bet · G801AU3 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottetansluter sig till förslaget i motion 2029 av m. fl. (m) att detgörs en samlad översyn av arbetstagarbegreppet. Detta är av central betydelseför tillämpningen av den arbetsrättsliga lagstiftningen och de fackligaorganisationernas verksamhet men har också stor räckvidd utanför arbetsrätten.Av särskilt stor betydelse är arbetstagarbegreppet inom skattelagstiftningen, däroklara regler kan få allvarliga konsekvenser för den enskilde, liksom inomcivilrätten. Det är väsentligt att entydiga regler finns för bedömningen avhuruvida en person är att betrakta som anställd eller företagare. Detförekommer att en person i ett avseende betraktas som företagare, i ett annatavseende betraktas som anställd. Vidden föreslagna översynen blir det möjligt att utnyttja det nya material somframkommer genom socialavgiftsutredningens kommande förslag tillgränsdragningen mellan arbetstagare och självständiga företagare inom avgifts-och källskattesystemet. Imotion 2029 ges en rad exempel på problem som aktualiserat den nu föreslagnaöversynen av arbetstagarbegreppet, bl. a. att en alltför snäv tolkning avbegreppet f. n. begränsar det utrymme som borde kunna ges åt frivilligainsatser inom den offentliga sektorn och inom ideella organisationer. Med detutredningsinitiativ som förordats tillgodoses syftet med motion 2123 avJan-Erik m.fl. (fp) i vilken förordas ett ökat utrymme för frivilligainsatser av angivna slag. Motionen bör därigenom kunna lämnas utan åtgärd. anfört i anslutning till motion 2029 bör bringas till regeringenskännedom. dels att utskottets hemställan under 21 bort haföljande lydelse: 21. beträffande arbetstagarbegreppet att med bifalltill motion 1983/84:2029 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. AU1984/85:3 69 Information och förhandlingar i mindre företag (mom. 4) () anför: Medbestämmandet pä lokal nivå är en av de frågor sombehandlats i nya arbetsrättskommitténs belänkande MBL i utveckling. Komminénhar hänvisat till alt man i de olika medbestämmandeavtalen, exempelvis utvecklingsavtaletSAF-LO-PTK, tilldelat den lokala förankringen av medbestämmandet en betydanderoll. Med hänvisning bl. a. härtill avråder kommittén från atl man går in ochmed lagstiftning fastställer att de anställdas medbestämmande skall utövas i enviss form eller genom något visst slag av representation eller liknande. Såsomledamot av kommittén har jag kunnat ansluta mig till dessa slutsatser, och jagfinner inte skäl att i detta sammanhang frånträda min uppfattning. Personalrepresentation i statliga myndighetersstyrelser (mom. 6) (), (), (), (), () och IngvarKarlsson i (c) anför: I motionerna 1907 och 2029 ifrågasätts de statsanställdasrält att ha personalföreträdare i myndigheternas styrelser. Vidutskottsbehandlingen av motionerna har vi avstått från att reservera oss medhänsyn till vad som upplysts om verksledningskommitténs uppdrag att se överpersonalföreträdarnas ställning i samband med att kommittén fullgör sitthuvuduppdrag som är att finna ändamålsenliga former för myndigheternas ledning. Det framgår uttryckligen av direktiven alt kommittén skallpröva personalföreträdarnas ställning mot bakgrunden av den förändradesituation i företagsdemokratiskt hänseende som inträdde med genomförandet avmedbestämmandereformen och dess tonvikt på medinflytande genom förhandlingar.Vi utgår från atl kommittén vid behandlingen av personalföre-trädartVågankommer in på de effektivitetsaspekter som anmäler sig i sammanhanget och inteminst på den genom de båda motionerna aktualiserade principfrågan omnödvändigheten av atl begränsa de anställdas inflytande i offentliga organ avhänsyn till den politiska demokratins krav. Blockad av enmansföretag (mom. 16) () anför: Arbetsmarknadsparternas frihet att tillgripastridsålgärder förutsätter att dessa åtgärder i form av strejk, lockout ochblockad används på ett ansvarsfullt sätt. Så sker också normalt. Det harförekommit blockader mot enmans- och familjeföretag vilket innebar att man påfackligt håll 6 1984/85. AU1984/85:3 70 tillgrep stridsålgärder som inle stod i rimlig proportiontill de resultat man vill uppnå. Några sådana blockader torde nu inte pågå, menskulle de inledas på nytt får man enligt min mening överväga inskridande genomlagstiftning. Negativ föreningsrätt (mom. 18) , ,och (alla m) anför: På s. 24 redovisas ell avgörande av högsta domstolen,enligt vilket en skiljemannaklausul i ett fackförbunds stadgar skulle lämnasutan avseende. Enligt vår mening borde det av texten även ha framgäti atlhögsta domstolen ansåg atl skiljemannaklausulens utformning ingav allvarligabetänkligheter från rättssäkerhetssynpunkt. Ideella insatser i offentlig sektor m. m. (mom. 22) () anför: Vid behandlingen i detta belänkande av förslag ombegriinsningar av de anställdas och deras organisationers inflytande i denpolitiska beslutsprocessen torde det inte råda några meningsskiljakligheler omde anställdas rätt till medinflytande när det gäller frågor som direkt berörden egna arbetsplatsen. Medverkan av anhöriga på vårdinrättningar, av föräldrarpå daghem och av elever i fråga om skolunderhåll är exempel på insatser somdirekt berör de redan anställdas situation på resp. arbetsplatser, och det ärdärför rimligt atl hithörande frågor i första hand löses genom förhandlingaroch avtal med berörda personalorganisationer. Det får därvid förutsätias även från fackligt håll med hänsyn till de av utskottet gjorda uttalandenaser positivt på att personligt engagemang och ideella insatser bereds vidgatutrymme inom den offentliga sektorn. AU1984/85:3 71 BUaga I Lagförslagen i proposition 1983/84:165 Lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet Härigenom föreskrivs att 41 och 60§§ lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 41 § Arbetsgivare och arbetstagaresom är bundna av kollektivavtal får icke vidtaga eller deltaga iarbetsinställelse (lockout eller strejk), blockad, bojkott eller annan därmedjämförlig stridsåtgärd, om avtalet har ingåtts av organisation och denna ej ibehörig ordning har beslutat åtgärden, om åtgärden strider mot bestämmelse omfredsplikt i kollektivavtal eller om åtgärden har till ändamål 1. att utöva påtryckning i tvist om kollektivavtalsgiltighet, bestånd eller rätta innebörd eller i tvist huruvida visst förfarande strider mot avtaleteller mot denna lag, 2. att åstadkommaändring i avtalet, 3. att genomförabestämmelse, som är avsedd att tillämpas sedan avtalet har upphört att gälla,eller 4. attstödja annan, när denne icke själv får vidtaga stridsåtgärd. Första stycket utgör ej hinder för arbetstagarorganisation att i behörig ordningbesluta blockad för att utverka betalning av klar och förfallen fordran på löneller på annan ersättning för utfört arbete. Oavsett om kollektivavtal gällerfår en arbetsgivare inte såsom stridsåtgärd eller som ett led i en stridsåtgärdhålla inne lön eller annan ersättning för utfört arbete som har förfallit tillbetalning. Såsom olovlig stridsåtgärd betraktas också att arbetsgivaren hållerinne till betalning förfallen lön eller annan ersättning för utfört arbete medanledning av att arbetstagarna deltar i strejk eller annan strids-åtgärd. 60§ Är någon skadeståndsskyldig enligt Om det är skäligt kan skadestånd dennalag, kan skadeståndels be- sättas ned eller helt falla bort. lopp nedsättasiförhållande till vad som annars skulle ha utgått, om det är skäligt med hänsyntill den ska-devållandes ringa skuld, den skadelidandes förhållande i avseendepå tvisten, skadans storlek i jämförelse med den skadevållandes till- AU1984/85:3 Nuvarande lydelse gångar eller omständigheterna i övrigt. Fullständigbefrielse från skadeståndsskyldighet kan också medges. Vid bedömande enligt första stycket av arbetstagares skadeståndsskyldighetför deltagande i olovlig slridsåtgärd skall särskild hänsyn tagas tillomständigheter, som har framkommit vid överläggning enligt 43 §, ochverkningarna av överläggningen. I mål om skadestånd för arbetstagaresdeltagande i en olovlig slridsåtgärd skall domstolen, om arbetskonfiiklen ännupågår och om domstolenJlnner den olovlig, så snart sotn möjligt 1. ålägga arbetslagarna att åter gå till arbetet och 2. om det bedöms lämpligt för att undanröja orsakerna till arbetskon flikten, besluta att en ny överlägg ning enligt 43 S genast efter åter gång till arbetet skall tas upp under ledning av en förlikningsman. Arbetstagare som senast i samband med en förstaöverläggning enligt 43 § varaktigt har återgått till arbetet får åläggasskadestånd bara om del Jlnns särskilda skäl till det. Högre skadestånd än tvåhundra kronor får inte åläggas enarbetstagare för deltagande i en olovtig stridsåtgärd. Denna begränsninggäller dock inte, om arbetstagaren underlåter atl följa elt åläggande avdomstolen om återgång till arbetet och siridsåtgärden med hänsyn tillomständigheterna måste betraktas som särskilt allvarlig eller anmärkningsvärd. Denna lag träder i kraft den 1 juli1984. De nya bestämmelserna i 60 S tillämpas när skadeståndsskyldigheten haruppkommit efter ikraftträdandet. I annat fall tillämpas 60§ i dess äldrelydelse. Lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister Härigenom föreskrivs att 4 kap. 7§ lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister' skall ha nedan angivna lydelse. 4 kap. 7§-Talan får ej upptagas till prövning av arbetsdomstolen förrän förhandling,som kan påkallas enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ellersom anges i kollektivavtal, har ägt rum rörande tvistefrågan. Första stycket gäller icke talan enligt 31 § första ellertredje stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet och ej hellertvist huruvida stridsåtgärd vidtagits i strid mot lag eller kollektivavtaleller tvist om påföljd för sådan åtgärd. Har i fall som avses i 43 § lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet överläggningsskyldighet ejfullgjorts, får arbetsdomstolen dock ej pröva tvisten förrän så skett. Utan hinder av första och andra styckena får talanupptagas till prövning, om i målet framslälles yrkande om förordnande för tidenintill dess lagakraftägande dom eller beslut föreligger i målet. Sedan sådantyrkande prövats, skall målet förklaras vilande i avbidan på att förhandlingeller överläggning rörande tvistefrågan enligt första eller andra stycketslutförts. Innan sådan förhandling eller överläggning slutförts får målet ickeslutligt prövas. Första stycket gäller icke talan enligt 31 § första ellertredje stycket lagen om medbestämmande i arbetslivet och ej heller tvisthuruvida stridsåtgärd vidtagits i strid mot lag eller kollektivavtal ellertvist om påföljd för sådan åtgärd. Har i fall som avses / 43 eller 60S lagen ommedbestämmande i arbetslivet överläggningsskyldighet ej fullgjorts, fårarbetsdomstolen dock ej pröva tvisten förrän så skett. Utan hinder av första och andrastyckena får talan upptagas till prövning, såvitt gäller fråga om förordnandeför liden intill dess lagakraftägande dom eller beslut föreligger i målet.Sedan en sådan prövning har skett, skall målet förklaras vilande i avbidan påatt förhandling eller överläggning rörande tvistefrågan enligt första ellerandra stycket slutförts. Innan sådan förhandling eller överläggning slutförtsfår målet icke slutligt prövas. Har förhandling eller överläggningsom avses i första eller andra stycket ej ägt rum, får talan ändå upptagas tillprövning, om mot förhandlingen eller överläggningen förelegat hinder, som ickeberott av käranden. Denna lag träder i kraft den . ' Lagen omlrvckt I977:. '.0, -.Senaste lydelse 1976: . AU1984/85:3 74 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 20 §kommunalskattelagen (1928: 370) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid beräkningen av inkomsten frånsärskild förvärvskälla skall alla omkostnader under beskattningsåret förintäkternas förvärvande och bibehållande avräknas från samtliga intäkter ipengar eller pengars värde (bruttointäkt), som har influtit i förvärvskällanunder beskattningsåret. Att koncernbidrag, som inte utgör sådan omkostnad, ändåskall avräknas i vissa fall och inräknas i bruttointäkt hos mottagaren framgårav 43 § 3 mom. Avdrag fårinte göras för: den skattskyldiges levnadskostnader och därtill hänföriigautgifter, såsom vad skattskyldig utgett som gåva eller som periodisktunderstöd eller därmed jämförlig periodisk utbetalning till person i sitthushåll; kostnader i samband med plockning av vilt växande bär ochsvampar till den del kostnaderna inte överstiger de intäkter som är skattefriaenligt 19 §; värdet av arbete, som i den skattskyldigesförvärvsverksamhet ulförts av den skattskyldige själv eller andre maken ellerav den skattskyldiges barn som ej fyllt ; ränta på den skaltskyldiges eget kapital som har nedlagtsi hans förvärvsverksamhet; avgiftenligt 8 kap. studiestödslagen (1973:349); avgiftenligt lagen (1972:435) om överlastavgift; avgift enligt lagen (1976:666) om påföljder ochingripanden vid olovligt byggande m.m.; avgiftenligt 99 a § utlänningslagen (1980: 376); avgiftenligt 26 § arbetstidslagen (1982:673); skadestånd, som grundas på lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet eller annan lag som gällerförhållandet mellan ar-hetsgivare och arbetstagare, när skadeståndet avserannat än ekonomisk skada; straffavgift enligt 8 kap. 7 § tredje stycketrättegångsbalken; belopp, för vilket arbetsgivare är betalningsskyldigenligt 75 § uppbördslagen (1953:272) eller för vilket betalningsskyldighetföreligger på grund av underlåtenhet att göra avdrag enligt lagen (1982:1006)om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersätlningar; ' Senaste lydelse 1984:497. AU1984/85:3 75 avgift enligt lagen (1976: 206) om felparkeringsavgift: kontrollavgift enligt lagen (1984:318) om konlrollavgifivid olovlig parkering; överförbrukningsavgiftenligt ransoneringslagen (1978: 268); vattenföroreningsavgift enligt lagen (1980:424) om åtgärdermot vattenförorening från fartyg; avgift enligt 3 § lagen (1975:85) med bemyndigande altmeddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor; ränta på lånat kapital till den del räntan täcks av sådantstatligt bidrag som avses i punkt 7 av anvisningarna till 24 §; m. i vidare mån än som får ske enligt 36 §. (Sevidare anvisningarna.) Denna lag träder i kraft den I juli1984. Den nya bestämmelsen tillämpas när skadeståndsskyldighelen har uppkommitefter ikraftträdandet. Anmärkning: Propositionens lagtexthar såvitt gäller nuvarande lydelse korrigerats med beaktande av att 20 S eflerpropositionens avlämnande till har fått ändrad lydelse från den Ijuli 1984 genom SFS 1984: 497. AU1984/85:3 76 1983/84:14 y om avdrag för s. k. allmänna skadestånd för åsidosättandeav arbetsrättsliga regler (prop. 1983/84:165). har berettskatteutskottet tillfälle yttra sig över ett i proposition 1983/84:165 framlagtförslag om ändring i kommunalskattelagen (KL) jämte eventuella motioner.Skatteutskottet får med anledning härav anföra följande. Förslaget i propositionen innebär bl. a. att rätten attgöra avdrag för s. k. allmänna skadestånd för åsidosättande av arbetsrättsligaregler upphör. I motionerna 2833 av m. fl. (c), 2834 avErik Hovhammar m. fl. (m, c, fp), 2835 av m. fl. (fp) och2837 av m. fl. (m) yrkas avslag på propositionen i denna del. Enligt 20 § första stycket kommunalskattelagen (KL) skallvid beräkning av inkomsten från särskild förvärvskälla från bruttointäkterna iförvärvskällan avräknas alla omkostnader under beskattningsåret för intäkternasförvärvande och bibehållande. Denna huvudregel kompletteras i andra stycket av sammalagrum och i anvisningarna med bestämmelser om vilka kostnader som inte äravdragsgilla vid taxeringen. Till sådana kostnader räknas - förutom denskattskyldiges levnadskostnader och därtill hänförliga utgifter - bl. a.avgifter som utgär enligt lagen om påföljder och ingripande vid olovligtbyggande m. m., avgifter enligt lagen om felparkeringsavgift och avgifterenligt lagen om överlastavgift. Detsamma gäller restavgifter, skattetillägg,förseningsavgifter och indrivningsavgifter till det allmänna. Inte hellerböter och viten är avdragsgilla vid inkomstberäkningen. Dessa båda påföljderfinns inte uppräknade bland de särskilt angivna, icke avdragsgilla kostnadernai 20 § men anses - liksom dessa - utgöra rent personliga utgifter för vilkaavdrag inte kan erhållas. Det bör understrykas att avdragsförbudet gäller ävenom det brott eller den förseelse som föranlett kostnaden resulterat iskattepliktig intäkt eller kan sägas ha utgjort en normal företeelse i rörelse. Advokat-, rättegångs- och liknande kostnader äravdragsgilla endast om de utgör kostnader för att förvärva eller bibehållaskattepliktiga intäkter eller för att nedbringa avdragsgilla kostnader.Kostnader för tvist om förvärvskälla är således inte avdragsgilla. Skadestånd pä grund av avtalsbrott har i praxis ansettsutgöra driftkostnad i praktiskt taget varje fall där skadeståndet utgått pågrund av brott mot ett i förvärvsverksamheten ingånget avtal. Huvudsyftetmed det allmänna skadeståndet i det arbetsrättsliga sank- AU1984/85:3 77 tionssystemet är att upprätthälla respekten för lag ochavtal. Från arbetsrättslig synpunkt är det enligt utskottets mening väsenfligtatt skadeståndssanktionen får en sådan utformning att detta syfte kantillgodoses. Utskottet delar departementschefens uppfattning att detinte kan anses utgöra ett normalt led i en arbetsgivares förvärvsverksamhet attdenne åsidosätter de skyldigheter han enligt arbetsrättsliga lagar ochkollektivavtal har mot de fackliga organisationerna och de anställda. Även omdet allmänna skadeståndet trots allt skulle ha karaktär av driftkostnad finnerutskottet starka skäl tala mot att kostnader av förevarande art är avdragsgillai förvärvsverksamhet. Skadeståndets preventiva funkfion jämställer det enligtutskottets mening med böter och viten och kan för övrigt sägas vara av sammaslag som flera av de avgifter vilka enligt 20 § KL utgör icke avdragsgill kostnadi förvärvskälla. Utskottet vill sålunda erinra om att exempelvis överlastavgiftoch avgift som påförts enligt lagen om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande m. m. enligt nämnda författningsrum inte är avdragsgilla vid taxering,och detta avdragsförbud gäller även om den förseelse som föranlett kostnadenresulterat i en skattepliktig intäkt i förvärvsverksamheten eller kan sägas hautgjort en normal företeelse i densamma. anser således att arbetsmarknadsutskottetbör tillstyrka förslaget om ändring i KL och avstyrka motionerna i motsvarandedel. I propositionen föresläs en ändring i 20 § KL. Utskottetvill erinra om att ändringar i samma författningsrum aktualiserats också i dentill skatteutskottet lämnade propositionen 1983/84:192, behandlad i utskottetsbetänkande SkU 1983/84:46. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), (). (), (),(), (), (), (), AnnaLindh (s), (), (), () och GöranRiegnell (m)*. * Ej närvarande vid justeringen. AU 1984/85:3 78 (), (), IngemarHallenius (c), (), (), () och GöranRiegnell (m) anser att det avsnitt av utskottets yttrande som börjar med"Huvudsyftet med" och slutar med "motsvarande del" bort haföljande lydelse; Enmycket betydande majoritet av regeringsrätten in pleno (20 röster mot 4) har idom meddelad beslutat att skadestånd som en arbetsgivareutgivit till arbetstagarorganisation för åsidosättande av förhandlingsskyldighetenligt lagen om medbestämmande i arbetslivet skall anses utgöra driftkostnad iarbetsgivarens rörelse. Genomdetta avgörande har således fastslagits att utgivandet av skadeståndet haftdirekt samband med rörelseintäkternas förvärvande och bibehållande. Frågangäller då i vad mån skadeståndets preventiva syfte bör föranleda att det skallanses utgöra en icke avdragsgill kostnad i förvärvskälla. Ett sådantbetraktelsesätt förefaller utskottet föga tilltalande. Arbetsrättsliga regleråterfinns i tolv olika lagar däribland MBL och semesterlagen.Bestämmelserna är i stor utsträckning både svåröverskådliga och svårtolkade ochdet kan knappast sägas ligga något onormalt eller orimligt i att enarbetsgivare omedvetet bryter mot lagar eller kollektivavtal. Irättspraxis har också skadestånd ansetts utgöra driftkostnad i praktiskt tagetsamtliga fall, där skadeståndet utgått pä grund av brott mot ett i verksamheteningånget avtal. Utskottetanser således i likhet med regeringsrättens majoritet att allmänt skadeståndför åsidosättande av arbetsrättsliga regler även i fortsättningen bör utgöraavdragsgill omkostnad i en arbetsgivares rörelse och detta så mycket mer somdet vid bedömningen av ett sådant skadestånds storlek finns möjlighet fördomstolen att väga in också skattemässiga konsekvenser. Skatteutskottetvill avslutningsvis erinra om att en huvudprincip vid beskattningen är attbelopp som är skattepliktigt för mottagaren också skall vara avdragsgillt förutgivaren av beloppet. Som () påpekat i sitt remissvarbetyder ett bifall till propositionen att man bryter denna kongruens isystemet. RSV avstyrker också i sitt yttrande bestämt förslaget att särskiljajust arbetsrättsliga skadestånd från övriga skadestånd. Enligt RSV:suppfattning finns det tvärtom anledning att vara försiktig med att frångåvedertagna regler. Skatteutskottetanser således att propositionen bör avslås såvitt gäller förslaget om ändring iKL och motionerna i motsvarande del bifallas. AU1984/85:3 79 Motionermed anledning av proposition 165 ................. .... 2 Motionerfrån allmänna motionstiden ............................. 3 Strukturändringari arbetsrätten ..................................... 6 Tidigareriksdagsbehandling .......................................... .... 9 Informationoch förhandlingar i mindre företag ................ .... 9 Motionerna....................................................................... .... 9 Tidigareriksdagsbehandling .......................................... .. 10 Entreprenadavtal............................................................. .. 10 Tidigareriksdagsbehandling .......................................... .... II MBL pä denstatliga sektorn .!......................................... Motionerna....................................................................... .. 12 Personalrepresentationi statliga myndigheters styrelser 14 MBL ikommuner och landsting ......................................... 15 Motionerna....................................................................... .. 15 200-kronorsregeln ......................................................... .. 15 Bakgrund ........................................................................ .. 15 Innehållandeav intjänad lön ......................................... 17 Propositionen .................................................................. .. 18 Motionerna....................................................................... .. 18 Avdragsrättenför allmänna skadestånd ........................ 18 Propositionen .................................................................. .. 19 Motionerna....................................................................... .. 19 Yttrandefrån skatteutskottet ........................................ 20 Informellaskadestånd .................................................. .. 20 Motionerna ...................................................................... .. 20 Motionerna.............................................................. ..... .. 21 AU1984/85:3 . Arbelsdomslolen ............................................................. ... 24 Någrauppgifter om arbetstagarbegreppets utveckling ... ... 26 Strukturändringari arbetsrätten .................................... 28 Informationoch förhandlingar i mindre företag ................ 30 Medbestämmandepå den statliga sektorn .................... 32 MBL ikommuner och landsting ......................................... 35 Förbud motinnehållande av intjänad lön ....................... 39 Avdragsrättenför allmänna skadestånd ........................ 39 Regeringenslagförslag i övrigt ....................................... 40