bet · G801KrU22 · 1984-12-31 00:00:00 — En förutsättning härför är attsändaren skall godkännas av . Utskottet föreslår därför att 6 §närradiolagen ändras i enlighet härmed. delsatt utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande rätt för föreningarna att självaanskaffa sändare att med anledning av motionerna 1984/85: 3006 yrkande2 och 1984/85:3011 yrkande 5 antar följande som Reser- vanternas förslag betecknade lydelse av 6 § närradiolagen (1982:459) 6§ Närradio får sändas bara över så- Närradio får sändas bara över sä- dana radiosändare somteleverket dana radiosändare som ställer till förfogande. ställer till förfogande eller godkän- 6.Sändarnas räckvidd (motivering till mom. 8) , , ochLars (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar "Det är" och slutar "1 § närradiolagen" bort haföljande lydelse: Utskottetkan inte se några fördelar med att generellt begränsa sändarnas räckvidd till5 km. I likhet med närradiokommittén anser utskottet att sändarnas räckvidd börkunna differentieras. Som tidigare redovisats finns det enligt televerketsfrekvensplan numera utrymme för sändare med större räckvidd än tidigare.Frekvensplanen innebär att alla kommuner i princip kan täckas avnärradiosändningar. Utskottet anser därför att föreningslivets behov ochortens förutsättningar skall ligga till grund för beslut om sändarnas räckviddi vaije enskilt fall så långt det är tekniskt och ekonomiskt möjligt. Det ärdock av vikt att inte sä kostsamma lösningar väljs att ett antalsammanslutningar i realiteten ställs utanför verksamheten. Denna möjlighettill differentiering av sändarnas räckvidd i förhållande till vad som nugäller bör enligt utskottets mening - med anledning av motionerna 3006 yrkande1, 3007, 3008 och 3011 yrkande 6 - komma till uttryck i en ändring av 1 §närradiolagen. KrU 1984/85:22 22 7.Närradionämndens finansiering (mom. 12) (), (), (), (), (), () och LarsHjertén (m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.14 börjar "Som utskottet" och pä s. 15 slutar "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med vad som påpekas i proposifionen att det är viktigt attnärradionämndens uppgifter begränsas till att endast omfatta vad som ärnödvändigt för att närradionämnden skall fungera smidigt. Alla delar avnämndens verksamhet skall dock enligt utskottets mening inte bekostas av desändande föreningarna. Det är från principiell synpunkt olämpligt att detideella föreningslivet skall behöva finansiera den centrala statliga förvaltningen.Därför bör de delar av nämndens verksamhet som innefattar myndighetsutövningbekostas av staten. dels att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse: 12. beträffande närradionämndens finansiering att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning avmofionerna 1984/85:3006 yrkande 3, 1984/85:3009 yrkande 3 och 1984/85: 3011yrkande 4, Närradionämndensadministration och lokalisering, m. m. (mom. 11) KarlBoo (c) och () anför: Ensamordning av närradionämnden och kabelnämnden förefaller oss naturlig även omden bara görs i administrativt hänseende. Inrättandet av nämnderna utgör ettlämpligt tillfälle att lokalisera denna nya del av den statliga förvaltningenutanför storstadsområdena. KrU1984/85:22 23 Bdaga 1 Propositionens lagförslag Lag om ändring i närradiolagen (1982:459) Härigenom föreskrivs att 2-4, 7, 8,11 och 13-15 §§ närtadiolagen (1982:459) skall ha nedan angivna lydelse. Frågor om närradio prövas av För prövning av frågor om närra den myndighet som regeringen be- dio och för tillsyn över närradio- stämmer (närradiomyndigheten). verksamheten finns en närradio nämnd. Närradiomyndighetenskall även Nämndens ordförande och vice utövatillsyn över närradioverksam- ordförande skall vara lagfarna och erfarna i domarvärv. om narra- om nämn- diomyndighetenmeddelas av rege- den meddelas av regeringen, ringen. 3 §2 Närradio får intesändas utan till- Närradio får inte sändas utan till- Tillstånd att sända närtadio kanges till sammanslutningar som är juridiska personer, dock inte till andra än: Lokala ideellaföreningar som bedriver verksamhet inom sändningsområdet. Om särskilda skålinte föranleder till annat, får tillståndet ges endast under förutsättning attverksamheten har bedrivits i minst ett är före ansökningsdagen. Lokala ideellaföreningar som har bildals för att i närradio sända program som ett led i denverksamhet som en riksorganisation bedriver inom sändningsområdet. Tillståndetfår ges under förutsättning att riksorganisationen har bedrivit verksamhetinom sändningsområdet före ansökningsdagen. Om särskilda skälföreligger får tillståndet ges även om verksamheten inte har bedrivits i minst ettår. Obligatoriskasammanslutningar av studerande vid universitet och högskolor. Sammanslutningar av flera till- 5. Sammanslutningar av flera till ståndshavare för gemensamma när- ständshavare för gemensamma när radioändamål. radioändamäl (närradioförening ar). ' Senaste lydelse 1982: 1247. - Senaste lydelse 1982:1247. KU1984/85:22 Bilaga I 24 För varje sändare bestämmer För varje sändare bestämmer närradiomyndigheten vilka sam- närradionämnden vilka samman- manslutningarsom skall få sända slutningar som skall få sända och och undervilken tid sändningarna sändningarna får Beslutet om sändningstid ske. Om flera sammanslutningar vill Sändningsticien skall så långt det sändaunder , skall förtur är möjligt fördelas enligt samman-ges åt densammanslutning vars slutningarnas önskemål. Om deras medverkan skulle ökaantalet olik- önskemål ej kan förenas, skall förartade sändandesammanslutning- tur ges åt den sammanslutning som ar eller åt densammanslutning som bedöms ha störst intresse av att få har ett särskiltintresse av att få sända , sända . I annatfall skall turordningen Varje beslut om sändningstid gäller tills vidare, dock längstför 11 § Sammanslutningens programutbudfår inte, annat än i begränsad omfattning, innehålla material som inte harframställts enbart för den egna verksamheten. Én närradioförenings programutbudfår innehålla endast 1. uppgifterom program och pro gramtider samt andra upplysningar om närradioverksamheten på or ten, 2. sändningarfrån evenemang av gemensamt intresse för tillståndshavarna på orten, 3. information,i begränsad omfattning, om verksamhet och 4.provsändningar av program, framställda av sammanslutningarsom saknar sändningstillstånd, i varje enskilt fall . 13 §* . Tillstånd att sändanärradio får återkallas, om sammanslutningen 1. inte längreuppfyller kraven enligt 4 §, 2. brytermot beslut om sänd- 2.bryter mot beslut om sändningstid, ningstid eller låter annan i dess ' Senaste lydelse 1982: 1247. " Senaste lydelse 1982:1247. KU1984/85:22 Bilagal Nuvarande lydelse ställe utnyttja sändningstid som tilldelatssammanslutningen, 3. sänder programtrots att varken behörig programutgivare eller ersättare för programutgivarenenligt lagen (1982:460) om ansvarighet för närradio finns eller trots attanmälan om vem som är utsedd till programutgivare inte har gjorts, 4. har sänt ettprogram som i en lagakraftägande dom har befunnits innefatta ettyttrandefrihetsbrott och som innebär ett allvarligt missbruk avyttrandefriheten i närradio, 5. bryter mot föreskrifterna i 10 5. bryter mot föreskrifterna i 10 eWerWheller eller 11 §, 6. inte utnyttjar rätten att sända under sex på varandraföljande månader. När ett tillstånd återkallas fårnärradiomyndigheten bestämma om högst inom vilken sammanslutningeninte får söka nytt tillstånd. 6. inte utnyttjar rätten att sända under tre på varandraföljande månader eller 1. inte eriägger avgift i ärende om närradio inomföreskriven tid, om sammanslutningen har förelagts att erlägga den vid påföljdatt tillståndet annars kan återkallas. Innan dom som avses i första stycket 4 har vunnit lagakraft får närradionämnden återkalla tillståndet interimistiskt. När ett tillstånd återkallas får nämnden bestämma en tidom högst ett är inom vilken sammanslutningen inte kan ges nytt tillstånd. Sammanslutningen skall på uppmaning avnärradiomyndigheten tillställa myndigheten sådan inspelning som avses i 8 §lagen (1982:460) om ansvarighet för när-radio. Om sammanslutningen inte rättar sig efter en sådanuppmaning, kan myndigheten förelägga vite. Sammanslutningen skall på uppmaning av närradionämndentillställa nämnden sådan inspelning som avses i 8 § lagen (1982; 460) omansvarighet för närradio. Om sammanslutningen inte rättar sigefter en sådan uppmaning, kan nämnden förelägga vite. beslut i frågor om tillstånd enligt4 och 13 §§,fördelning av sändningstid enligt 7 och 8 §§ eller vite enhgt 14 § fåröverklagas hos kammarrät- beslut i frågor om tillstånd enligt 4och 13 §§ eller fördelning av sändningstid enligt 7 och 8 §§ får överklagashos kammarrätten genom besvär. ' Lydelse enligt SFS 1985:218 som träder i kraft den 1juli 1985. Se även bilaga 2 till detta betänkande. * Senaste lydelse1982: 1247 KU 1984/85:22 Bilaga 1 26 Andra beslut en- ra beslut enligt denna lag får inte ligt denna lag får inte överklagas. Beslutenligt denna lag gäller , om inte annat förordnas. Denna lag träder i kraft den 1juli 1985. Tillstånd och andra beslut sommeddelats enligt äldre bestämmelser gäller som om de meddelats enligt de nyabestämmelserna. Äldre bestämmelser gällerfortfarande för närradiosändningar som skett före utgången av . Äldre bestämmelser gällerfortfarande i fråga om besvär över beslut om vite, som meddelats före utgångenav . För tiden intill utgången av är1985, eller den senare tidpunkt som regeringen bestämmer, skall den nuvarandenärradiomyndigheten fullgöra de uppgifter som enligt denna lag ankommer pänärradionämnden. KrU1984/85:22 27 Bdaga2 Av utskottet framlagtlagförslag Lag omändring i lagen (1985:218) om ändring i närradiolagen (1982:459) Härigenom föreskrivs att 14 §närradiolagen (1982:459) i paragrafens lydelse enligt lagen (1985:218) omändring i nämnda lag, skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse* Utskottets förslag Sammanslutningen skall på upp- Sammanslutningen skall på upp maning av närradiomyndigheten maning avnärradionämnden till- tillställa myndigheten sådan inspel- ställanämnden sådan inspelning ning som avses i 8§ lagen somavsesi 8 § lagen(l982:460)om (1982:460) om ansvarighet för när- ansvarighetför närradio, radio. Omsammanslutningen inte rättar Omsammanslutningen inte rättar sig efteren sådan uppmaning, kan sig efter en sådan uppmaning, kan om utdömande av vit et förs vid tingsrätt av allmän åklagare efter anmälan av närradiomyndigheten. * Lydelse enligt SFS 1982: 1247; paragrafen ändrad genomSFS 1985; 218 som träder i kraft . KrU1984/85:22 28 omnärradioverksamhet (prop. 1984/85:145) har beslutat beredakonstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig över dels proposition1984/85:145 om närradio jämte motioner väckta i anslutning härtill, dels deunder allmänna mofionstiden väckta motionerna 1984/85:511 av () och 1984/85:1823 av m. fl. (m) allt i de delar som rörkonstitutionsutskottets beredningsområde. Med anledning av propositionen har väckts motionerna1984/85:3005, 1984/85:3006, 1984/85:3007, 1984/85:3008, 1984/85:3009,1984/85:3010 och 1984/85:3011. Utskottet kommer i det följande att behandla de förslag ipropositionen och motionerna som rör yttrandefrihet och informationsfrihet. Försök med närradiosändningar inleddes år 1979.Verksamheten har successivt byggts ut och fått fastare former bl. a. genomtillkomsten av närradiolagen (1982:459) och lagen (1982:460) omansvarighet för närradio. Ansvarig för administration av närradion ärnärradiokommittén, som även haft i uppdrag att redovisa erfarenheterna frånverksamheten och föreslå kompletteringar och förändringar i närradionsregelsystem. Förslagen i proposifionen bygger på de förslag och synpunkter somnärradiokommittén lagt fram i betänkandet (SOU 1984:53) Föreningarnas radio. Närradion är i första hand ett forum för det idéburnaföreningslivet på lokal nivå. hade 70 orter i landetsändningstillstånd. Antalet deltagande föreningar uppgick till 812 varav deflesta var religiösa sammanslutningar och politiska organisationer. I propositionen föreslås att närradioverksamheten skall fåpermanent form och byggas ut i den takt och på de orter där intresse ochförutsättningar finns. Nuvarande krav på geografisk spridning och variation närdet gäller typen av medverkande föreningar skall upphöra. En särskild myndighet- närradionämnden - skall inrättas med ett i förhållande tillnärradiokommittén vidgat ansvarsområde. Kretsen av föreningar som kan fåsändningstillstånd föreslås utökad. Vissa ändringar i nu gällande närradiolagföreslås. Programreglerna skärps så till vida att tillstånd i fortsättningenskall kunna återkallas redan efter fällande dom i tingsrätt föryttrandefrihetsbrott. Det blir närradionämnden som skall få rätt attinterimistiskt återkalla tillstånd. Förslagen berör även reglerna förtidsfördelning och innehållet i sändningar i närradioföreningarnas regi. Ipropositionen framhålls att närradioverksamheten är av den arten att enfortlöpande översyn bör ske och att vissa förändringar av lagreglerna kan bliaktuella . KrU1984/85:22 Bilaga 8 29 En viktig nyhet i lagförslaget ärden rätt närradionämnden får att interimistiskt återkalla sändningstillstånd omett sänt program enligt en icke lagakraftägande dom innefattat ettyttrandefrihetsbrott. Enligt nu gällande regler krävs lagakraftägande dom föratt sändningstillstånd skall kunna dras in. I två motioner avvisas detta förslag. Enligt motion1984/85:3009 (fp) kan ur ytlrandefrihetssynpunkt principiella invändningarriktas mot nu gällande regler som ger alltför stort utrymme för administrativaingripanden. Motionärerna erinrar om att närradion kommer att beröras av denreform som aviserats på grundval av yttrandefrihetsutredningens förslag.Utredningsförslaget innebär bl. a. att tryckfrihetsförordningens principerskall gälla även för andra uttrycksformer än det tryckta ordet. I motion1984/85:3011 (m) uttalas att yttrandefriheten bör vara en grundläggande principäven i fråga om lagstiftning rörande massmedia. Frågor gällandesändningstillstånd bör regleras med tryckfrihetsförordningen som förebild,anser motionärerna. Föredragande statsrådet motiverar sitt förslag med att detnuvarande kravet på lagakraftägande dom innebär att avsevärd tid kan förflytainnan det finns möjlighet att ingripa mot en sammanslutning som i sina programgjort sig skyldig till rasdiskriminering eller andra yttrandefrihetsbrott. Dethar varit möjligt för en sammanslutning att trots fällande dom vid fingsrättenfortsätta programverksamheten och begå nya yttrandefrihetsbrott, intill dessdom meddelats av högsta instans omkring . Enligt föredragandestatsrådet är den lösning som förordas en godtagbar avvägning mellanrättssäkerhetskraven och kraven på möjligheter att kunna ingripa någorlundaomgående och effekfivt. I det förslag till yttrandefrihetsgrundlag (YGL) som lagtsfram av yttrandefrihetsutredningen säkerställs rätten att framföra yttrandenmed hjälp av medier där yttrandefriheten saknat ett detaljeratgrundlagsskydd genom ett regelsystem enligt tryckfrihetsförordningens (TF)mönster. Enligt förslaget skall yttrandefrihetsmål enligt YGL följa sammarättegångsregler som för mål enligt TF. anger i lagförslaget uttömmandede gärningar som får beivras som yitrandefrihetsbrott. Hit räknas bl. a.yttranden som uttrycker missaktning för folkgrupp eller någon annan liknandegrupp av personer. har vid utformningen avlagförslaget sökt åstadkomma ett enhetligt regelsystem för det tryckta ordetoch etermedierna samt en sammanhållen reglering av de grundläggande villkorenför radio- och TV-verksamheten i landet. Förslaget bereds inomregeringskansliet. Frågan om hur yttrandefrihetsbrott skall beivras kommeralltså att under närmaste mandatperiod i sin helhet prövas i samband medställningstaganden till den föreslagna yttrandefrihetsgrundlagen. Den ipropositionen föreslagna lagen bör alltså ses som temporär i avvaktan på densärskilda yttrandefrihetslagstiftning som utskottet förutsätter att riksdagenfår la ställning till. 1 propositionen framhålls också att KrU1984/85:22 Bilaga 3 30 närradioverksamheten är av den arten att en fortlöpandeöversyn bör ske. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att förslageti propositionen kan godtas och avstyrker således motionerna 1984/85:3009 och1984/85:3011 båda i här aktuell del. Ett förslag i propositionen med yttrandefrihetsrättsligaaspekter rör närradioföreningarnas programutbud. Dessa föreningar, som ärsammanslutningar av lokala tillståndshavare, har som huvuduppgift att samordnaoch administrera närradiosändningarna på orten. Enligt propositionen börnärradioföreningarnas egna sändningar begränsas fill ämnen som kan anses varaav gemensamt intresse för de medverkande sammanslutningarna. I ett tillägg till11 § närradiolagen preciseras de områden som dessa sändningar får omfatta tillprogramtablåer över kommande närradioprogram och annan information omnärradioverksamheten, sändningar från evenemang av gemensamt intresse förtillståndshavarna på orten och - i begränsad omfattning - information.Vidare skall närradioföreningarna ha rätt att låta sammanslutningar på ortenprovsända av . Dessa förslag tas upp i tre motioner. Enligt motion1984/85:3009 (fp) ifrågasätts behovet att genom lag regleranärradioföreningarnas programutbud. I sak har motionärerna inga invändningarmot de i propositionen förordade principerna för föreningarnas programutbud. Deanser dock att det är tillräckligt om uttalar sig för dessaprinciper. I motion 1984/85:3010 (fp) föreslås att närradioföreningarnassändningsrätt inskränks i ett avseende nämligen att programutbudet fårinnehålla endast sändningar av gemensamt intresse för tillståndshavarna påorten. Motionärerna anför att den föreslagna lydelsen av 11 § inte får tolkasså snävt att sändningar av större omfattning blir omöjliga att genomföra avnärradioföreningen som samarbetsform för de ingående sändande föreningarna/organisafionerna.I mofion 1984/85:3011 (m) yrkas avslag på propositionens förslag beträffandeprovsändningar. Av den motivering till förslaget som lämnas i motionen framgårdock att motionärerna avstyrker den föreslagna regleringen av närradioföreningarnasprogramutbud i alla delar. Frågan om närradioföreningarnas programutbud tas upp ilagrådets yttrande över lagförslagen. Majoriteten i lagrådet anför att denbegränsande regleringen i fråga om närradioföreningarnas sändningar kan motbakgrund av den funktion föreningarna är avsedda att ha i närradiosystemet inteanses stå i strid med föreskrifterna om yttrandefrihet i 2 kap.regeringsformen. Denna typ av begränsningar torde vara tillåtlig når det gällerhär aktuella slag av sändningar i etermedia. En ledamot av lagrådet kritiserarden föreslagna regleringen och ifrågasätter dess förenlighet med 2 kap. RF.Belräffande provsändningar motsätter sig lagrådet inte den föreslagnalösningen. Syftet med närradio är att ge ideella föreningar enmöjlighet att nå ut med sitt budskap genom att producera och sända program. Dengrundläggande tanken bakom närradion är att sammanslutningarna skall driva egenideellt KrU1984/85:22 Bilaga 3 .31 inriktad verksamhet och sända på eget ansvar.Närradioföreningarna som kan få sändningstillstånd har, enligt vad somredovisas i propositionen, utnyttjat ledig programtid till att sända bl. a.évenemangsprogram, magasinprogram, lokala nyhetsprogram och kommunalinformation. För lyssnarna är det viktigt att veta vem söm står bakomsändningarna. Med hänsyn härtill samt till närradioföreningarnas huvudsakligauppgift kan utskottet godta de i propositionen angivna begränsningarna avnärradioföreningarnas programutbud. Utskottet anser liksom föredragandestatsrådet att denna begränsning bör framgå av lagtexten. Motionerna1984/85:3009 yrkande 1, 1984/85:3010 yrkande 2 och 1984/85:3011 yrkande 2 börsåledes avstyrkas. Enligt 10 § närradiolagen får kommersiell reklam intesändas i närradio. I två motioner förordas att reklam skall tillåtas inärradiosändningar. Enligt motion 1984/85:511 (m) bör upphäva 10 § inärradiolagen. I motion 1984/85:3011 (m) uttalas att det bör ankomma på resp.närradioföreningen att besluta om formerna för reklam i närradio. Motionärernahemställer att i ett uttalande till regeringen ställer sig bakomdenna uppfattning. Förslag med samma syfte som de nu föreliggande haravvisats av tidigare (KrU 1980/81 ;22,1982/83:20). I rättspraxis (RÅ1983 2:5) har ansetts att förbudet mot kommersiell reklam i 10 § närradiolagen- som inte berörs av förevarande lagrådsremiss - inte strider mot 2 kap. 13 §RF. Därvid har motivledes i regeringsrättens avgörande uttalats att förbudetmot kommersiell reklam i närradio inte kan anses gå utöver det som behövs föratt åt närradioprogrammen bevara angiven karaktär, dvs. étt fullföljande avändamålet att möjliggöra för lokala sammanslutningar att inom orten sändameddelanden om sin verksamhet och i övrigt ge spridning åt sitt budskap. Frågan om reklam i radio och TV har under senare årbehandlats i flera utredningar, bl. a. massmedieutredningen,informafionsteknologiutredning-en och yttrandefrihetsutredningen.Yttrandefrihetsutredningen har föreslagit en grundlagsregel som möjliggör enreglering i vanlig lag av eter- och trådsändningar. Även internationelltuppmärksammas frågan. Så har i februari 1984antagit en rekommendation om satellitreklamens karaktär. Rekommendationenomfattar "satellite broad-casting" såväl via direktsändandesatelliter som via kommunikationssatelliter och innehåller dels en allmänprincip om att TV-reklamen skall utformas under socialt ansvar, dels ett antaluttalanden om innehållet, formen och presentationen av reklaminslag. I det nordiska samarbetet har frågan belysts i rapporten(NEK 1984:11) Reklam i satellitsändningar. - En studie av de rättsligamöjligheterna att reglera reklam i satellitsändningar över . Regeringenhar tillkallat en utredare som skall bedöma vilka effekter reklami företrädesvis TV kan förväntas få för ekonomin i andra rriedier och andrareklamintäktsberoende verksamheter samt för förhållandena i näringslivet. Enligtdirektiven (Dir. 1985:15) skall utredaren bl. a. bedöma effekterna KrU1984/85:22 Bilaga 3 32 att svenska konsumenter nås av reklam i TV-sändningar frånsatellit under förutsättning att reklam inte förekommer i svenskaTV-sändningar. Bedömningarna skall i första hand inriktas på effekterna pådagspressen och näringslivet. Utredaren skall därutöver söka uppskatta vilka intäkterkommersiell reklam i TV skulle kunna leda till för skilda former avTV-verksamhet. I direktiven anförs vidare att utredaren om möjligt böröversiktligt bedöma effekterna av kommersiell reklam i olika former avljudradioverksamhet. Resultatet av utredarens arbete kommer bl. a. att utgöraen del av underlaget för övervägandena i den parlamentariska beredningen förförberedelse av ett nytt radioavtal. Utredningsarbetet skall redovisas senast ioktober 1985. Det hitfillsvarande förbudet mot reklam irundradiosändningar har börjat ifrågasättas allt kraffigarefrån skilda håll. Frågan om reklam i TV har även aktualiserats i diskussionernaorri finansieringen av verksamhet. De nu gällande avtalenmellan staten och löper ut . Inför dennya avtalsperioden har inom en särskild beredningsgruppmed företrädare för de politiska partierna tillsatts för att behandla frågorsom rör förberedelserna för en ny avtalsperiod. Mot här angiven bakgrund finnerutskottet inte anledning att föreslå någon åtgärd med anledning avnu förehggande motionsyrkanden. Närvarande: (), (), BerfilFiskesjö (c), (), Hans Nyhage (m), (), (), i (m), (),(), (), (vpk), () ochAxel (). Hans Nyhage (m), iVärmdö (m), (), () och Axel () anseratt den del av utskottets yttrande på s. 2 som börjar"anger" och på s. 3 slutar "aktuelldel" bort ha följande lydelse; KrU 1984/85:22 Bilaga 3 33 Utskottet anser liksom motionärerna attyttrandefriheten bör vara en grundläggande princip i fråga om lagstiftningrörande massmedia. har också föreslagit ettenhetligt regelsystem för det tryckta ordet och etermedierna. Förslaget beredsför närvarande inom .