bet · G801TU24 · 1984-12-31 00:00:00 — om anslag till Ersättning till lokal och regionalkollektiv persontrafik (prop. 1984/85:100 bil. I betänkandet redogörsinledningsvis för innebörden av den s. k. länshuvudmannareformen, somriksdagen beslutade om och som i viktiga avseenden kompletterades genomriksdagsbeslut . Härefter behandlas anslagsfrågor. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om en medelsanvisning för nästa budgetår på 297,7 milj. kr.Yrkanden i m-, c- och fp-motioner om en medelsanvisning på resp. 24,3, 307,7och 227,7 milj. kr. Yrkandena följs upp med en reservafion från vartoch ett av de tre partierna. Vid behandlingen av anslagsfrågorna avstyrker utskottetockså dels ett m-yrkande, dels ett fp-yrkande om att nuvarande statsbidragskall upphöra att utgå i vissa delar. Yrkandena följs upp med reservationer. Vidare avstyrks två c-motioner om omfördelning avstatsbidraget till den lokala och regionala kollektivtrafiken till förmån förglesbygdslänen. C-ledamöterna reserverar sig. I tre c-motioner och en vpk-motion yrkas attlänshuvudmännen skall få statligt bidrag till driften av sådan lokal ellerregional järnvägstrafik för vilken de kan ha ansvaret till följd av det nämndariksdagsbeslutet . I en c-reservafion och envpk-reservation yrkas bifall till resp. motionsyrkanden. Minskad skattefinansiering av den lokala och regionalakollektivtrafiken är en fråga som behandlas med anledning av yrkanden i c-, fp-och vpk-motioner. Samtliga dessa yrkanden bör enligt utskottet lämnas utannågon åtgärd. Frågan berörs i ett särskilt yttrande av fp-ledamoten. Slutligen avstyrker utskottet yrkanden dels i en s-motionom förbättring av kommunikationerna mellan och , dels i enc-motion om vissa ersättningsfrågor som berör länshuvudmännens köp avtrafiktjänster från SJ. Ersättning till lokal och regional kollektiv persontraflk.Regeringen har i proposifion 1984/85:100 bilaga 8 ()under avsnitt I.Transportstöd m.m.,punkt I 5. (s. 132-133) föreslagit att dels godkänner vädföredragande departementschefen har föreslagit om vidgad bidragsgivning fillkollektivtrafiken, dels till Ersättning till TU1984/85:24 2 lokal och regional kollektiv persontrafik för budgetåret1985/86 anvisar ett förslagsanslag på . Motioner som lagts fram under den allmänna motionstiden1985 - I motion 1984/85:352 av (vpk) yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om granskning och utredning beträffande 1. det allmännasbidrag till lokal och regional kollektiv persontrafik, 2. åtgärder föreffektivisering av lokal och regional kollektiv trafik. I motion 1984/85:438 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att riksdagenbeslutar införa ett bidrag till länshuvudmännen på . per tågkilometer förtre dubbelturer och två dubbelturer i de fall deövertagit betalningsansvaret för driften av viss tågtrafik. I motion 1984/85:439 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 18), att riksdagenbeslutar att fill Ersättning fill lokal och regional kollektiv persontrafik /86 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 10milj .kr. höjt förslagsanslag på . I motion 1984/85:463 av RuneTorwald m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att somsin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförs beträffandekostnadstäckning i lokal och regional kollektivtrafik. I motion 1984/85:749 av UllaTilländer och (båda c) yrkas att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om storleken påbidraget till SJ:s gemensamma kostnader vid huvudmans köp av trafiktjänster. I mofion 1984/85:1056 av KarinIsraelsson m.fl. (c) yrkas att beslutar hos regeringen begära förslagtill omfördelning av statsbidraget till Hnjetrafik enligt de riktlinjer somframförs i motionen. I motion 1984/85:1364 av (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 3-5), 3. att riksdagenbeslutar att till Ersättning fill lokal och regional kollekfiv persontrafikanvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 70 milj. kr. 4. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen fill känna vad som i motionen anförsangående fortsatta subventioner från staten till länshuvudmännen, 5. att riksdagenbeslutar att statsbidraget till ersättningstrafik för nedlagd järnväg fr. o. /86 skall upphöra att utgå. TU1984/85:24 3 I motion 1984/85:1962 (delvis) avNils-Olof m.fl. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga, att somsin mening ger regeringen fill känna vad som anförs i motionen angåendeförbättringen av kommunikationerna mellan och vad gällerkollekfivtrafiken. I motion 1984/85:1975 av IngvarKarisson i och (båda c) yrkas, såvitt nu är ifråga (yrkande 1), att beslutar införa ett bidrag tilllänshuvudmännen på . per tågkilometer för tre dubbelturer måndag-fredagoch två dubbelturer i de fall de övertar betalningsansvaret fördriften av viss tågtrafik. I motion 1984/85:2552 av RolfClarkson m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 11-13), 11. att till Ersättning fill lokal ochregional kollektiv persontrafik för /86 anvisar ett förslagsanslag på , 12. att beslutar att nuvarande regler omersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik skall upphöra attgälla , förutom vad avser ersättningstrafik för nedlagdjärnvägstrafik, 13. att avslår regeringens förslag vad avservidgad bidragsgivning till kollektivtrafiken. Motioner som lagts fram med anledning av proposition1984185:114 I motion 1984/85:2885 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 9), 1. att godkänner de i motionen förordaderiktlinjerna för statens stöd till kollekfivtrafik, 9. att beslutar införa ett bidrag tilllänshuvudmännen på . per tågkilometer för tre dubbelturer måndag-fredagoch två dubbelturer i de fall de övertagit betalningsansvaret fördriften av viss tågtrafik. I motion 1984/85:2890 av LarsWerner m. fl. (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 8), att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om förändring avhandläggningsordningen och jämförande kalkylering tåg/buss vidnedläggningsprövning så att a) detextra statsbidraget skall utgå även om huvudman väljer tågtrafik, b) då möjlighet till eldrift av motorvagnar och tågdriftmed lättare driftsbilligare motorvagnar finns, sådan drift skall omfattas av kalkylen, c) värderingen av miljöolägenheter enligt departementetsöversynsutred ningar skall tas med i jämförande kalkylering tåg/buss. 1* Riksdagenl984/85.15saml. TU1984/85:24 4 Enligt beslut av år 1978finns från i varje län en huvudman med ansvar för den lokalaoch regionala kollektivtrafiken på väg (prop. 1977/78:92, /78:28, rskr.1977/78:364). beslöt införa ett förändrat statligtbidragssystem för trafik som anordnas av huvudmannen. Bestämmelser omhuvudmannaskapet finns i lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektivpersontrafik. Bestämmelser om bidragsgivningen finns i förordningen (1978:443)om statligt stöd till viss kollektiv persontrafik. Bidrag utgår i form av s. k.vägmilsersättning -främst för ett visst antal dubbelturer - och kan bl. a. ävenavse sådan järnvägstrafik som fyller utpräglade lokala och regionalatrafikbehov. trafikpolitiska beslut (prop. 1978/79:99, TU1978/79:18, rskr. 1978/79:419) innebar bl. a. att länshuvudmännen - förutomvägmilsersättning - även skulle kunna få ett särskilt statsbidrag förersättningstrafik vid nedläggning av persontrafik på järnväg. Regler ombidraget finns i förordningen (1983:535) om statsbidrag för viss kollektiversättningstrafik. Av förordningen framgår bl. a. att bidrag lämnas för en tidav . beslöt att vidga länshuvudmännensansvarsområde till att även omfatta lokal och regional persontrafik på bandelarutanför riksnätet, dvs. sådana bandelar som genom trafikpolitiska besluthade gjorts till föremål för en nedläggningsprövning (prop. 1982/83:100 bil. 8,/83:15, rskr. 1982/83:293). För sådana trafiksvaga bandelar av riksnätetsom berättigar SJ till underskottstäckning från staten (dvs. de delar avriksnätet som ingår i det s. k. ersättningsberättigade bannätet) innebar 1983års beslut vidare ett ansvar för huvudmännen för det trafikutbud som, eftersärskilt regeringsbeslut, kunde komma att avgränsas till att vara av lokaleller regional karaktär. I samband med nedläggningsprövningen kan länshuvudmannen -enligt beslut - välja mellan att ersätta trafiken på en bandel utanförriksnätet med busstrafik eller att låta trafiken vara kvar på järnvägen. I det förstnämda fallet får han ett statsbidrag enligt dennämnda förordningen om statsbidrag för viss kollektiv ersättningstrafik. Om länshuvudmannen däremot väljer att låta trafiken varakvar på järnvägen får han betala en viss ersättning till SJ för driften, medanstaten svarar för investeringar i infrastrukturen. Detsamma gäller om huvudmannenpå bandel som tillhör riksnätets ersättningsberättigade del av SJ vill köpalokal eller regional persontrafik utöver den ram för antalet interregionala tågvarom regeringen beslutar. Riktlinjer för regleringen av dessa ersättningar harangivits i regeringsbeslut och . Nedläggningsprövningen är i väsentliga delar avslutad..Berörda länshuvudmäns ansvar för kollektivtrafiken i resp. län vidgas fr. o. m.den 1 juliinnevarande år till att även omfatta sådan järnvägstrafik som är av lokal ochregional karaktär. I proposition 1984/85:114 med riktlinjer förjärnvägspolitiken föreslås att godkänner att prövningen av frågan omfortsatt persontrafik på de delar av som inte ingår i riksnätetoch på bandelen får anstå fyra . I sitt betänkande TU1984/85:22 tillstyrker utskottet regeringens förslag. 2Anslaget Ersättning till lokal och regional kollektiv persontraflk m. m. Från anslaget ges statsbidrag fill den lokala ochregionala kollekfivtrafiken. Stödet omfattar sex trafikformer, nämligenlinjetrafik, kompletteringstrafik, skärgårdstrafik med fartyg, fjälltrafik medflyg, den trafik som bedrivs av , enligt avtal mellanstaten och , samt ersättningstrafik för nedlagdjärnvägstrafik. Stödet till Hnjetrafiken och ersättningstrafiken lämnas filllänshuvudmannen medan stödet till de övriga trafikformerna lämnas tilllänshuvudman eller kommun. Medbörjan nästa budgetår utgår ett förenklat och schablonmässigt utformat bidragför de fem förstnämnda trafikformerna, i den mån de ingår i länshuvudmannensansvarsområde (prop. 1983/84:100 bil. 8, /84:18, rskr. 1983/84:248). Transportrådethar i sin anslagsframställning för nästa budgetår beräknat anslagsbehovet fill295,1 milj. kr. De största posterna gäller linjetrafiken (246 milj. ),ersättningstrafiken (18,9 milj. och Waxholmsbolagets trafik i Stockholmsskärgård (10,5 milj. Vid anslagsberäkningen har transportrådet - såvittavser den trafik som ingår i länshuvudmännens ansvarsområde - utgått från envolymökning och en ökad kostnadsnivå . Föredragandedepartementschefen säger sig förutsätta att kostnadsökningarna inomkollektivtrafiken kan dämpas och att den väntade volymökningen kan finansierasgenom effektivitetsvinster. Han har därför räknat upp schablonbidraget tilllänshuvudmännen i stället för , som transportrådet har föreslagit.Utvecklingen efter den tidpunkt då rådets anslagsframställning överlämnadestill regeringen har vidare lett till en uppräkning av bidraget tillersättningstrafiken från 18,1 milj. kr. fill 24,3 milj. kr. Föredragandenerinrar också om uttalande - i samband med beslutet att föraJämtlands län till sjukvårdsregion - om nödvändigheten av att förbättralänets kommunikationer till (prop. 1980/81:69, SoU 1980/81:6, rskr.1980/81:123). Sådana förbättringar krävs nu - enligt föredragandens bedömning -för invånarna i med omnejd. Han föreslår därför att transportrådet fårmöjlighet att vid bidragsfördelningen, utöver vad som följer av nuvarandebidragsregler, ge stöd för att trygga en TU1984/85:24 6 grundläggande trafikförsörjning mellan och Umeå.Flyget kan därvid vara ett lämpligt alternativ. I propositionen föreslås att dels godkänner vadföredraganden sålunda anfört om vidgad bidragsgivning till kollektivtrafiken,dels under anslaget anvisar 297,7 milj. kr. för nästa budgetår. I motion 1984/85:2552 (m) yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag om vidgad bidragsgivning tillkollektivtrafiken. I samma motion yrkas vidare att under anslagetanvisar 24,3 milj. kr. Motionärerna framhåller att cirka en fjärdedel av desammanlagda kommunala utgifterna täcks av statsbidrag. Denna situation ärorimlig -betonas det - med tanke på det stora statliga budgetunderskottet och detförhållandet att kommunerna och landstingen byggt upp betydandefinansiella resurser. För att reducera statsbidragsgivningen till kommunsektornbör avslå regeringens förslag till bidrag till lokal och regionalkollektiv persontrafik, utom såvitt det avser ersättningstrafik. I mofion 1984/85:1364 (fp) yrkasatt under anslaget anvisar ett 70 milj. kr. lägre belopp än vadregeringen föreslagit. Enligt motionärerna får inte länshuvudmännens ökadeekonomiska underskott medföra ökande statsbidrag. Den uppräkning av anslagetsom regeringen föreslår för nästa budgetår bör därför inte göras. Vidareframhåller motionärerna att statsbidraget till ersättningstrafik utgör enensidig prioritering av busstrafik i de situationer som uppstår vidövervägandena om huruvida buss- eller järnvägstrafik skall bedrivas. I motion 1984/85:439 (c) yrkas attriksdagen under anslaget anvisar ett 10 milj. kr. högre belopp än vadregeringen föreslagit. Beloppet bör enligt motionärerna användas för att gedels länshuvudmännen en högre kostnadskompensation än den av regeringenförordade, dels annan skärgårdstrafik än den som Waxholmsbolaget bedriver ettpåslag så att den förstnämnda får samma andel av totalkostnaderna täckta medstatsbidrag som bolaget får. Utskottet har för sin del ingenerinran mot vad föredraganden föreslagit om vidgad bidragsgivning tillkollektivtrafiken och tillstyrker därför regeringens förslag i denna del.Härav följer att motion 1984/85:2552 (m) i motsvarande del avstyrks. Vad härefter gäller yrkandena i motionerna 1984/85:1364(fp) och 1984/85:2552 (m) om att under anslaget anvisar lägre beloppän vad regeringen föreslagit vill utskottet till en början erinra om att engrundläggande förutsättning för länshuvudmannareformen var att kommunernasökande kostnader för den lokala och regionala trafiken skulle medföra ett ökatstatligt ekonomiskt stöd till denna trafik. Det bör vidare erinras om att ettviktigt inslag trafikpolitiska beslut var att länshuvudman, somvalde att ersätta nedlagd persontrafik på järnväg med busstrafik, skulle få ett statligt bidrag till ersättningstrafiken. TU1984/85:24 7 Utskottet är för sin del inteberett att medverka till att rubba de sålunda fastlagda grunderna förlänshuvudmannareformen och trafikpolifiska beslut. I likhet med föredraganden finner utskottet det dockangeläget att kostnadsökningarna inom den lokala och regionalakollektivtrafiken dämpas och att volymökningar i görligaste mån finansierasgenom effekfivitetsvins-ter. Den av föredraganden föreslagna uppräkningen avschablonbidraget till länshuvudmännen med sammanlagt bör därför godtas. Enligt vad utskottet erfarit har avtalet mellan staten ochStockholms läns landsting om den trafik som bedrivs av Waxholmsbolaget sagtsupp med verkan fr.o.m. . Uppsägningen får den effekten attstatsbidraget för Waxholmsbolagets trafik kommer att beräknas enligt sammagrunder som gäller för all annan skärgårdstrafik för vilken länshuvudmannenhar övertagit ansvaret. Sådant övertagande har skett i flertalet län. Vad utskottet anfört om föredragandens anslagsberäkningari vad de avser schablonbidraget till länshuvudmännen gäller ävenanslagsberäkningarna i övrigt. Med hänvisning härtill och till vad utskottethärutöver nu anfört avstyrks samtliga motionsyrkanden om annan medelsanvisningän den av regeringen föreslagna. Regeringens förslag i motsvarande del tillstyrks. I mofionerna 1984/85:1364 (fp) och1984/85:2552 (m) framställs yrkanden om slopande av vissa statsbidrag. Sålunda yrkas i den förstnämnda motionen att statsbidragettill ersättningstrafik fr. o. m. /86 skall upphöra att utgå. sistnämnda motionen yrkas att nuvarande regler om ersättning till lokal ochregional kollektiv persontrafik skall upphöra att gälla , utomsåvitt de avser ersättningstrafik. Av utskottets ställningstagande till motionsyrkandena om attbegränsa medelsanvisningen under anslaget, så att detta anfingen endast - eWerockså inte alls - avser ersättningstrafik, följer att även de mofionsyrkandensom nu är i fråga avstyrks. 3 Omfördelning av statsbidraget till viss kollekt!vtraflkm. Motionerna 1984/85:1056 (c) och1984/85:2885 (c) gäller omfördelning av statsbidraget till viss kollekfivtrafiktill förmån för glesbygdslänen. I den förstnämnda motionen framhålls att statsbidragetfill linjetrafiken i , och utgör enhögst nödvändig del av finansieringen. Dessa län är därför känsligare än andraför uteblivna uppräkningar av statsbidraget. Uppräkning av befintligtstatsbidrag bör ske i de län där statsbidraget utgör mer än . pervägkilometer och bekostas genom minskade statsbidrag i de län som har godskattekraft och där statsbidraget utgör en försumbar del av finansieringen. TU1984/85:24 8 I mofion 1984/85:2885 (c) framhållsatt de trafiksvaga banorna visserligen utgör en kostnad för samhället men attde har stor regionalpolitisk betydelse. Detta innebär - heter det vidare imofionen - att statens stöd till kollektivtrafik i vart fall inte får reducerasi de delar av som tillhör stödområdet. Snarare bör en omfördelning avnuvarande stöd ske till förmån för just glesbygdslänen. Mofionärerna yrkar attriksdagen godkänner de sålunda förordade riktlinjerna för statens stöd fillkollektivtrafik. Utskottet vill med anledning av dessa mofionsyrkandenerinra orri de bestämmelser som gäller enligt den inledningsvis berördaförordningen (1978:443) om statligt stöd till viss kollekfiv trafik. Stödetlämnas med ett visst belopp per trafikerad vägmil. För /85 ärbeloppet . inom , , , ,, , och samt . Högst tre dubbelturer per dag och högst tvådubbelturer per dag på varje trafikerad sträcka utgör bidragsgrundandetrafik. Som utskottet nämnt i det föregående beslutade riksdagenförra året om en övergång till ett schablonmässigt utformat bidrag tilllänshuvudmännen fr. o. m. nästa budgetår. Enligt beslutet bör en utgångspunktvid schablonbidragets utformning vara den bidragsfördelning som enligt nugällande regler görs fill resp. länshuvudman och som beaktar bl. a. de högrekostnader som är förenade med kollektivtrafik i glesbygd. Vidare gäller enligtbeslutet att transportrådet vid bidragsfördelningen bör beaktakostnadsutvecklingen inom kollektivtrafiken och att dennas utbyggnad intekommit lika långt i alla län. De regler som sålunda gäller och kommer att gälla förstatsbidragsgivningen fill länshuvudmännens trafik fillgodoser enligtutskottets mening glesbygdens intressen. De motionsyrkanden som är i frågabör inte föranleda någon åtgärd och avstyrks följaktligen. I motion 1984/85:1962 (s) behandlaskommunikationerna mellan och . Motionärerna erinrar omriksdagens uttalande år 1980-i samband med beslutet om överförande av Jämtlandslän till sjukvårdsregion - om nödvändigheten av att förbättrakommunikationerna till . Enligt motionärerna utgår för närvarandestatsbidrag för busstrafik på sträckan . Det är nödvändigt -understryks det i motionen - att länshuvudmannen får sådana långsikfigaekonomiska garan-fier att denna förbindelse kan upprätthållas. Som framgår av utskottets redogörelse i det föregåendeberörs även i propositionen de förbättringar av kommunikationerna mellanJämtlands län och som riksdagsbeslut nödvändiggör. Föredragandenunderstryker att sådana förbättringar har skett bl. a. genom inrikesflygetsutbyggnad. Ytterligare förbättringar kommer att ske när det nya flygplanet 340 sätts i trafik . Enligt föredraganden är det TU1984/85:24 9 i endast invånarna i med omnejd som äri särskilt behov av att få sina allmänna kommunikationer med ytterligareförbättrade. Han föreslår därför att transportrådet får möjlighet att förbättranuvarande bidragssystem för att trygga trafikförsörjningen mellan ochUmeå. Utskottet, som godtar föredragandens bedömning ochförslag, vill erinra om att det schablonmässigt utformade statsbidraget tilllänshuvudmännen kommer att göra det möjligt för dem att fördela bidraget ienlighet med deras egna önskemål. De kan sålunda själva bidra till att skapasådana garantier för trafiken på ifrågavarande linje som motionärernaaktualiserar. Medhänvisning fill det anförda avstyrker utskottet motionen i denna del. 4 Statsbidrag till viss järnvägstraflk Som utskottet inledningsvisframhållit kan länshuvudmännen få ett särskilt statsbidrag förtrafik som ersätter viss nedlagd lokal och regional kollektiv persontrafik påjärnväg. Om en länshuvudman väljer att behålla järnvägstrafiken får han betalaersättning fill SJ för driften, medan staten svarar för investeringar iinfrastrukturen. I motionerna 1984/85:438 (c),1984/85:1975 (c) och 1984/85:2885 (c) yrkas att beslutar införa ettbidrag till länshuvudmännen på . per tågkilometer för tre dubbelturermåndag-fredag och två dubbelturer lördagsöndag i de fall de övertarbetalningsansvaret för driften av viss tågtrafik. Enligt motionärerna har länshuvudmännen inte tvåjämförbara alternafiv att välja mellan då de har att ta ställning tillersättningstrafik eller fortsatt järnvägstrafik. De av fastställdaprinciperna för statsbidragsgivningen till länshuvudmännen innebär att dessainte får något rimligt bidrag till driften vid fortsatt trafik på järnväg, menett bidrag motsvarande beräknade förluster för SJ - vid fortsattspårbunden persontrafik - om man accepterar att persontrafiken överförs tilllandsväg. Efter femårsperiodens slut kommer kostnaderna för trafiken att heltövervältras på landstingen och kommunerna. I motion 1984/85:2890 (vpk) betonasatt villkoren för statsbidrag till länshuvudmännen för fortsatt tågtrafik ochersättningstrafik måste vara rättvisa. Härför krävs - fortsätter motionärerna -att länshuvudman som väljer fortsatt tågtrafik får samma bidrag som han skulleha fått för ersättningstrafik. Vidare bör den jämförande kalkyl tåg/buss somsker vid nedläggningsprövning även omfatta eldrift av motorvagnar och tågdriftmed lättare driftsbilligare motorvagnar, då möjlighet härtill finns. Denjämförande kalkylen bör också omfatta en samhällsekonomisk kvanfifiering avhälso-och miljöolägenheter samt skador i trafiken. Motionsyrkanden med sammahuvudsakliga innebörd som de varom nu är fråga behandlades - och avstyrktes -av utskottet i dess av godkända betänkande /84:18. Utskottetframhöll där bl. a. att det särskilda bidraget till ersättningstrafik och det mellanstaten och länshuvudmannen delade betalningsansvaret vid fortsatt tågtrafik ärägnade att säkerställa huvudmannens fria val - inom ramen församhällsekonomiska överväganden - mellan de två trafikformerna. Vidare framgickdet av betänkandet att den tid av efter vilken bidraget tillersättningstrafiken skulle slopas fick betraktas som fillräcklig för att dennaskulle hinna integreras i länshuvudmannens övriga trafik. Slopandet av bidragetefter femårsperiodens slut ansågs också fillgodose kraven på konkurrensneutralitetmellan järnvägs- och busstrafik i berörda relafioner. Utskottet har inte ändrat uppfattning i dessa frågor ochavstyrker därför till en början ifrågavarande yrkanden i motionerna 1984/85:438(c), 1984/ 85:1975 (c) och 1984/85:2885 (c). Av det anförda följer vidare attutskottet avstyrker yrkandet i motion 1984/85:2890 (vpk) i den del det avseratt bidraget fill ersättningstrafik även skall kunna utgå till länshuvudman somväljer tågtrafik. Den handläggningsordning som gäjler förnedläggningsprövningen av bandelar som ej ingår i riksnätet innebär bl. a. att,om överenskommelse om fortsatt tågtrafik ej träffas mellan SJ och vederbörandelänshuvudman om villkoren för trafiken, det ankommer på SJ att redovisaresultatet av förhandlingarna till transportrådet som vidarebehandlar ärendetoch överlämnar det till regeringen. Utskottet förutsätter att man vidberedningen inom beaktar sådana faktorer som enligt mofion1984/ 85:2890 (vpk)'bör omfattas av en jämförande kalkyl tåg/buss.