bet · G801JoU35 · 1984-12-31 00:00:00 — I motion 1984/85:883 av BeritLöfstedt och (båda s) yrkas att hos regeringen begär enbred analys av dioxinriskerna. I motion 1984/85:1092 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att stödjakommunernas renhållningsåtgärder kring våra vattenområden på sätt som imotionen angivits. I motion1984/85:1393 av m.fl. (c) yrkas 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen hemställa om förslag till en strategi föravfallshanteringen i baserad på återanvändning, återvinning ochavfallssortering vid källan, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder för att förhindra uppförandetav nya sopförbränningsanläggningar i avvaktan på att en ny avfallsstrategi harfastställts. I motion 1984/85:1408 av m. fl. (s) yrkasatt hos regeringen hemställer om en riksomfattande kampanj angåendeomhändertagandet av miljöfarligt avfall m.m. i enlighet med vad som i motionenanförts. I motion 1984/85:1411 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att även för uppsamling av avfall skall ha tillgång till industrispår. I motion 1984/85:2013 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominsamling och destruktion av PCB. I motion 1984/85:2026 av och (båda c) yrkas 1. att riksdagenbegär att regeringen låter genomföra en kartläggning av"dioxinutsläppen" från samtliga avfallsförbränningsanläggningar somär i drift , 2. att riksdagenbeslutar uttala sig för att utökade resurser satsas på forskning angående"dioxinernas" verkningsmekanism och toxicitet, 3. att riksdagenuttalar sig för att åtgärder som stimulerar teknisk utveckling inom rökgasreningsområdetvidtas. I motion 1984/85:2032 av m. fl. (s) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna behovet av enriksomfattande inventering av nedlagda tippar m.m., i enlighet med vad somanges i motionen. 1 1984/85. JoU1984/85:35 2 I motion 1984/85:2034 av EinarLarsson m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att riksdagenbeslutar hos regeringen begära en utredning om riktlinjer föravfallshanteringen i enlighet med motionen. I motion 1984/85:2053 av m. fl. (vpk) yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-6, 8-10), 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder syftande till att redan när en varatillverkas hänsyn skall tas till återvinningsmöjligheterna när varan slutligenblir avfall och internationellt verka för att samma hänsynstagande görs i andraindustriländer, 2. att riksdagenhos regerinigen hemställer om åtgärder som syftar till genomförande av ettkällsorteringssystem för avfall, både från hushållen och från industrin, ienlighet med vad i motionen anförts, 3. att riksdagenhos regeringen hemställer om att igångsättandet av ytterligaresopförbränningsanläggningar stoppas till dess att problemen med utsläppen avdioxiner och dibensofuraner blivit fullständigt klarlagda, 4. att riksdagenhos regeringen hemställer om att mätningar utförs vid samfiigasopförbränningsanläggningar i drift, inkl. sjukhusens, samt även deanläggningar som går på dispens och att mätningarna analyseras med bästametod och redovisas helt öppet, 5. att riksdagenhos regeringen hemställer om hälsomässigt betryggande gränsvärden försopförbränningsverkens rökgasutsläpp och löpande kontroll att dessa värdenhälls i enlighet med vad i motionen anförts, 6. att riksdagenhos regeringen hemställer om dels en kontroll av att mål förpappersinsamling förverkligas, dels åtgärder som förhindrar att returpapper somär avsett som fiberråvara i stället används som bränsle isopförbränningsverken, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandefasthållande vid beslut om ett återglassystem och att ettdelmål för förpackningspolitiken skall vara att glasbruken i ochLimmared skall bibehållas, 9. att riksdagenhos regeringen begär klart betryggande gränsvärden vid den slutliga prövningenav de tillåtna utsläppen från vid Norrtorp inom Kumla kommunoch att efterlevnaden av dessa fortlöpande kontrolleras i enlighet med vad imotionen anförts, 10. att hos regeringen begär ett program försänkning av tungmetallhalterna i avloppsreningsverkens slam fill en nivå där allt sådant slam blir tjänligt för jordbruksändamål. I motion 1984/85:2576 av () yrkas attriksdagen begär att regeringen låter utvärdera tillämpningen av 1979 årsrenhållningslag och därför återkommer till med de förslag tilländringar som kan visa sig påkallade. I motion 1984/85:2583 av m. fl. (s) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om en höjning av såväl bilskrotningspremie som avgift. JoU1984/85:35 3 I motion 1984/85:2591 av LarsErnestam och (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1och 3-6), 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en särskild arbetsgrupp bör tillsättas med uppgift att utreda de administrativaoch ekonomiska frågorna kring en avveckling av PCB-utrustning, 3. att riksdagensom sin mening ger till känna vad som anförs i motionen om styrmedel förhantering av spillolja och bilbatterier, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om vidgningav bilskrotningsförordningen och utvidgning av restriktioner för hantering avfreoner, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill,känna vad som i motionen anförs om bättrelagstiftning på återvinningsområdet, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om . I motion 1984/85:2592 av () yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära att naturvärdsverket får i uppdragatt utarbeta gränsvärden för tungmetaller i rötslam på det sätt som angetts imotionen. I motion 1984/85:2620 av m.fl. (c) hemställs attriksdagen beslutar att hos regeringen begära initiativ och åtgärder som främjaren ökad insamling av aluminiumburkar. I det följande lämnas ensammanfattning av de lagrum och bestämmelser som reglerar hanteringen avavfallsfrågor. Det är kommunerna som har det huvudsakliga ansvaret förmedborgarnas hälsoskydd och för avfallshanteringen. Enligt hälsoskyddslagen (1982:1080) skall kommunen svaraför hälsoskyddet inom kommunen och verka för åtgärder för att hindra uppkomstenav sanitära olägenheter och för att undanröja sådana olägenheter. Regler för avfallshantering återfinns bl. a. irenhållningslagen (1979:596). Enligt lagen har kommunerna renhållningsmonopolpå hushållsavfall m. m. Regeringen får föreskriva att även annat avfall skallfalla under en kommuns renhållningsmonopol. I bilagor till renhållningsförordningen(1979:904) finns förteckningar över de kommuner där renhållningsmonopoletutvidgats till att omfatta även pappersavfall (fidningar m. m., bil. 1) resp.miljöfarligt avfall (bil 2). Enligt det förslag till lag om kemiska produkter(prop. 1984/85:118),som förelagts föreslås att kommunernasrenhållningsmonopol utvidgas fill att gälla även miljöfarligt avfall. Bestämmelser om tillståndsgivning och fillsyn när detgäller miljöfarlig verksamhet lämnas i miljöskyddslagen (1969:387). Lagen omhälso-och miljöfarliga varor (1973:329) och tillhö- JoU1984/85:35 4 rande kungörelse (1973:334) reglerar hanteringen avmiljöfarligt avfall. Enligt förordningen om miljöfarligt avfall (1975:346)räknas som miljöfarligt avfall bl. a. PCB-haltigt avfall och oljeavfall.Särskilda regler ges för transport, utförsel och slutligt omhändertagande avmiljöfarligt avfall. () eller den somhar särskilt tillstånd får exportera eller slutUgt omhänderta miljöfarligt avfall.När miljöfarligt avfall ingår som beståndsdel i hushållsavfall omfattas detinte av reglerna i förordningen om miljöfarligt avfall. Lagen om kemiska produkter som nämnts ovan har föreslagitsersätta lagen om hälso-och miljöfarliga varor. I miljöskyddslagen (1969:387) och hälsoskyddslagen(1982:1080) lämnas bestämmelser för bl. a. avloppsvatten. Genom lagen om återvinning av dryckesförpackningar avaluminium (1982:349) och förordningen om avgift vid införsel av aluminiumburkar(1983:847) har ett pantsystem inrättats för ölburkar m. m. Ett monopolföretaghar på vissa villkor fått regeringens tillstånd att ha hand om pantsystemet.Syftet med pantsystemet är att säkerställa att av sålda burkarsamlas in för att tjäna som råvara vid tillverkning av nya burkar. Bilskrotningslagen (1975:343) och bilskrot ningsförordning-e n (1975:348) syftar till att få fill stånd en effektivorganisation för att ta hand om och skrota utrangerade bilar. Bilskrotareauktoriserade enligt lagen och kommuner med mottagningsställe för skrotbilarhar enligt lagen monopol på att utfärda skrotningsintyg. Enligt lagen utgår enpremie (.) för skrotade bilar. Kostnaderna för skrotningspremier in. m.utgår ur bilskrotningsfonden som finansieras genom en skrotningsavgift (250kr.) på nya bilar. Utskottet behandlar i dettasammanhang ett antal motioner som väckts under allmänna motionstiden i januari1985 och som handlar om skilda avfallsfrågor. Motionsyrkandena behandlas underföljande huvudrubriker: Återvinning och återanvändning. Avfallshanteringensmiljörisker och Sopmajor i skärgården. I det följande behandlas motionerom ny avfallsstrategi för återvinning, återanvändning och sortering vid källan,dryckesemballage, pappersavfall, bilskrotningslagen och renhållningslagen. JoU1984/85:35 5 Ny avfallsstrategi för återvinning, återanvändning ochsortering vid källan fattade beslut omolika åtgärder som syftade till ökad återvinning och bättre omhändertagande avavfall (prop. 1975:32, JoU 1975:10, rskr. Därvid antogs vissaprinciper för avfallshanteringen. a. betonades att avfall är en resurs somi största möjliga utsträckning skall återvinnas (återvinningsprincipen).Samtidigt formulerades principen om att producenten bör ta ansvar för attavfall som eller uppkommer av en produktion kan tas om handpå ett från miljö-och resurssynpunkt riktigt sätt. harutskottet haft anledning att vid upprepade tillfällen framhålla giltigheten av1975 års beslut. I fyra motioner diskuteras olika aspekter påavfallshanteringens inriktning. Motionärerna framför yrkanden om åtgärder föratt förverkliga riksdagsbeslut om återvinning och återanvändning. I motion 1393 av m. fl. (c) erinras om attett antal storskaliga avfallshanteringsanläggningar med utrustning förutsortering av återvin-ningsbart material byggts upp. Erfarenheterna av dessaär dock dåliga och motionärerna pekar på såväl tekniska som ekonomiska problem.Stigande energipriser har gjort att förbränning för uppvärmning alltmer slagitigenom som den mest attraktiva formen för återvinning. Motionärerna anser attsåväl ekonomiska som energi-och miljöskäl talar för en avfallshantering som iförsta hand är inriktad på återanvändning av bruksföremål och förpackningar, iandra hand återvinning och först i sista hand pä förbränning ochenergiframställning. Motionärerna yrkar att en avfallsstrategi, baserad pååteranvändning och återvinning samt avfallssortering vid källan, snarastutarbetas (yrkande 1) och att i avvaktan på denna inga nya sopförbränningsanläggningarfår byggas (yrkande 2). Även i motion 2034 av m. fl. (c) framhållsbehovet av en ny avfallspolitik till vägledning för kommunerna. Motionärernabetonar att forskning och teknikutveckUng gått snabbt och att de riktlinjer somangavs i många avseenden är föråldrade. I motionen begärs(yrkande 1) en utredning om riktlinjer för avfallshanteringen. Denna börsärskilt klarlägga vilka åtgärder som behöver vidtas för att ettkällsorteringssystem skall kunna komma till stånd. Utredningen bör ocksåsärskilt uppmärksamma dioxinproblemet. I motion 2053 av m. fl. (vpk) framförsliknande synpunkter och krav (yrkande 2). I denna motion yrkas också attriksdagen hos regeringen hemställer om åtgärder som syftar till attåtervinningsmöjligheterna tas till vara redan när en produkt tillverkas ochatt man internationellt verkar för samma hänsynstagande (yrkande 1). och (båda fp) framhåller imotion 2591 att det regelsystem som finns i renhållningslagen inte ärtillräckligt som styrmedel på återvinningsområdet. Mofionärerna pekar på attfrågan om återvinning varit uppe fill diskussion åtskilliga gånger utan attnågot påtagligt hänt och att uttalanden med anledning avproposition 1 1984185. lösaml. JoU1984/85:35 6 1975:32 inte har haft avsedd effekt. En genomgripandeutredning krävs (yrkande 5) med uppgift att utreda frågan om en bättrelagstiftning på återvinningsområdet. Utskottet vill för sin del framhålla följande. Utskottethar inhämtat att hushållsavfallet uppgår fill . avdetta bränns i det tjugotal avfallsförbränningsanläggningar som finns i landet.Industriavfallet uppgår till ca och av detta bränns endast enmindre del. De förbränningsanläggningar som finns utnyttjar så gott somuteslutande oseparerat avfall. Utskottet instämmer med motionärerna om att dengrundläggande principen när det gäller hantering av avfall måste varaåtervinning och återanvändning. Förbränning av avfall bör tillämpas endast omavfallet icke kan återvinnas på annat sätt. Detta är angeläget av såvälresurs-som miljöskäl. Förbränning bör inte ske om den innebär miljörisker. För att åstadkomma en effektiv återvinning ställs krav päavfallshanteringen i alla led, på såväl producenten och hushållen som påavfallshanteringsanläggningarna. En viktig förutsättning för rationellsophantering är ett fungerande sopsorteringssystem. Stora ansträngningar görsute i kommunerna för att få fram lämpliga insamlings-och sopsorteringssystem.Dessa anses fungera tillfredsställande när det gäller papper och i ökandeutsträckning även när det gäller returglas. Många kommuner har också med hjälpav de investeringsbidrag som tidigare utgått byggt sopsepareringsanläggningarför att möjliggöra återvinning av material eller energi. En utvärdering avdessa anläggningar pågår i samarbete mellan Svenska renhållningsföreningenoch (DR A V - Driftstudie Avfallshantering). Enligt vadutskottet erfarit kan en slutrapport väntas föreligga . I proposition 1984/85:120 om riktlinjer förenergipolitiken som förelagts framhålls att förbränning ärett rationellt sätt att bli av med sopor så länge som det inte är praktiskteller ekonomiskt försvarbart att återvinna det material som ingår i avfallet.TillräckUgt miljövänlig förbränningsteknik anges som en förutsättning för attutnyttja avfallet som energikälla. bedömer avfallshanteringen ochåtervinningen som ett av de stora problemområdena och har aviserat enhandlingsplan för att påskynda arbetet inom detta område. Inomjordbruksdepartementet överväger man, enligt vad utskottet erfarit, att göraen bred översyn av de problem som är förknippade med sopsortering, återvinningoch återanvändning. Vad utskottet anfört är ägnat att i allt väsentligttillgodose de yrkanden som framställs i motionerna. Utskottet finner därförinte anledning att föreslå några ytterligare åtgärder. Utskottet får anledning att återkomma till dioxinproblemeti samband med behandlingen av avfallshanteringens miljörisker i det följande. JoU1984/85:35 7 I motion 2053 av m.fl.(vpk) framhålls det angelägna i att aluminiumburkarna inte slår utreturflaskorna och att ett återglassystem införs i enlighet med riksdagensbeslut . Enligt motionärerna skall förpackningspolitiken utgå från vad somär bäst från resurs- och miljösynpunkt men även beredskaps- ochindustripolitiska synpunkter bör vägas in. I beredskapen bör ingå att de tvåenda glasbruk som tillverkar flaskor. och , skall behållas(yrkande 8). I mofion 2620 begär m. fl. (c) att åtgärdervidtas för att främja en ökad insamling av aluminiumburkar. Mofionärerna anserinte att insamlingen fungerar tillfredsställande, särskilt inte när det gällerskadade burkar. Utskottetfår med anledning av mofionsyrkandena anföra följande. har i olika sammanhang uttalat attdryckesemballage i form av glasflaskor eller plåtburkar i största möjliga månbör fillhandahållas som returvara. riktades ett tillkännagivande till regeringenom återtagning av vin- och spritbuteljer. Utskottet förordade efter att hainhämtat yttrande från näringsutskottet att det fortsatta arbetet för ökadåtervinning av vin-och spritbuteljer inriktades på att införa ettåterglassystem. Systemet skulle syfta till att minska hushållsavfallet och attutnyttja tomglaset som råvara inom glasindustrin. Detta skulle vara av intressefrån såväl industri- som sysselsättningssynpunkt. Ett återglassystem skullevara fördelaktigt eftersom en stor del av vin- och spritförsäljningen sker iengångsflaskor. Ett viktigt inslag i ett sådant system måste vara attallmänhetens återlämning underlättas. Åter-glassystemet skulle även innebäramöjligheter för allmänheten att göra sig av med annat förpackningsgläs isamband med pantlösen av vin-och spritbuteljer. Utskottet framhöll också atten förhöjd pant för returglas borde övervägas i sammanhanget (JoU 1982/83:39,rskr. Enligt vad som kommit utskottet till del har insamling avåterglas med framgång prövats på flera orter i landet. PLM har gjort vissanyinvesteringar i glasbruket i för att kunna ta emot återglaset. Utskottet har erfarit att förhandlingar pågår angåendeinförande av ett återglassystem och utgår från att regeringen i samråd medberörda intressenter nu förbereder åtgärder för att förverkliga tidigareriksdagsbeslut. Enligt vad som upplysts av Systembolaget har en höjning avpanten är 1982 från till . på returglasen väsentligen ökatåtertagningen av vin- och spritbuteljer. 'Ett arbete pågår ibryggeribranschen för att ta fram ett nytt returglas som skulle kunnaeffektivisera returglashanteringen. Utskottet vill slutligen framhålla att deinhemska glasbruken är en nödvändig förutsättning för såväl retur-somåterglashanteringen. Beträffande aluminiumburkarna vill utskottet erinra 1982 godkände ett pantsystem för sådana burkar (prop. 1981/82:131,JoU 1981/82:32). Ett insamlingsmål sattes upp. Det baserades på att en insam- JoU1984/85:35 8 lingsvolym om av antalet sålda burkar skulle uppnåsår 1985. Enligt vad utskottet erfarit beräknas målet vara uppnått under året.En redovisning skall då ske och systemet utvärderas. Frågan om särskildainsamlingssystem för skadade burkar kommer då också att beröras. Genom enöverenskommelse tas för övrigt redan nu skadade burkar emot av flertaletbutiker och bryggerier. Utskottet finner, med hänvisning till vad som anförts,inte anledning att föreslå några ytterligare åtgärder med anledningav nu aktuella motioner. I motion 2053 av m.fl.(vpk) begärs att det skall göras en kontroll om 1983 års mål förpappersinsamling har förverkligats (yrkande 6). Enligt motionärerna harreturpapper allteftersom sopförbränningsanläggningarna byggts ut börjatanvändas som bränsle i stället för som fiberråvara. I motionen yrkas också omåtgärder för att förhindra att returpapperet eldas upp. Utskottetvill anföra följande. avfallsbeslut innefattade ävenobligatorisk insamUng av bl. a. tidningspapper. Med hänvisning till bristen påskogsråvara och behovet av att spara energi framhöll utskottet det angelägna iatt ta till vara pappersavfall för att användas som råvara vid framställning avpapper och papp-Frågan om pappersinsamlingen har under en följd av årvarit föremål för uppmärksamhet såväl genom motioner som genomfrågor och interpellationer. Då frågan senast behandlades (JoU 1984/85:6) fannutskottet att det mål som satte upp i stor utsträckninginfriats och att insamlingen fungerade tillfredsställande. Det förhållandet att energipriserna stigit och attpappersindustrin betalar otillräckligt för returpapperet har enligt vadutskottet erfarit lett till att kommunerna i viss utsträckning börjat användareturpapper som bränsle. Såväl industrin som kommunerna har ett ansvar för attreturpapperet i första hand återanvänds och inte eldas upp. Det ankommer påkommunen att garantera massaindustrin kontinuerliga leveranser. Enförutsättning för detta är att pappersbruken köper returpapperet till prisersom motsvarar kommunernas insamlingskostnader. Utskottet utgår från att berördaparter i samförstånd skall komma fill sådana överenskommelser att returpapperetfår avsedd användning inom massaindustrin. Då frågan också är föremål förfortlöpande uppmärksamhet från regeringens sida finner utskottet inte anledningatt föreslå några ytterligare åtgärder. JoU1984/85:35 9 I motion 2583 konstaterar m. fl. (s) att bilskrotningssystemet inte längre fungerar och att dettaberor på att skrotningspremien är för låg. utgör inte längre någonlockelse att lämna gamla bilar till skrot. I stället blir avregistrerade bilarstående i naturen och skräpar ner. Motionärerna anser att en höjning av bilskrotningspremienoch av avgiften fill bilskrotningsfonden åter skulle göra det intressant attlämna skrotbilar till auktoriserade bilskrotare. I motion 2591 begär och (bådafp) att bilskrotningslagstiftningen också skall omfatta hushållsmaskiner (yrkande4). Utskottetvill anföra följande. Motioner angående ändringar i bilskrotningssystemetbehandlades av utskottet (JoU 1984/85:6). De avstyrktes dåmed hänvisning till att frågan var föremål för överväganden i oUka instanser. Statskontoret har lagt fram en utredning om ändrade reglerför brlskrot-ning (Statskontorets skriftserie 1984:14). Där föreslås bl. Förslaget har remissbehandlats och bereds ijordbruksdepartementet. En utredning inom kommunikationsdepartementetbehandlar (Dir. 1984:47) frågan om avställningsinstitutet och väntas komma medsina förslag . I samband med den bredare översyn av återvinningsfrågornasom man överväger inom avser man att ävenbehandla de problem som är förknippade med hanteringen av utrangeradehushållsmaskiner. Som framgår av det anförda är såväl bilskrotningsfrågansom frågan om hanteringen av utrangerade hushållsmaskiner föremål föröverväganden inom . Utskottet finner det lämpligt att avvaktadessa och avstyrker därför motionerna. I mofion 2576 av ()begärs att en utvärdering skall göras av renhållningslagens tiUämpning ute ikommunerna. Hon hänvisar till aUmänhetens klagomål på onödig byråkrati när detgäller sophämtning och till olikheter mellan kommunerna när det gällerdispensgivning främst beträffande lantbruk och fritidshus. Motionärenframhåller att återanvänd-ningsaspekter bör beaktas vid översynen. Därmedskulle ett källsorteringssystem kunna uppmuntras. Utskottet vill anföra följande. När renhåUningslagenantogs betonades det angelägna i att kommunerna vid planeringen avrenhållningen verkligen beaktar möjligheten att återvinna och nyttiggöraavfallet. För att inte riskera att hushållsavfall hamnar i naturen eller påandra olämpliga ställen har kravet på obligatorisk sophämtning varit ganskastort ute i kommunerna. JoU1984/85:35 10 har dock erfarit att sophämtningssystemet, med mycket fåundantag, fungerar tillfredsställande och att kommunerna tar hänsyn till deönskemål de enskilda hushållen kan ha. Utskottet finner inte anledning attföreslå att vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkandet.Vad motionären anför om källsorteringssystem har behandlats under den rubriken. Motionsyrkanden rörande miljöfrågorbehandlas i det följande under rubrikerna Rökgaser vid sopförbränningsanläggningar.Miljöfarligt avfall (under denna rubrik behandlas också motioner som rörSAKAB), Tungmetaller i avloppsslam och Inventering av soptippar. Miljöfarligabatterier behandlas i samband med proposition 1984/85:118 om kemikaliekontroll. Oron för dioxinernas giftighet ochkrav på åtgärder för att komma till rätta med miljö-och hälsorisker i sambandmed rökgasutsläpp vid sopförbränningsanläggningar tas upp i tre motioner.Berit och (bådas) påpekar i motion 883 att det är braatt dioxinets miljö- och hälsorisker i samband med rökgasutsläppen haruppmärksammats men framhåller att dioxiner också kan uppkornma på annat sätt.Eftersom kunskaperna om dioxinets uppkomst och spridning är bristfälliga kräverde att en bred analys av dioxinriskerna skall göras. I mofion 2026 av och (bådac) begärs att uttalar sig för ökade resurser till forskning angåendedioxiners verkningsmekanism och toxicitet (yrkande 2) och att åtgärder vidtasför att sfimulera teknisk utveckling inom rökgasreningsområdet (yrkande 3).