bet · G801SkU8 · 1984-12-31 00:00:00 — om basenheten vid taxering (prop. 1984/85:9) I propositionen behandlas frågan ombasenhetens storlek vid taxering. Förslaget, som biträds av utskottet,innebär all basenheten bibehålls vid samma nivå som vid taxering. beslut har anförts reservation av (m), (c) och (fp). Regeringen ()föreslår i proposifion 1984/85:9 alt antar ett vid propositionenfogat förslag till lag om ändring i lagen (1977:1071) om basenhet. I propositionen föreslås en sådanändring av gällande bestämmelser alt den indexuppräkning av basenheten somfillämpades taxeringsåren 1980-1983 inte automatiskt sker inför taxeringsåret1987. Åtgärden syftar till alt ett senare beslut angående basenheten vid dennataxering skall kunna tillämpas även i fråga om skattskyldiga med s.k. bruteträkenskapsår. Lagförslaget har följande lydelse. Lag om ändring i lagen (1977:1071) om basenhet Härigenom föreskrivs att 1-3 Si)lagen (1977: 1071) om basenhet' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse If- Basenhet enligt 10 § 1mom. la- Basenhet enligt 10 § I mom. la- gen(1947:576) om stadig inkomst- gen (1947:576) om statlig inkomst skatt fastställes av. regeringen frän skatt fastsiälles av regeringen frän och med ar 1985 var-je är före ut- och med före ut gången av september mån-ad. gången avseptember manad. ' .Senasre ivdelse ;tv Ingens rubrik iyS2:4IS. - Senuslelydelse l9,s::41K. 1 1984185. ösaml. SkU1984/85:8 2 2§' Basenhet utgör för varje laxe- Basenhetutgör för varje taxe ringsår ell belopp som motsvarar ringsår ellbelopp som motsvarar multiplicerat med basenhetenför årets jämförelsetal. Basenheten av- multipliceradmed årets jämförelse rundas nedåt till helt hundratal kro- tal.Basenheten avrundas nedåt till nor. helt hundratal kronor. 3 §" Jämförelsetalet för taxeringsåret Jämförelsetaletför taxeringsåret är det tal som anger förhållandet ärdet tal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i au- mellandet allmänna prisläget i au gusti månad före laxerings- guslimånad före taxerings året och augusti, månad . året ochaugusti månad . Därvid skall förändringarna i det Därvidskall förändringarna i del allmänna prislägel beräknas med allmännaprisläget beräknas med bortseende frän indirekta skatter, bortseendefrån indirekta skatter, (ullar, avgifter och ändringar i ener- tullar,avgifter och ändringar i ener gipriser samt tillägg göras för sub- giprisersamt tillägg göras för sub ventioner, venlioner. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1985 och tillämpas första gängen vid taxering. Basenheten viddenna taxering skall vara . 1984/85:45 av . (c) I motionen yrkas att avslår propositionen, 1984/85:51 av m.fl. (fp) I motionen yrkas 1. all riksdagenbeslutar avslå proposition 1084/85:9, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjerför skattepolitikens utformning, 1984/85:52 av m. (m) I motionen yrkas 1. att riksdagenavslår proposition 1984/85:9, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningenav skattepolitiken. antog ettförslag till skaltereform att genomföras i tre etapper inkomståren 1983,1984och 1985. Riksdagsbeslutet innebar bl. a, att den ursprungligen avsedda,automatiska indexanknylningen av skikl- ' .Senasrc Ivdelse 1983: 1()4S. Senaste lydelse 19S2:418. SkU1984/85:8 3 gränserna i skatteskalan ersattes meden på förhand fastställd uppräkning, motsvarande i genomsnitt 5,. För1985 (taxering) bestämdes basenheten till . Genom riksdagsbeslut (prop. 1983/84:69,SkU 17, SFS 1983:1047) begränsades uppräkningen av basenheten till för1985. Basenheten blev härigenom . i stället för 8100 kr.Under våren 1984 skedde en viss höjning av inkomstskatten genom borttagande avförvärvsavdraget och höjning av skatteuttaget i inkomstskiktet 1-4 basenhetermed en procentenhet. I den nu aktuella propositionen föreslås attlagstiftningen ändras så att någon automatisk uppräkning av basenheten intesker (). Även vid denna taxering skall såledesbasenheten utgöra . Av propositionen framgår att finansministern inteanser det möjligt all nu la ställning till basenheten vid taxering ochall beslut i denna fråga kan fattas först när de ekonomiska förhållandena underår 1986 kan bedömas med betydligt större säkerhet än som f. n. är möjligt.Avsikten är att ett eventuellt senare beslut angående basenheten vid taxeringskall kunna tillämpas fullt ut även i fråga om skattskyldiga med beskattningsårsom redan börjat när beslutet tas. Genom den föreslagna låsningen av basenhetenutgör förbudet mot retroaktiv lagstiftning inte något hinder mot en sådantillämpning. I parlimoiionerna 52 från (m), 45 från (c) och 51 från(fp) yrkas avslag på propositionen. Motionärerna anser övervägande skäl talaför bibehållande av ett fullständigt och automatiskt verkande inflationsskyddav skatteskalan. Ett återkommande argument i motionerna är att en urholkning avinflations-skyddet i praktiken innebär stora skalleskärpningar för de enskildainkomsttagarna och därför är ägnad att negativt påverka arbete, sparande ochproduktion. Motionerna från (m) och (fp) innehåller - förutom yrkandeom avslag på propositionen - en begäran alt som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionerna anförs om inriktningen avskattepolitiken. a. att den statliga inkomstskattenpå lång sikt bör avskaffas utom för skattskyldiga med höga inkomster, allmarginalskatterna -1988 för flertalet heltidsarbetande börnedbringas till högst med ett tak vid i de högsta inkomstskikten ochall begränsningen av underskoltsavdragens skattemässiga värde bör slopas. Deanser vidare en förutsättning för en varaktig marginalskattesänkning vara allinflationen inte tillåts höja skalleullaget. Även enligt (fp) bör ambitionen påsikt vara all sänka det totala skaltelryckel. Brytpunkten bör - menar motionärerna-sällas väsentligt högre än f.n. och marginalskaltetaket sänkas till 70%.Vidare bör sambeskatlningen av makars kapitalinkomster slopas. Förslaget i propositionen skall ses mot bakgrund av all deav och beslutade skaltehöjningarna saml laxeringsåren fr. o. m. 1986 till följd avretroaktivilelsförbudet inte SkU1984/85:8 4 kunnat tillämpas fullt ut på skattskyldiga med s. k.brutet räkenskapsår och alt reglerna om sambeskatlning av makars B-inkomster avsamma skäl gjort del nödvändigt att tillämpa de äldre, förmånligareskattereglerna på båda makarna, om de skall tillämpas för en av dem. Genom attde äldre reglerna tillämpas på all inkomst under beskattningsåret kan enperson, vars inkomst till helt övervägande del härrör från en förvärvskälla medkalenderår som beskattningsår, bli hndrigare beskattad därför all han har enobetydlig inkomst från en förvärvskälla med brutet räkenskapsår. Detta kan inteanses materiellt tillfredsställande, särskilt som beslut vilka innebärsänkningar av skatten normalt tillämpas fullt ut även på förvärvskällor medbrutet räkenskapsår. Även från administrativ synpunkt har de av förra riksdagenbeslutade inkomstskatleskärpningarna haft olyckliga effekter, eftersom skildaskalleskalor måst tillämpas vid en och samma taxering. Utskottet delar departementschefens uppfattning allslutlig ställning till basenhetens storlek vid taxering bör las förstnär de ekonomiska förhållandena kan bedömas med större säkerhetän f. n. Basenheten för grundas enligt nugällande lagstiftning-på prisutvecklingen mellan augusti 1984 och augusti 1985.Som framhålls i propositionen innebär detta all skatterna vid 1987 årstaxering, vilka delvis tas ul som preliminär skatt inkomster,bestäms av prisutvecklingen under en betydligt tidigare period. Som framhållsi (c)-motionen och i propositionen kan delta i vissa fall leda till resultatsom från stabiliseringssyn-punkt är mindre tillfredsställande. I (c)-motionenframhålls för övrigt att från nämnda utgångspunkter ett alternativtindexeringssystem kan behöva övervägas som skulle kunna ge en bättreanpassning mellan indexuppräkningen och det aktuella inkomstårets faktiskainflation. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen ochavstyrker motionerna i motsvarande del. Utskottet anser del inte möjligt ellerlämpligt all i nu förevarande sammanhang göra några uttalanden omskattepolitikens inriktning på kortare eller och avstyrkerföljaktligen (m)- och (fp)-motiorierna i dessa delar. 1. beträffande propositionen att med bifall till proposition 1984/85:9 ochmed avslag på motionerna 1984/85:52 yrkande 1 och 1984/85:51 yrkande 1 samtmotion 1984/85:45 antar det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i lagen (1977:1071) om basenhet, 2. beträffandeskattepolitikens inriktning attriksdagen avslår motionerna 1984/85:52 yrkande 2 och 1984/ 85:51 yrkande 2. SkU 1984/85:8 5 Närvarande:Rune Carlslein (s), (), (). (), förste vice talman (), (), HagarNormark (s), (), (), (), KjellJohansson (fp), (), (), () och ErkkiTammenoksa (s). Propositionen(mom. 1) 1.Knut (). (), förste vice talmannen (), (), (), ()och () anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s. 3 med "Förslaget i" och slutar i fjärde stycket på s. 4med "motsvarande del" bort ha följande lydelse: Syftetmed införandet av ett automatiskt verkande inflationsskydd var framför allt(jfr. 1977/78:49) alt man ville skapa garantier för att defördelningspolitiska avvägningar som uttryckts genom beslut omskatteskalan blev bestående tills beslut fattats om en ändrad avvägning. bryta den årliga sammankopplingen mellan löneförhandlingar och beslut omskatlejusleringar och ge skatteskalan det mått av varaktighet som krävdes föratt arbetsmarknadens parter skulle kunna överblicka konsekvenserna av ettflerårigt löneavtal. Dessaenligt utskottets mening tungt vägande skäl för en indexering av skatteskalanäger alltjämt giltighet, och utskottet finner det mot den bakgrundenbeklagansvärt att regeringen ansett sig böra successivt urholkainflationsskyddet. Förslaget i propositionen kan inte tolkas på annat sätt änatt regeringen har för avsikt alt års taxering ytterligare försämraindexskyddet för skatteskalan. Somframhålls i motionerna innebär en ofullständig eller helt utebliven anpassningav beskattningen till inflationen betydande skalleskärpningar såvälprocentuellt som i absoluta tal för en majoritet av inkomsttagare. Sedansocialdemokraterna övertog regeringsmakten har regeringen ökatskatteuttaget med sammanlagt . genom skattehöjningar ochinförande av nya skatter. har lagts fram förslag om ytterligareskatleskärpningar i form av en särskild fastighetsskatt och betydande höjningarav den särskilda skatten på bensin, av kilometerskallen och av energiskatten påel. Mot bakgrund av alla dessa skattehöjningar kan del enligt utskottets meninginte anses rimligt att en utebHven kompensation för inflationen skall få bidratill att ytterligare skärpa skattetrycket och därmed försämra förutsättningarnaför arbete, sparande och ökad produktivitet. Meddet anförda tillstyrker utskottet avslagsyrkandena i motionerna från m, c ochfp. SkU1984/85:8 6 dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:45 och till motionerna 1984/85:51 yrkande 1 och 1984/85:52yrkande 1 avslår proposition 1984/85:9. , förste vice talmannen , och (alla m) anser dels att del avsnitt av utskottetsyttrande på s. 4 som börjar i fjärde stycket med "Utskottet anser"och slutar med "dessa delar" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i partimotion framfördauppfattningen att det samlade skattetrycket måste sänkas. Endast härigenom kanman stimulera arbete, sparande och produktivitet. Det skattepoliliska reformarbetetmåste påbörjas och inriktas på att göra inkomstskatten i stort settproportionell för skattskyldiga i vanliga inkomstlägen. Målet bör vara attunder tiden 19851988 sänka marginalskatten för flertalet heltidsarbetandetill högst med ett tak på i de högsta inkomslskikten. Delskattebortfall som uppkommer härigenom bör finansieras med nedskärningar istatsutgifterna och genom att män slopar skattereduktionen förfackföreningsavgifler. Fullt inflationsskydd bör återinföras ochbasenheten höjas till 8 200 redan fr. o. m. Vid dennataxering bör vidare gränsen för marginalskatt sättas vid 18 basenheter,marginalskatten maximeras till och begränsningen av underskottsavdragensskattemässiga värde slopas. Vid inkomstskattens utformning måste hänsyn tas tillfamiljernas försörjningsbörda. Detta bör, som framhålls i (m)-motionen, ske iform av ett grundavdrag vid kommunallaxeringen. Utskottet tillstyrker såledesatt ell grundavdrag för barn genomförs i tre steg. Avdraget bör utgå fills dessbarnet fyller och uppgå till högst . Det bör finansieras genomen successiv sänkning av del allmänna grundavdraget till . Samtidigtbör skatteuttaget minskas i inkomstskiktet 9-12 basenheter. anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa all med bifall tillmotion 1984/85:52 yrkande 2 och rrred anledning av motionerna 1984/85:51yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omskattepolitikens iririktning. dels att del avsnitt av ulskoileisyttrande på s. 4 som börjar i fjärde stycket med "Utskoftet anser"och slutar med "dessa delar" bort ha följande lydelse: SkU1984/85:8 7 Utskottet delar den i (fp)-motionenframförda uppfattningen all del totala skattetrycket bör sänkas. Redanför () bör skalleskalan fastställas med utgångspunkti fullt inflationsskydd. Gränsen för högst marginalskatt bör sättas vid eninkomst om . i dagens penningvärde och marginalskaltetaket sänkas till70 %.Vidare bör de inslag av sambeskatlning, bl. a. i fråga omkapitalinkomster, som finns kvar i skattesystemet slopas. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:51 yrkande 2 och med anledning av motion 1984/85:52 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omskattepolitikens inriktning. och (båda c) anför: För är den viktigaste uppgiften inomskattepolitiken att förverkliga den målsättning som fastslogs iirepartiöverenskommel-sen 1981, nämligen att sänka marginalskatten till högst50 % för av inkomsttagarna. Detta innebär bl. a. en rätt betydandehöjning av nivån för den s.k. brytpunkten. Därefter måste den direktaskatten och därmed marginalskatten sänkas ytterligare. En skatteomläggning får inte medföra altskattebelastningen flyttas över på dem som har låg inkomst. kan aldrigacceptera en fördelningspolitik som innebär en ytterligare pålaga på dem somhar den svagaste bärkraften. Ett förverkligande av utgiftsskattesystemel skulle enligtvår uppfattning lösa många av dagens skatteproblem, och bör därför noga prövas. minab/gotab Stockhiolm 1984 79192