitet för spermagivare attriksdagen med avslag på motionerna 1984/85: 16, 1984/85: 18, 1984/85:19 yrkande4 i denna del, 1984/85:20 och 1984/85:23 antar 4 § förslaget till lag ominsemination, 16. beträffandeuppgifter i faderskapsmål attriksdagen med avslag på motion 1984/85: 19 yrkande 4 i denna del antar 5 §förslaget till lag om insemination, 17. beträffandeimport av jryst sperma attriksdagen med avslag på motion 1984/85:21 yrkande 2 och motion 1984/85:22yrkande 1 i denna del antar 6 § förslaget till lag om insemination med denändringen att paragrafen erhåller i bilaga 3 som utskottets förslag betecknadelydelse, attriksdagen med avslag på motion 1984/85:24 i denna del antar 7 § förslaget tilllag om insemination, att riksdagenmed avslag på motion 1984/85: 19 yrkande 4 i denna del antarövergångsbestämmelserna till förslaget till lag om inse- LU 1984/85:10 32 minationmed den ändringen att ikraftträdandetidpunkten bestäms till , 20. beträffande/öw/ögef//'// lag om insemination i övrigt att antarförslaget till lag om insemination i den mån det inte omfattas av vad utskottethemställt ovan, 21. beträffandeavslag på förslaget om ändring i sekretesslagen att med bifalltill propositionen i denna del och med avslag på motion 1984/85:26 yrkande 3godkänner vad utskottet anfört, 22. beträffandeutlämnande av uppgifter om insemination att med bifalltill propositionen i denna del och med avslag på motion 1984/85:19 yrkande 3godkänner vad utskottet anfört, 23. beträffande/örj/age/till lag om ändring i sekretesslagen att antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) med den ändringen att ikraftträdandetidpunkten bestäms till den 1mars 1985, att avslårmotion 1984/85:24 i denna del, 25. beträffande/am///é'-och arvsrättsliga frågor att avslårmotion 1984/85:26 yrkande 4, 26. beträffande uppföljning avinseminationsverksamheten att avslår motion 1984/85: 22 yrkandena 2och 3, 27. beträffandemotionsyrkanden i övrigt att avslårmotion 1984/85: 17 yrkande 4 samt motion 1984/85: 19 yrkandena 1 och 2 allt iden mån yrkandena inte omfattas av vad utskottet hemställt ovan. (), (). (), (). (), (), (), MarianneKarlsson (c), Per (vpk), (), (), (), () och i (m). LU 1984/85:10 33 Avslag på proposition 1984/85:2 och begäran omnytt lagförslag (mom. 1) () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 9 med "Utskottet vill till" och slutar på s. 30 med"utskottets sida." bort ha följande lydelse: mening är - såsom påpekats i motion 21 - den avgörande frågan,huruvida insemination verkligen bör tillåtas eller ej. Det är då först attskilja mellan det fallet att insemination sker med sperma från kvinnans äkteman (makeinsemination) och det fallet att sperman tillhandahålls av en annanman (givarinsemination). 1det förstnämnda fallet - makeinsemination är det fråga om att avhjälpaofrivillig barnlöshet i äktenskapet med medicinskt-gynekologiska åtgärder.Enligt utskottet saknas det all anledning att motsätta sig en sådan ordning.Tvärtom är det glädjande att läkarvetenskapen gjort det möjligt att förverkligamakars önskan att få barn tillsammans. De nuvarande bestämmelserna iföräldrabalken är helt tillräckliga för att säkra barnets börd. Den biologiskefadern är ju densamme som mannen i äktenskapet och han skall därför enligt 1kap. 1 § nämnda balk anses som barnets fader. Särskilda regler behövs ej helleri den närliggande situationen att mannen och kvinnan lever tillsammans underäktenskapsliknande förhållanden och mannen erkänner faderskapet. Det saknarjuridisk betydelse på vilket sätt sperman överförs från mannen. Samhälletbör således inte lägga hinder i vägen för den metod för befruktning som makeinseminationutgör. Den föreslagna lagen om insemination behövs inte för att tillåta dettaförfarande. Utskottetövergår härefter till att behandla givarinsemination. Att beakta är då förstden föreslagna ändringen i portalkapitlet tiW , innebärande attdet här intages regler om olika grader av samlevnad. Utskottet motsätter sigdetta, enär den naturliga samlevnadsformen alltjämt är äktenskapet. En ändringi denna grundsyn hör hemma i överväganden rörande en ny giftermålsbalk. Isammanhanget vill utskottet peka på den brist i juridisk exakthet som dessutomär förknippad med ett införande av "sambo"-begreppet i I kap.föräldrabalken. Rättsverkan av det samtycke varom stadgas i den föreslagnaparagrafen (I kap. 6 §) är knuten till - och sålunda gjord beroende av -detkriteriet att "mannen bodde tillsammans med kvinnan under äktenskapsliknandeförhållanden". Det måste dock vara mannen obetaget att förneka, att hansrelation till kvinnan rent faktiskt varit av sådan karaktär. Talan härom måstekunna föras vid domstol. Skulle mannen vinna framgång, blir samtycket utanrättslig verkan. Skulle kvinnan i det nyssnämnda fallet vara gift med en annanman än den hon lever tillsammans med, blir den äkte mannen fader iföräldrabalkens mening på grund av den allmänna 3 1984/85. LU1984/85:10 34 presumtionsregeln i I kap. 1 §. Barnet - som härförutsattes vara avlat med sperma från en helt utomstående man - får då två"rättsliga" fäder, dels den äkte mannen på grund avpresumtionsregeln, dels ock "sambon" på grund av dennes samtyckeenligt 1 kap. 6 S; en form av rättsligt "tvegifte". Påtalade brister- vilka uppmärksammats under ärendets beredning (, Svensk Juristtidning1984 s. 635) - talar i sig för att förslaget till ingrepp i börförkastas i dess föreliggande skick. Vid bedömningen härefter av givarinsemination i saktillkommer enligt utskottet en hel rad omständigheter av medicinsk, etisk ochpsyko-social natur. En självklar förutsättning måste till en början vara, attdet blivande barnets behov och intresse tillgodoses på ett tillfredsställandesätt. Som inseminationsutredningen själv påpekat vet man mycket litet omhur ett inseminationsbarns förhållanden utvecklas och vilka svårigheteroch problem som kan uppkomma för det . Forskningen på dettaområde har enligt utredningens egen uppfattning varit ytterst bristfällig.Bristen på forskning är att bedöma desto allvarligare som socialstyrelsenåberopat detta förhållande i sitt remissvar till stöd för sin uppfattning bör dröja med alt genomföra lagförslaget. Bristen på vetenskapligtunderlag gäller enligt styrelsen inte minst de psykologiska och psykiatriska,framför allt de barnpsykiatriska, aspekterna på inseminationsverksamheten. Ett exempel på behovet av fördjupad forskning avserfrågan, huruvida det genom insemination alstrade barnet bör ha rätt att fåkännedom om att det tillkommit på så sätt och att få uppgift om den biologiskefaderns identitet. Stor del av intresset hos allmänheten kretsar häromkring.Många motioner berör också denna fråga liksom för övrigt frågan om konsekvensernaför övriga inblandade personer av att upplysning ges om spermagivaren. Hurpåverkas föräldrarnas situation, om de vet att en för dem okänd person,spermagivaren, kommer in i deras liv, när barnet uppnått en viss ålder? Och hurblir situationen för spermagivaren och dennes familj? En annan fråga som enligt utskottet inte kan lämnasobesvarad är, huruvida givarinsemination är - som det uttrycks i motion 21 -förenlig med etiska normer som vilar på västerländsk grund. 1äktenskapet blir makarna en unik enhet. Ett uttryck härför är barnet. Vidgivarinsemination tränger sig en tredje part emellan och bryter sönderenheten. Följderna av denna asymmetri i äktenskapet utgör en uppgift förforskningen att klarlägga. Befmktningsmetoden kan dessutom användas irasföräd-lande syfte. Det lär t. ex. vara möjligt att i köpa nobelpristagar-sperma.I sammanhanget är också att uppmärksamma de föreliggande möjligheterna tillbefruktning i provrör (s. k. surrogatmödrar), äggdonation - överförande av äggfrån en kvinna till en annan - och infrysning av levande embryon. Tilluppräkningen kan läggas frågan om spermabanker LU 1984/85:10 35 - som gör det möjligt medbefruktning av ett ägg vid tidpunkt - och blandning av sperma frånflera givare samt frågan om det största antal gånger som samme man bör fåtillhandahålla sperma av ärftlighets-skäl. framstår det som uppenbart att det behövs en genomtänkt etik rörandede olika frågor som den snabba utvecklingen på det medicinska området gerupphov till innan samhället lämnar sitt godkännande av ifrågavarandeverksamhet. 1anslutning till det anförda reser sig enligt utskottet spörsmålet, om detskulle överensstämma med straffrättsliga principer att på ett barns "rättslige"fader tillämpa de nya bestämmelserna i 6 kap. rörande sexuelltumgänge med "avkomling". Som lagrådet framhållit borde detta spörsmålha lösts i lagstiftningsärendet. Sammanfattningsvissaknas enligt utskottet det underlag i olika avseenden som är oundgängligennödvändigt för att i ett sammanhang kunna taga ställning till frågan omtillåtligheten av det manipulerande med livet som artificiell insemination isjälva verket utgör. Som framgått avses inte härmed makeinsemination. Iavvaktan på ett sådant ställningstagande bör verksamheten med givarinseminationvara förbjuden och det bör ankomma på regeringen att framlägga förslagtill lag härom. Den föreslagna lagregleringen bör således nu avslås i sinhelhet. Utskottettillstyrker med det anförda bifall till yrkande 1 i motion 21 och till motion25. Ställningstagandet innebär att utskottet avstyrker bifall till samtligaövriga motionsyrkanden. delsatt utskottet under moment I bort hemställa 1, beträffande avslag på proposition 1984/85:2 ochbegäran om nytt lagförslag att med bifalltill motion 1984/85:21 yrkande 1 och motion 1984/85:25 yrkandena 1 och 2 dels avslår proposition1984/85:2 och motionerna 1984/85:15, 1984/85:16, 1984/85:17, 1984/85:18,1984/85:19, 1984/85:20, 1984/85:21 yrkande 2, 1984/85:22, 1984/85:23, 1984/85:24och 1984/85:26, dels som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om ett nytt lagförslag. 2.Ändring i (mom. 2) , och i (alla m)anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "ansvarige läkaren." bort ha följandelydelse: Enligt utskottets mening talar starka skäl för att man, sommotionärerna LU 1984/85:10 36 begär,bör kräva skriftligt samtycke av mannen för att faderskap skall fastställasenligt den föreslagna bestämmelsen i FB. Genom att föreskriva skriftlig formför samtycke undgår man flera av de besvärande bevispröv-ningsproblem som kanuppkomma med propositionens förslag. 1 sammanhanget vill utskottet peka på attett erkännande av faderskapet enligt 1 kap. 4 § FB skall ske skriftligen. Med det anfördatillstyrker utskottet bifall till motion 26 i denna del. dels att den del av utskottets yttrande på s. 14som börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "dennadel." bort ha följande lydelse: Utskottetvill framhålla att en bärande princip för all lagstiftning är att nya reglerbara skall äga giltighet för förhållanden som uppkommit efter reglernasikraftträdande. Det skall således vara möjligt att, då en rättshandlingföretas, kunna överblicka konsekvenserna av sitt handlande. Enligt utskottetsmening bör dessa allmänna principer gälla också i fråga omövergångsbestämmelserna till den föreslagna regeln i FB. Utskottet delar därförmotionärernas uppfattning att den nya 6 § i 1 kap. FB bara skall äga giltighetför inseminationer som har skett efter lagens ikraftträdande. Motion 26 idenna del tillstyrks därmed av utskottet. dels ock att utskottet under moment 2 borthemställa 2. beträffande ändring i att med bifalltill motion 1984/85:26 yrkande 1 antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i med den ändringen att 1 kap. 6 § ochövergångsbestämmelserna erhåller i bilaga 4 som reservanternas jörslag betecknadelydelse. 3.Avslag på lagförslaget om insemination (mom. 3) , och i (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 15 med "Utskottet vill" och slutar på s. 26 med "snarastförstöras." bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer i motionens yrkande, inte minst därför att propositionen alltföryUigt och knapphändigt beaktat de grundläggande och djupgåendevärderingsskillnader som finns gällande frågor om barnlöshet och medicinskbehandling av barnlöshet. Denföreslagna inseminationslagen innebär en lagreglering av viss medicinskbehandlingsmetod. Denna typ av lagreglering anser utskottet icke önskvärd.Medicinsk behandling måste förbli en fråga mellan patient och läkare. Att denenskilde läkaren alltid måste utöva sitt yrke i enlighet med vetenskap ochbeprövad erfarenhet är en fastlagd konven- LU 1984/85:10 37 tion.Häri innefattas också att läkaren måste beakta frågor av etisk natur i sinverksamhet. Utskottetvill framhålla att propositionen om inseminationslag berör principielltväsentliga frågor, nämligen om staten skall ha rätt att kontrolleraförhållanden som gäller människors intimaste frågor. Det har hävdats att fråganom insemination inte kan betraktas som den enskildes angelägenhet, därför attåtgärden berör en tredje part, barnet, vars intresse staten anser sig i dessafall behöva skydda. Utskottet kan inte undeHåta att påpeka att inget barnnågonsin kan välja sina föräldrar. Att vid insemination föreskriva om kontrollav de blivande föräldrarnas lämplighet kan enligt utskottet leda till atttoleransen för människors rätt att grunda familj uppluckras. Utskottet villhänvisa till 8:e och I2:e artiklarna i om de mänskligarättigheterna, som reglerar frågor om respekt för familjelivet samt om rättenatt grunda familj. Utskottet är av den uppfattningen att den föreslagnainseminationslagen, som innehåller förbud att bilda familj i vissa fall genominsemination, strider mot framför allt 12:e artikeln i . Meddet anförda tillstyrker utskottet bifall till motion 26 i denna del. Förslagettill lag om insemination bör således avslås liksom de motionsyrkanden variyrkats ändring i lagförslaget. delsatt utskottet under moment 3 bort hemställa 3. beträffande avslogpå lagförslaget om insemiiwtion att med bifalltill motion 1984/85:26 yrkande 2 och med avslag på propositionen i denna delgodkänner vad utskottet anfört. (mom. 4-11 och 14-20) , och i (alla m) anser - under förutsättning av bifall tillreservation nr 3 - att utskottet under momenten 4-11 och 14-20 bort hemställa att avslår det ipropositionen framlagda förslaget till lag om insemination och motionerna1984/85:15 yrkande I, 1984/ 85:16.