bet · G801UU12 · 1984-12-31 00:00:00 — "bort ha följande lydelse: Denmiljöförstöring som blivit följden av stora transnationella företags oftahänsynslösa marknadsföring av läkemedel och växlbekämpningsme-del har fåttalltmer oroande proportioner. Flera stora olyckor, senast den i Bhopal iIndien, är exempel härpå. Liksomär fallet vid naturkatastrofer är det mycket ofta de fattigaste som drabbashårdast av dessa företags tillverknings- och försäljningsmetoder. Del finnsenligt utskottets åsikt nu anledning att vidta internationellt samordnadeåtgärder mot dessa företags handlande och mot utnyttjandet av miljö- ochhälsofarliga gifter i . En internationell kommission med uppgift attgranska kemi- och läkemedelsföretagens verksamhet i tredje världen börtillsättas. Delfinns också anledning att på andra vägar söka få till stånd åtgärder mot dennatyp av miljöförstöring. Ett verksamt medel kan vara bojkottåtgärder och annaninternationell opinionsbildning motifrågavarande företag. UU1984/85:12 100 Utskottet vill i detta syfte tafasta på förslaget i motion 980 att myndigheter och sjukvårdsförvaltningar börges möjlighet att verka för bojkottaktioner av detta slag. Med detanförda tillstyrks yrkandena 3 och 4 i motion 980. dels att utskottels hemställan ipunkt 2 moment 7 bort ha följande lydelse: 7.beträffande åtgärder mot kemi- och läkemedelsföretag attriksdagen med bifall fill motion 1984/85:980 yrkandena 3 och 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. (), afUgglas (m), (), (), (). PärGranstedt (c) och () anser delsatt den del av utskottetsyttrande som på s. 28 börjar med "Utskottet har" och på s. 29 slutarmed "motion 1678 (c)." bort ha följande lydelse: Grundprinciperna för landprogrammeringen är att främjalängsiktighet och stabilitet i både mottagarlandets och planering avulveek-lingssamarbetet och att ge tillfälle lill en samlad årlig genomgång avsamarbetets innehåll och resultat. Den nuvarande formen för landprogrammeringenär emellertid inte tillfredsställande. Systemet med huvud-mottagarländer harvisat sig innehålla brister. Låsningen av insatserna till ett enda land harinneburit svårigheter vad gäller anpassning till nya omständigheter för bädegivare och mottagare. Biståndet måste göras mer flexibelt med hänsyn fill såvälu-ländernas egna förutsättningar som de svenska biståndsmålen. Tekniken med landramar bör i fortsättningen spela enmindre roll och ersättas med satsningar på ämnes- eller projektinriktatstöd. Även med denna princip blir det självfallet ett urval länder som, efterträffade överenskommelser, blir mottagande part. Viktigare än att stödja ettvisst land blir emellertid att stödja vissa projekt. Dessa kan genom sinstorlek ofta bli långsiktiga, men givarlandet ges ändå möjligheter till en merflexibel planering och därmed ett bättre resursutnyttjande. Den fortlöpandedialog mellan givare och mottagare som härvid förutsätts måste också i störreutsträckning användas till alt klargöra förutsättningarna för det svenskabiståndet i förhållande till de svenska biståndsmålen. Detta gäller inte minststödet för en demokratisk samhällsutveckling i mottagarlandet. Ett projekt- och ämnesinfiktat bistånd kan därtill lättareanpassas lill områden på vilka har ett speciellt kunnande. En ytterligarefördel är att stora reservationer bör gå att undvika med ett projektbistånd. UU 1984/85:12 101 I ett fortsatt bilateralt bistånd bör särskiltövervägas, att låta det årliga fastställandet av landramen föregås av ett avtalom insatserna. Landramen skulle dä motsvara den summa som erfordras under åretför att uppfylla avtalet. Bindande uttalanden om bistånd till programländerutöver avtalstiden bör normalt inte göras. Denföreslagna biståndspolitiska utredningen som behandlas på annan plats i dettabelänkande bör lägga fram förslag till en omprövning av landramsteknikenefter dessa riktlinjer. dels alt utskottels hemställan i punkt 2 moment 11bort ha följande lydelse: 11. beträffandelandprogrammering och landramsutfästelser att medanledning av motion 1984/85:593 yrkande 1 och motion 1984/85:1261 yrkande 1,båda i vad avser landprogrammering, samt motion 1984/85:1678 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om landprogrammering. , , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "I motion" och på s. 30 slutar med "motion1261." bort ha följande lydelse: Denoptimism om snabba resultat av i-ländernas bistånd till , sompräglade har förbytts i en mer realisfiskattityd. Även om u-hjälpens besvikelser berör de flesta givarländer harfaktiskt särskild anledning till eftertanke. Utvecklingen är specielltdålig i fiera av programländerna för svenskt bistånd. Storabiståndsbelopp har företrädesvis satsats på socialistiska regimer som velatföra en socialistisk utvecklingspolitik. Nästa led i denna tankekedja harvarit att om bara vah "rätt" regim/land att ge bistånd fillså minskar kraven på biståndets utformning. Ur denna filosofi växte det fram enu-hjälp som har få internationella motsvarigheter i kravlöshet ochfrikostighet. Importstöd och luftiga s. k. programstöd har fått ta en stor delav landramarna. Projektinsatser med noggrann målangivelse har blivit få. Denväsentligaste uppgiften för svensk biståndspolitik av är att höjaeffektiviteten i utvecklingssamarbetet. De tre borgerliga partierna angav tillfjolårets i en gemensam reservation nya riktlinjer förbiståndspolitiken. Partierna upprepar dessa riktlinjer till årets . Detär enligt utskottets uppfattning angeläget att dessa rikfiinjer för biståndspolitikenges möjlighet att styra de svenska biståndsinsatserna för att därigenom bl. a.öka effektiviteten i biståndet. UU 1984/85:12 102 bör söka samarbete med de ochsatsa resurser i de projekt som har störst förutsättningar att uppfylla debiståndspolitiska målen. Erfarenheten visar all med ettmarknadsekonomiskt system har avsevärt större möjligheter än motsvarandeländer med planeko-nomiskt system att utnyttja biståndsmedlen effektivt.Sverige bör därför i ländervalel prioritera samarbetspartner med ettmarknadsekonomiskt synsätt. Dessutom bör vi i utvecklingsarbetet söka främjamarknadsekonomiska lösningar. Dennuvarande principen med landprogrammering och huvudmottagarländer har fleraallvarliga brister. Låsningen av insatserna till ett enda land har inneburitatt både givare och mottagare av bistånd har fått svårigheter alt anpassa siglill nya omständigheter. En omprövning av biståndet från givarlandets sida isyfte att bättre utnyttja tillgängliga resurser blir mycket svår attgenomföra. Deuppenbara nackdelar som det nuvarande systemet med landprogrammering visar,motiverar att övergår till mera ämnes-och projektinriktat bistånd.Genom ett sådant system kommer det att bli viktigare all stödja vissa projekt istället för vissa länder. Dessa blir genom sin storlek ofta långsiktiga, mengivarlandet ges ändå möjligheter lill en mer flexibel planering och därmedbättre resultatutnyttjande och högre effektivitet i biståndsinsatserna. Projektinriktatbistånd kan med fördel anpassas till de områden där har ett specielltkunnande. Därigenom kan vi i ökad utsträckning engagera svenska organisationeroch företag i verksamheten. Vi måste utnyttja hela den svenska resursbasen ochta till vara den kunskap och den kompetens som finns på universitet ochhögskolor, i näringslivet och i enskilda organisationer. Enutveckling på landsbygden och ett effektivare lantbruk är i många u-ländernyckeln till utveckling. Erfarenheten visar att de stora industri-projekten,som i många fall vill styra vårt bistånd till, ofta misslyckas.Småskaliga, för de enskilda människorna vardagsnära biståndsprojekt har störreförutsättningar att bli framgångsrika. Föratt biståndet skall bli effektivt krävs att aktivt engagerar sig ibiståndsprocessen. Ett väl utvecklat och förtroendefullt samarbete mellangivare och mottagare av bistånd ökar förutsättningarna för framgång. Desvenska biståndsarbetarnas insatser är av avgörande betydelse för det svenskabiståndet. Biståndsarbetarnas erfarenheter av sitt arbete bör kontinuerligtföljas upp. Medhänvisning till vad som härmed anförts tillstyrker utskottet vad som anförts imotion 1261 yrkande I i vad avser de i denna motion angivna riktlinjerna förutvecklingssamarbetet som förordas under rubrikerna Riktlinjer för etteffektivt bistånd. Ett effektivare bistånd och Ett ämnes-och projektinriktatbistånd. UU1984/85:12 103 dels att utskottets hemställan ipunkt 2 moment 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffandeeffektivitet i biståndet attriksdagen med bifall fill mofion 1984/85:1261 yrkande 1 såvitt nu är i frågasom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, , och (alla m) () och () anser dels att den del i utskottetsyttrande på s. 30 som börjar med "Enligt utskottels" och slutar"med näringslivet." bort ha följande lydelse: Inom näringslivet finns stor kunskap, erfarenhet ochkompetens i fråga om . Detta utgör självfallet en viktig resurs iarbetet för att stödja ekonomiska och sociala utveckling. mening bör näringslivet i ännu större utsträckningutnyttjas i del svenska biståndsarbetet. Samarbetet bör därvid koncentrerastill ett antal sektorer där svenska företag har en internationellt sett godkompetens och konkurrenskraftigt utbud att erbjuda mottagarländerna. Exempelhärpå är energiförsörjning och vattenkraft, hälso- och sjukvård,livsmedelsindustri, malmprojektering och malmutvinning, jord- och skogsbruk,telekommunikationer och transporter. sålunda ökat utnyttjande av svenska resurser ochsvenskt kunnande bör enligt utskottets uppfattning kunna höja effektiviteten ibiståndet och innebära alt mottagaren får ut mer av de medel som slår tillförfogande. Utskottet ansluter sig därmed till synpunkterna i motionerna 593och 1261 vad gäller samverkan med näringslivet. dels att utskottels hemställan ipunkt 2 moment 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffandesamverkan med näringslivet attriksdagen med bifall fill motion 1984/85:593 yrkande 1 såvitt nu är i fråga ochmofion 1984/85:1261 yrkande 1 såvitt nu är i fråga som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, , , och (alla m) anser: dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 30 börjar med "Inom " och pås. 31 slutar med "ifrågavarande avseende." bort ha följande lydelse: UU 1984/85:12 104 Den utvärdering av biståndet som äger rum ärotillräcklig. Utvärdering, uppföljning och kontroll måste förbättras. Det ärnödvändigt att klara mål sätts upp för varje projekt, så att projektet somsådant kan följas upp och utvärderas. Även för det multilaterala samarbetet börSverige ställa ökade krav på utvärdering och större effektivitet. Inrättandetav en särskild befattning inom UD som biståndsinspektör var ett gott initiativ.Flera av de rapporter som biståndsinspeklören hann avlämna rönte ocksåberättigad uppmärksamhet. De två utvärderartjänster för multilateralt resp.bilateralt bistånd som inrättats på UD kan ej ersätta enbiståndsinspektör, utan bör ses som ett komplement till dennas verksamhet.Utskottet beklagar att befattningen som biståndsinspektör avskaffats ochföreslår med instämmande i yrkande 4 i motion 1261 att den ånyo inrättas. dels att utskottets hemställan i punkt 2 moment 15bort ha följande lydelse: 15. beträffandebefattning som bisiåndsinspektör alt med bifalltill motion 1984/85:1261 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. (), (), StenSture Paterson (m), (), (). () ochInger () anser Medtillstyrkan av yrkande 3 i motion 1678 och yrkande 1 i motion 1261 såvitt nu äri fråga föreslår ulskotiet att en utredning tillsätts med uppgift att föreslåen omläggning av biståndspolitiken enligt följande riktlinjer. Den bör arbetasnabbt, vara klar och koncentreras på ett begränsat antal centralaproblem. En medveten inriktning av vårt bistånd försvåras nuav den starka betoningen av mottagarländer med låsning till stela landramar.Denna leder också lill att biståndet blir splittrat och svårt att överblicka. Iett fortsalt bilateralt bistånd bör därför avtal om insatser föregå det årligafastställandet av landram, så att denna blir summan av vad som behövs underåret för att uppfylla det avtalade. Det är angeläget att nå fram till mer av problem-och projektinriktat bistånd med öppnare val av vägar. Det bör också bli mernaturligt att avveckla ett programlandsbistånd och därigenom geutrymme för samarbete med nya länder. Fördelningen mellan bilateralt ochmultilateralt bistånd måste också övervägas. Som multilateralt bistånd bör UU1984/85:12 105 då ses inte bara bistånd genom FN-organ och t. ex. deregionala utvecklingsbankerna ulan också annat biståndssamarbete kring globalaeller regionala problem eller projekt. Det är angelägelatt utnyttja och utveckla den svenska resursbasen, så att svensk kunskap ochforskning, liksom svenskt näringsliv, i ökande utsträckning direkt kan ställasi den fattiga världens tjänst. I syfte att nåde fatfigaste och mest utsatta grupperna samt att bidra till en demokratisksamhällsutveckling bör samarbetet med de enskilda organisationerna byggas ut. Det är ocksåangeläget att utveckla en effektiv katastrofberedskap. Möjligheterna attinordna en svensk produktion av livsmedel och andra basförnödenheter i dennabör särskilt studeras. I denna katastrofberedskap bör också organisafioner somRöda korset och Rädda barnen kunna, spela en viktig roll. Del saknas en systematisk forskning och dokumentation kring underutveckling och globalmiljöförstöring. Därigenom riskerar både opinionsbildning och beslut att utgåfrån oklara förutsättningar. Utredningen bör ägna sig åt denna fråga. Det är ocksånödvändigt att utredningen utarbetar förslag till ett effektivt system förutvärdering av biståndet. dels alt utskottels hemställan ipunkt 2 moment 19 bort ha följande lydelse: attriksdagen med bifall fill mofion 1984/85:1678 yrkande 3 och motion 1984/85:1261yrkande 1 såvitt nu är i fråga och med anledning av motion 1984/85:593 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. (), () och ()anser dels att den del av utskoltetsyttrande som på s. 42 börjar "I propositionen" och pä s. 43 slutarmed "motion 1678." bort ha följande lydelse: dels att den del av utskottets yttrande som på s. 42börjar med "I propositionen" och på s. 43 slutar med "motion1678 (c)." bort ha följande lydelse: Vad gäller den i propositionen föreslagna fördelningen avbidragen till internalionella finansieringsorgan anser utskottet att en höjningav bidraget lill med 25 milj. kr. Yrkande 4 i mofion 593 fårdärmed anses besvarat. dels att utskottets hemställan ipunkt 4 moment 1 bort ha följande lydelse: UU1984/85:12 106 1. beträffande bidrag till attriksdagen med anledning av motion 1984/85:593 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om detta bidrag, Bidrag till UNDP och och (båda c) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 42 som börjar med "I propositionen" och på s. 43slutar med "motion 1678 (c)." bort ha följande lydelse: Vad gäller den i propositionen föreslagna fördelningen avde olika bidragen till FN-organen anser utskottet att en ytterligare höjning avbidraget till UNDP med 25 milj. kr. och fill med 25 milj. kr. ärmotiverad och ansluter sig därmed lill det förslag som lämnas i yrkande 5 resp.6 i motion 1678. dels att utskottets hemställan ipunkt 4, momenten 2 och 3 bort ha följande lydelse: 2. beträffandebidrag till UNDP attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1678 yrkande 5 som sin mening ger tillkänna vad utskottet anfört, 3. beträffandebidrag till attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1678 yrkande 6 som sin mening ger tillkänna vad utskottet anfört, (), afUgglas (m), (), (), (). PärGranstedt (c) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 42 börjar med "1 propositionen" och på s. 43slutar med "motion 1678 (c)." bort ha följande lydelse: I många råder akut svält och obeskrivlig nöd.Behovet av ökat livsmedelsbistånd är sålunda mycket stort. För att lindra nödenbör bl. a. väsentligt öka sitt stöd till VärldslivsmedelsprogrammetWFP under budgetåret. Utskottet anser därför att utöver det påslag som föreslåsi budgetpropositionen är en höjning av bidraget till WFP med 25 milj. kr.motiverad och ansluter sig därmed till det förslag som lämnas i yrkande 7 imotion 1678. Yrkande 11 i motion 1261 får därmed också anses besvarat. dels att utskottets hemställan ipunkt 4 moment 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffandebidrag till WFP attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1678 yrkande 7 och UU 1984/85:12 107 medanledning av motion 1984/85:1261 yrkande 11 såvitt nu är i fråga som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om detta bidrag, BertilMåbrink (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 43som börjar med "och andra" och slutar med "motion 2419. "bort ha följande lydelse: Vissaav FN-organen gör ett värdefullt arbete som förtjänar fortsatt svenskt stöd.Andra har emellertid brister som gör att bilateralt bistånd ter sig mereffektivt och lättare att inrikta pä önskvärda biståndsmäl. Utskottetansluter sig till bedömningen i motion 2419, vari föreslås att skallompröva anslagen till delar av Världsbanksgruppen och IMF. Kritik kan därvidlagriktas främst mot IMF och dess utlåningspolitik. IMF har mycket striktabestämmelser vad gäller "kreditvärdighet", de kan gå in med resurserför länder med akuta betalningsbalansproblem, men i gengäld kräver man enanpassningspolitik, som innebär åtstramningar och annat som svårligen låtersig göras i där regeringarna har ambitionen att bidra till socialutjämning. OcksåVärldsbanken själv kan kritiseras för sin politik. Även om utlåningskriteriernasärskilt inom är mindre strama än IMF:s har det stora inflytandet ochvägrar progressiva regimer lån. IDAdäremot kan ibland spela en positiv roll. inriktar sig på bistånd till defattigaste och på relativt sett gynnsamma villkor. utgör för mångau-länder det enda alternativet i synnerhet som det bilaterala biståndet, ocksådet svenska, omgärdas av alltmer kommersiella inslag och villkor. är detland som drar ned mest på anslagen till denna typ av institutioner. Ickedesto mindre finns det skäl för att ompröva sitt deltagande iVärldsbanksgruppen. Utskottet finner förslagen i mofion 2419 väl motiveradeoch anser att bör verka i enlighet därmed. En minskning av vårtengagemang i Världsbanksgruppen skulle också frigöra resurser för andraangelägna biståndsändamål. Till denna inställning bidrar att det visat sig attSveriges försök att i någon mån styra Världsbanksgruppens utläningspolitik motinsatser som ligger i linje med uppfattning om en progressivbiståndspolitik i stort sett förblivit fruktlösa. dels att utskottets hemställan i punkt 4 moment 5bort ha följande lydelse: 5. beträffande deltagandei Världsbanksgruppen att med bifallfill mofion 1984/85:2419 yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringen fillkänna vad utskottet anfört, UU 1984/85:12 108 BertilMåbrink (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 43som börjar med "Enligt vad" och slutar med "motion 2419. "bort ha följande lydelse: Ipropositionen föreslås att skall delta i Internationella finansieringsbolagets(IFC) kapitalhöjning. Regeringen ger inte någon motivering för dettaförslag. IFC har traditionellt sin utlåning inriktad på kommersiella projekt.Effekterna av dem torde knappast svara mot de grundläggande principer somgäller för det svenska biståndet. Utskottet motsätter sig därför ett svensktdeltagande i kapitalpåfyllnaden och ansluter sig därmed till synpunkterna imotion 2419, vilken tillstyrks i detta hänseende. dels att utskottets hemställan i punkt 4 mom. 6bort ha följande lydelse: 6. beträffande IFC.s kapitalhöjning att med bifallfill motion 1984/85:2419 yrkande 19 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. 17.Importstöd m. m. , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.47 börjar med "Genom tillkomsten" och på s. 48 slutar med "varabundet." bort ha följande lydelse: Idealetvore naturligtvis om samtliga i-länder tillämpade obundet bistånd. Därigenomskulle ges möjlighet att själva välja de varor och tjänster sompassar dem, och biståndet skulle bli effektivare. bör i internationellasammanhang fortsatt verka för en allmän avbindning av biståndet fråni-länderna. Flertalet av dessa har emellertid vall den kortsiktiga lösningenatt binda biståndet lill upphandling i givarlandet. Vidare kan konstateras attåterflödet av biståndsmedel fill är lägre än lill andra givarländer. Biståndi form av importstöd innebär att ställer biståndsmedel i konvertibelvaluta fill mottagarlandets förfogande för att finansiera import. Importstödetsvarar för av det landprogrammerade biståndet. Till dess att de storai-länderna slutar all binda sitt bistånd till köp i givarlandet kan det intevara rimligt att lämnar en sådan andel obundet importstöd, vilket oftaanvänds till inköp i våra viktigaste konkurrentländer. Enytterligare faktor i detta sammanhang är att av de bilaterala biståndsmedelsom går till frontstaierna en stor del används för inköp i . Dettastår delvis i strid med målet om nationellt oberoende. UU1984/85:12 109 importstöd kan i många fall i stället ske av svenska varorutan nackdel för u-landet. Också av denna anledning bör importstöd i principbindas till inköp av svenska varor och tjänster. Utskottei vill sålunda i anslutning till motion 1261föreslå att importstöd i princip skall bindas till upphandling i Sverige.Undantag bör dock kunna ske, bl. a. i samband med katastrofinsatser. Motion 973får anses besvarad med vad som ovan anförts. dels att utskottets hemställan ipunkt 5.7 momenten 1 och 2 bort ha följande lydelse: 1. beträffandeimportstöd m. m. attriksdagen med bifall lill motion 1984/85:1261 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om bindning av importstödet, 2. beträffandebundet bistånd attriksdagen förklarar motion 1984/85:973 besvarad med vad utskottet anfört. Medelsram för , och , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 56 som börjar med "Utskottet ansluter" och slutar med"motion 2419." bort ha följande lydelse: I och möter utvecklingssamarbetetutomordentliga svårigheter bl. a. på grund av väpnade konflikter i länderna.De svenska biståndsarbetarnas säkerhet kan i stora delar av dessa länder enbartgaranteras i de större städerna. Då en förbättring av förutsättningarna förutvecklingssamarbete ej skett och effektiviteten ibiståndet därmed ofta är låg föreslår vi att landramarna för dessa ländersänks. Vi föreslår en landram för på 90 milj. kr. och för på240 milj. kr. Utskottet föreslår också att landramen för Nicaraguaminskas något i förhållande till regeringens förslag och sätts till 75 milj.kr. dels alt den del av utskottetsyttrande på s. 68 som börjar med "Vid sidan av" och slutar med"yrkande 2 i motionen." bort ha följande lydelse: Utskottet anser del självklart att hjälp för humanitäraändamål även skall kunna lämnas till de av UNITA behärskade områdena i Angola.I enlighet härmed får yrkande 2 i motion 844 anses besvarat. dels att utskottets hemställan ipunkt 5.7, momenten 6, 7, 8 och 24, bort ha följande lydelse: attriksdagen med avslag på motion 1984/85:593 yrkande 5 och UU1984/85:12 110 motion 1984/85:844 yrkande 1 samt med ändring av budgetpropositionensförslag bifaller medelsförslaget i motion 1984/ 85:1261 yrkande 8 såvitt nu äri fråga, och till medelsram för /86 godkänner ett beloppav 90 milj. 7. beträffandemedelsram för attriksdagen med avslag på motion 1984/85:2419 yrkande 11 och med ändring avbudgetpropositionens förslag bifaller medelsförslaget i motion 1984/85:1261yrkande 8 såvitt nu är i fråga och som medelsram för budgetåret1985/86 godkänner ett belopp av 240 milj. 8. beträffandemedelsram för attriksdagen med avslag på motion 1984/85:2419 yrkande 7 och med ändring avbudgetpropositionens förslag bifaller medelsförslaget i motion 1984/85:1261yrkande 9 såvitt nu är i fråga, och som medelsram för budgetåret1985/86 godkänner ett belopp av 75 milj.