bet · G801SkU59 · 1984-12-31 00:00:00 — Dessa är svenskt medborgarskap, tidrymdenunder vilken bosättning i förelegat, bostad i för åretruntbrukoch ekonomiskt engagemang genom innehav av tillgångar som ger väsentligtinflytande i näringsverksamhet i . I propositionen föreslås vidare att den nuvarande treårigapresumtions-och bevisregeln för bosättning i efter en utflyttningförlängs från tre till . Regeln föreslås omfatta även utländskamedborgare, som i sammanlagt haft sitt egentliga bo eller hemvisti eller stadigvarande vistats här. I motion 3167 yrkande 1 av m. fl. (m)yrkas avslag på propositionen vad avser utvidgad grund för bosättning och enförlängning av treårsregeln till en femårsregel. Motionärerna vänder sig,förutom mot förslaget i propositionen att väsentlig anknytning till Sverigeskall utgöra en självständig grund för bosättning, mot att fritidsfastigheter,som är inrättade för åretruntbruk, skall beaktas vid bedömningen av omväsentlig anknytning föreligger. Vidare anser motionärerna en förlängning avtreårsregeln för att underlätta myndigheternas kontrollmöjligheter inte utgöraett godtagbart skäl för en förlängning. Utskottet anser förslaget om en ny självständig grund förbosättning kombinerat med en förlängning av treårsregeln väl motiverat för attkomma till rätta med skatteflykt och skenbosättningar i utlandet. En person,som medvetet avvecklat sin verksamhet i för att återuppta den så snarthan en gång ansetts skattemässigt utflyttad, kan enligt nuvarande regler inteåterbosättas i enbart på grund av att väsentlig anknytning föreligger.Sådan återbosättning blir nu möjlig. Även det förhållandet att en bosättning -med eller utan avsikt - kan hållas mer svävande till följd avden ökade internationaliseringen av näringslivet, motiverar att intehar ett alltför snävt bosättningsbegrepp. Interna svenska regler bör inteheller hindra från att hävda beskattningsrätten enligt dubbelbeskattningsavtali det fall anknytningen till är starkare än till det andra landet. Vadsärskilt angår frågan i vad mån en förekomst av fritidsfastighet skall SkU1984/85:59 14 påverka bedömningen av den skattskyldiges anknytning tillSverige vill utskottet erinra om att uttrycket "bostad föråretruntbruk" enligt propositionen avser en bostad som är så utrustad ochkommunikationsmässigt så belägen att det utan vidare är möjligt att bo där åretom. En fjällstuga bör, även om den är vinterbonad och försedd med allehandabekvämligheter, enligt finansministern inte tillmätas samma tyngd vidbedömningen, som exempelvis en fastighet belägen i en storstadsregion, ochdetsamma gäller bostäder utrustade för åretruntbruk men belägna på sådan plats,att de endast med svårighet kan nås under vissa tider . Utskottet vill i sammanhanget särskilt understryka attenbart innehav av fritidsbostad för åretruntbruk inte utgör någon grund förbosättning. I fortsättningen liksom - skall anknytningen tillSverige bedömas med utgångspunkt i de sammantagna omständigheterna i detenskilda fallet. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen.Utskottet avstyrker följaktligen motion 3167 i denna del. En fysisk person, som är bosatt iSverige är i princip skattskyldig här för all inkomst, oavsett varifrån denhärrör. Enligt den s. k. ettårsregeln görs undantag från denna huvudregel förinkomst, som uppbärs av en person på grund av anställning utomlands. Dengrundläggande förutsättningen är att anställningen och vistelsen i utlandetvarat eller enligt anställningsavtal eller på annan grund kanantas komma att vara . Förslagen i propositionen innebär, förutom vissa ändringari ettårsregeln, att en ny bestämmelse införs, enligt vilken skattefrihet ivissa fall kan medges redan vid sex månaders utlandsanställning. Enligt nuvarande ettårsregel kan anställningen ochvistelsen utomlands avse flera länder utan att skattefriheten går förlorad. Ipropositionen begränsas ettårsregeln till att avse vistelse i ett och sammaland. En principiell skillnad i förhållande till vad som gäller är att denomständigheten att vederbörande under utlandsvistelsen har flera anställningarinte utgör något hinder mot skattefrihet. Den nya sexmånadersregeln förutsätter för skattefrihet attanställningen och vistelsen utomlands varat . Skattefrihetengäller i detta fall oberoende av om den skattskyldige haft en eller fleraanställningar eller om vistelsen avsett ett eller flera länder. Enförutsättning är dock att den skattskyldige varit anställd hos en arbetsgivaresom bedriver näringsverksamhet från fast driftställe i dét land där arbetetutförts och att hans inkomst belastat detta driftställe som omkostnad. I motion 3166 av m. fl. (c) yrkas attsexmånadersregeln skall gälla utan förbehåll, medan m.fl. (m)i motion 3167 yrkar dels att sexmånadersregeln skall kompletteras med en regel,som innebär att skattefrihet kan medges också i de fall inkomsten belastar fast SkU1984/85:59 15 driftställe i om den skattskyldige gör sannoliktatt beskattning sker i arbetslandet, dels att den nuvarande ettårsregeln lämnasoförändrad. I motion 3168 av och (båda fp)yrkas också att sexmånadersregeln skall ges en generell tillämpning genom attäven ettårsregeln får avse anställning och vistelse i flera länder. Syftet med förslagen i propositionen är främst att stärkaföretagens internationella konkurrenskraft genom att medge skatteförmåner somminskar lönekostnaderna för svenska företag verksamma i utlandet och somunderlättar rekryteringen av utlandspersonal. Ett annat viktigt skäl har varitatt få till stånd enkla och klara regler. Dessa har ansetts böra så långt sommöjligt utformas så, att inkomsten inte undantas från beskattning i ide fall då beskattning inte kan ske i det land där arbetet utförs. Utskottet anser det i likhet med finansministern angelägetatt man genom olika åtgärder stärker företagens internationellakonkurrensförmåga. Den nya sexmånadersregeln utgör enligt utskottets mening ettvärdefullt inslag i en sådan politik, och utskottet tillstyrker därförpropositionen. Utskottet anser sig däremot inte böra medverka till attsexmånadersregeln skall gälla villkorslöst. En sådan utvidgning av tillämpningenskulle nämligen kunna leda till en alltför långtgående skattefrihet i Sverigeoch också kunna ge upphov till missbruk. Enligt de flestadubbelbeskattningsavtal, som ingått med andra länder, tillkommer enligt183-dagarsregeln beskattningsrätten i de fall fast driftställeutomlands saknas, och utskottet anser, i likhet med finansministern, attSverige inte bör genom en intern svensk regel avstå från en beskattningsrättsom förhandlats fram i dubbelbeskattningsavtal. Sexmånadersregeln medger, som tidigare nämnts,skattefrihet både vid flera anställningar och vid vistelser i flera länder. Ettslopande av kravet på fast driftställe skulle vid vistelser i flera länderytterligare öka sannolikheten för att skattskyldighet inte inträder i någotland. Utskottet är medvetet om att sexmånadersregeln ochettårsregeln med den utformning de fått i propositionen kan komma att innebäraproblem för företag, som vill flytta anställda mellan olika länder. Entillämpning av sexmånadersregeln förutsätter ju, som tidigare nämnts, attarbetsgivaren driver näringsverksamhet från fast driftställe i dessaländer,medan en tillämpning av ettårsregeln förutsätter vistelse i samma land.Anledningen till att sexmånadersregeln knutits till fast driftställe och ettårsregelnbegränsats till att avse vistelse i ett och samma land är att förhindra att eninkomst helt undandras beskattning, vilket kan inträffa bl. a. då denskattskyldige vistas så i varje land att skattskyldighet där aldrighinner inträda. Att utvidga reglernas tillämpning i enlighet medmotionärernas krav skulle medföra vissa olägenheter. Dessa ölägenheter vägerenligt utskottets mening tyngre än de sannolikt marginella fördelar man kanvinna med en villkorslös tillämpning av reglerna. Med hänsyn till att förslageti propositionen innebär en inte oväsentlig utvidgning av skattefriheten vidarbete utomlands finns det SkU1984/85:59 16 anledning att iaktta viss försiktighet. Då närmareerfarenheter vunnits av den praktiska tillämpningen kan det finnas anledningatt ompröva bestämmelserna. Utskottet vill också erinra om att kortare tjänsteuppdragi annat land inte medför att skattefriheten går förlorad och att man vidtveksamhet huruvida fast driftställe finns i arbetslandet, torde kunna undvikaomfattande utredningar genom att visa att man är skattskyldig där. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna3166, 3167 i denna del och 3168. Sjömansskatt enligt lagen (1958:295)om sjömansskatt är en definitiv källskatt, som tas ut av dem som är anställda iredares tjänst ombord på svenskt handelsfartyg. Med anställning på svenskthandelsfartyg likställs anställning på utländskt handelsfartyg som svenskredare förhyr i huvudsak obemannat, s. k. bare-boat charter, om anställningensker hos denne eller någon av honom anlitad arbetsgivare. Lön för vilken sjömansskatt skall erläggas utgör inteskattepliktig inkomst enligt kommunalskattelagen (KL) eller lagen om statliginkomstskatt (SIL). Sådan inkomst kan följaktligen inte heller omfattas av denskattefrihet, som enligt nuvarande ettårsregel medges vid anställning ombord påutländskt fartyg. Om sjömannen också har landinkomster sker vidinkomsttaxeringen inte någon sammanläggning med sjöinkomsten. Inte heller skervid sjömansbeskattningen någon sammanläggning av sjöinkomster från olikarederier. I propositionen uttalas att det finns skäl att ifrågasättaom sjömansskattesystemet bör bibehållas. En slutsats av de informella nordiskaöverläggningar som förts i denna fråga är att fördelar kan uppnås genom attinordna sjömännen i landskattesystemet. En närmare utredning i frågan aviserasi propositionen. I samband därmed förutskickas en förutsättningslös prövning avfrågan om beskattning av sjömän på utländska fartyg. I avvaktan på en sådan prövning föreslås i propositionenatt vid taxeringsåren 1986 - 1988 skall gälla en särskild sexmånadersregel vidombordanställ-ning på sådant utländskt fartyg som huvudsakligen går i s. k.oceanfart. Regeln skall gälla under förutsättning att anställningen sker hossvensk arbetsgivare. Den generella ettårsregeln resp. sexmånadersregeln skallenligt propositionen inte gälla ombordanställning på vare sig svenskt ellerutländskt fartyg. I motion 2731 begär m.fl. (m) attregeringen lägger fram förslag till nya skatteregler för sjömän ienlighet med de principer som redovisades i proposition 1981/82:217 och som bl.a. innebar att en ombord-anställds samtliga inkomster skulle läggas samman vidlandbeskattningen. I motion3169 framhåller () att den tillfälliga sexmåna- SkU1984/85:59 17 dersregeln för sjömän bör omfatta även bare-boat charter.1 sådant fall kan nämligen inte sexmånadersregeln tillämpas, eftersomskattskyldighet enligt sjömansskattelagen föreligger. Motionären anser ocksåatt sexmånadersregeln bör utvidgas till att omfatta svenska fartyg ioceanfart. framhåller i en skrivelse till utskottet bl.a. att bare-boat charter bör omfattas av den nya sexmånadersregeln och attregeln bör utvidgas till att gälla även s. k. inskränkt oceanfart dvs. fart iMedelhavet, och liknande. Av vad utskottet anfört framgår att frågan om enomläggning av sjömansbeskattningen och om beskattning av sjömän på utländskafartyg kommer att utredas . Yrkandet i motion 2731 fårdärmed anses vara tillgodosett. Vad beträffar yrkandet i motion 3169 vill utskottetframhålla att förslaget i propositionen om en särskild sexmånadersregel försjömän på vissa utländska fartyg i praktiken torde innebära en utvidgning avskattefriheten i förhållande till nuvarande ettårsregel. Ettårsregeln harnämligen på grund av sjömännens arbetsförhållanden haft ringa betydelse förandra än möjligen vissa befäl. Utskottet vill också erinra öm att nuvarandeettårsregel inte omfattar vare sig anställning ombord på svenskt fartyg ellerpå utländskt fartyg i s. k. bare-boat charter. Med hänsyn till att sjömansbeskattningensutformning kommer att utredas är utskottet inte berett att tillstyrka någonutvidgning i skattefriheten för sjömän utöver förslaget i propositionen ochavstyrker därför motionen. Mot de delar av propositionen, somutskottet inte behandlat särskilt, har utskottet inte funnit anledning tillerinran. Utskottet har inte heller något att invända mot författningsförslagen.I förtydligande syfte föreslår utskottet dock ett tillägg iövergångsbestämmelserna till taxeringslagen. Som framgår av den inledanderedogörelsen är den som inte är bosatt här skattskyldig för vissa inkomster medstark anknytning till . Vid beräkning av den taxerade inkomsten förinskränkt skattskyldiga medges i allmänhet varken allmänna avdrag (t. ex.avdrag för utgivet underhåll), extra avdrag för nedsatt skatteförmåga ellerkommunalt grundavdrag. En viss kompensation för uteblivet kommunalt grundavdragges dock genom att pension från den allmänna försäkringen endast beskattas tillden del den överstiger . Andra inkomster än de som är att hänföra tillviss kommun beskattas kommunalt efter en skattesats på . I motion 2360 av begärs en översyn avbeskattningsreglerna för svenska medborgare bosatta utomlands. SkU1984/85:59 18 pensionärer bosatta utomlands är missgynnade ibeskattningshänseende genom att de inte medges avdrag från pensionen förunderhåll till person i , trots att denne är skattskyldig för beloppet. Det är en internationellt vedertagen princip attavdragsrätten är begränsad för inskränkt skattskyldiga men att i gengäldskatteuttaget är lägre, detta främst på grund av kontrollsvårigheter. Utfalletför den enskilde till följd härav kan givetvis variera och i vissa fall gemindre önskvärda effekter. Utskottet finner dock ingen anledning att se överreglerna för beskattning av inskränkt skattskyldiga utan avstyrker motionen. 1 motion 1586 av () begärs en översyn av iutlandet verksamma svenskars situation och arbetsvillkor. Motionären pekar påolika problem i samband med utlandstjänstgöringen, bl. a. situationen förmedföljande make/maka, rätten till tjänstledighet, svårigheteratt tolkaettårsregeln vad gäller tillåtna uppehåll i , skatteplikt i försjukpenning som inträder i stället för skattefri inkomst enligt ettårsregeln,problem i samband med inskrivning i försäkringskassa vid återflyttningen till Sverigem. Utskottet vill framhålla vikten av att rekryteringen tillutlandsarbete på olika sätt främjas. Den nya sexmånadersregel som föreslås ipropositionen syftar till att underlätta för företagen att locka anställda tilltjänstgöring utomlands, bl. a. hänvisas där till rekryteringssvårigheter i detfall båda makarna har förvärvsarbete i . En kompensation skattevägen fördet inkomstbortfall och de merkostnader som kan bli följden av ena makensutlandstjänstgöring har därför ansetts motiverad. I propositionen föreslåsockså en regel som preciserar det antal uppehåll i , som kan ske utanatt skattefriheten går förlorad. Beträffande de fråpor som rör den allmänna försäkrinoenkan näm.nas att, genom vissa ändringar i lagen om allmän försäkring (AFL) undersenare år, rätten till sjukpenning under utlandsvistelse har begränsats. Sedanden gäller ett nytt bosättningsbegrepp i AFL, som innebär att densom avser vara utomlands avförs från socialförsäkringssystemetomedelbart vid utresan. (har dock beslutat att den som ärutsänd av statlig arbetsgivare liksom hans medföljande make och barn skallkvarstå i socialförsäkringssystemet under utlandsvistelsen.) Rätt till sjukpenningvid vistelse utomlands föreligger vidare fr.o.m. endast omförsäkrad insjuknar medan han utför arbete som ett led i en här i riketbedriven verksamhet. Sjukpenning torde därför inte längre kunna utgå vid sådananställning som innebär skattefrihet i . Vid återflyttning till Sverigegäller att sjukpenning kan utgå om man har ordnat arbete vidåterkomsten. I annat fall gäller den vanliga regeln att en ändring avsjukpenninggrundande inkomst träder i kraft först efter anmälan tillförsäkringskassa. I vissa fall kan försäkringskassa dock vägra inskrivning ombosättning inte anses föreligga i . Genom konventioner som Sverigeingått med andra länder kan delvis andra regler gälla. SkU1984/85:59 19 bosättningsbegreppet utreds f.n. av 1983 årsfolkbokföringskommitté (Fi 1983:04). Utskottet vill även erinra om att vissa frågor omtjänstledighet m. m. vid utlandsvistelse behandlades av arbetsmarknadsutskottethösten (AU 1984/85:1) vari bl. a. hänvisades till att dens. Ds C 1983:16, var föremål för beredning iregeringskansliet. Utredningen har bl. a. föreslagit aktiva informations- ocharbetsförmedlingsåtgärder för både statligt och privat anställda som övervägerutlandsanställning och som flyttar tillbaka till efter sådananställning. Med hänvisning till vad som ovan anförts anser utskottetnågon åtgärd med anledning av motionen inte erforderlig varför motionenavstyrks. Skatteregler m. m. vid arbete i annat nordiskt land Enligt den nuvarande nordiskakonventionen om social trygghet, som gällt , omfattasden som är bosatt i ett nordiskt land av socialförsäkringslagstiftningen ibosättningslandet. Från denna huvudregel gäller flera betydelsefulla undantag.Ett sådant är att den som är anställd för arbete i ett annat nordiskt land änbosättningslandet (med undantag för s. k. korttidsutsända) i princip omfattasav lagstiftningen i förstnämnda land när det gäller förmåner knutna tillförvärvsarbetet. Samtliga sociala avgifter, såväl arbetsgivarens somarbetstagarens egna. skall i dessa fall erläggas i sysselsättningslandet. Detgäller även avgifter för bosättningsanknutna förmåner. I exempelvis äralla löntagare skyldiga betala en avgift till folketrygden på sammanlagt drygt10% av inkomsten. Enligt det multilaterala dubbelbeskattningsavtal mellan denordiska länderna som gällt skall i normalfalleninkomst av enskild tjänst beskattas i anställningslandet. S. k. gränsgångare -person som bor och arbetar i kommuner utmed landsgränsen - beskattas dockenbart i bosättningslandet. För undvikande av dubbelbeskattning tillämparSverige credit-of-tax, vilket innebär att den utländska skatten avräknas.frånden svenska skatten på samma inkomst. I vissa fall kan dock den utländskaskatten på anställningsinkomsten bli högre än motsvarande svenska. Det gäller ifråga om bl. a. skattskyldiga som har underskott på fastighet eller ränteutgifteri som inte beaktas vid fastställande av den utländska skatten. Socialförsäkringsavgifterna omfattas inte avdubbelbeskattningsavtalet mellan de nordiska länderna. Avräkning såsom förutländsk skatt medges således inte för dessa avgifter. Inte heller har manansett att avdrag för sådana avgifter kan medges vid den svenska beskattningen.Frågan om avdragsrätt är dock inte avgjord i rättspraxis. I motionerna 480 av tredje vice talmannen (), 483 av (), 682 av och (båda s) och 959 av och (båda c) samt1216 av SkU1984/85:59 20 m. fl. (s) begärs olika åtgärder för att komma till rättamed de problem som finns på skatte- och avgiftssidan för svenskar som arbetar iannat nordiskt land. Motionärerna framhåller bl. a. att reglerna i vissaavseenden är så ofördelaktiga för de skattskyldiga att syftet med en fri ochöppen nordisk arbetsmarknad förfelas. har det förekommit ett omfattandearbetskraftsutbyte mellan de nordiska länderna. De olika hinder som funnits ide nationella lagstiftningarna mot att uppnå detta mål har genom samverkankunnat successivt avvecklas. I den senaste överenskommelsen om en gemensamnordisk arbetsmarknad betonas bl. a. att en flyttning mellanländerna skall kunna ske under på förhand kända och under socialt tryggaförhållanden. I dessa hänseenden hänvisar överenskommelsen till trygghetskonventionen. Vissa av de skatteproblem som kan uppstå för löntagare sombor i och arbetar i annat nordiskt land har utretts avskatteavräkningssakkunniga (B 1981:06). I betänkandet Ds Fi 1984:25 föreslår desakkunniga att man inför en rätt till allmänt avdrag för sådana obligatoriskaavgifter (t. ex. trygdeavgiften) som avses i den nordiskatrygghetskonventionen. Detta förslag har redan remissbehandlats och bemöttspositivt av remissinstanserna. En proposition i frågan förbereds. Beträffandede problem som uppstår på grund av att t. ex. underskott på villafastighet iSverige inte beaktas vid fastställande av den utländska skatten påanställningsinkomsten anser de sakkunniga, efter att ha övervägt olikaalternativ, att en tillfredsställande lösning på denna fråga endast kan nåsgenom överenskommelse mellan berörda stater eller genom harmonisering avlagstiftningarna. En internor-disk arbetsgrupp har till uppgift att söka finnaen lösning på problemet. Enligt vad utskottet erfarit kommer arbetsgruppen attpresentera en rapport i ämnet vid ett möte innevarande maj i . Av vad utskottet anfört framgår att de i motionernaaktualiserade frågorna är föremål för uppmärksamhet bl. a. inomregeringskansliet. Utskottet, som finner det angeläget att man i görligaste månundanröjer de hinder mot ett fritt arbetskraftsutbyte mellan de nordiskaländerna som nuvarande skatte-och socialförsäkringsregler innebär, förutsätteratt regeringen om möjligt lägger fram förslag ägnade att undanröja de olägenhetersom påtalas i motionerna. Någon särskild åtgärd med anledning av motionerna finnerutskottet f. n. inte påkallad och utskottet avstyrker följaktligen bifall tillalla motionerna. attriksdagen bifaller proposition 1984/85:175 i denna del och avslår motion1984/85:3167 yrkande 1, SkU1984/85:59 21 2. beträffande ettårsregeln attriksdagen bifaller propositionen i denna del och avslår motion 1984/85:3167yrkande 3 och motion 1984/85:3168, 3. he.trä{{ar\de sexmånadersregelnutom vad avser ombordanställning på fartyg attriksdagen bifaller propositionen i denna del och avslår motion 1984/85:3166 och1984/85:3167 yrkande 2, 4. beträffandesexmånadersregeln vid ombordanställning på fartyg att bifallerpropositionen i denna del och avslår motion 1984/85:3169, 5. beträffandeomläggning av sjömansbeskattningen att avslår motion 1984/85:2731yrkande 4, 6. beträffande utlandssvenskarssituation att avslår a) motion1984/85:1586 b) motion1984/85:2360, 7. beträffandeskatter och avgifter vid arbete i annat nordiskt land att avslårmotionerna 1984/85:480, 1984/85:483, 1984/ 85:682, 1984/85:959 och 1984/85:1216 attriksdagen med anledning av vad utskottet ovan anfört och hemställt antar de vidpropositionen fogade förslagen till a) lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), b) lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. c) lag om ändringi taxeringslagen (1956:623) med den ändringen att övergångsbestämmelsenerhåller följande som utskottets förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag Denna lag träder i kraft Denna lag träder i kraft 1985 och tillämpas första gångenvid Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), (). (), (), EgonJacobsson (s), (), (), (),(). (), (), ()och (). SkU1984/85:59 22 Ändrat bosättningsbegrepp (mom. 1 och 8 a i motsvarandedel) (), (), KjellJohansson (fp), () och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som på s. 13 börjar med "'Utskottet anser" och på s. 14slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Den nuvarande treårsregeln är huvudsakligen riktad motskenbosättningar utomlands. Förslagen i propositionen som också huvudsakligenär riktade mot skenbosättningar utomlands och därmed sammanhängande former avinternationell skatteflykt, är dock så utformade att de får verkningar, somsträcker sig längre än så, vilket också påpekats av lagrådet. Skattemässigåterbosättning inträder enligt förslaget så snart någon som varitbosatt här får väsentlig anknytning till . Vissa omständigheter t. ex.innehav av fritidsfastighet här, svenskt medborgarskap, ekonomiska intressenhär, vistelse utomlands av hälsoskäl - torde enligt utskottets mening kunnaföreligga utan att fråga är om skatteflykt. Den som av olika skäl väljer attlämna skall också rimligen ha rätt att göra det utan att därför behövaför all framtid klippa av alla band med . Det kan inte heller vara någotsvenskt allmänt intresse att så måste ske.