bet · G801BoU13 · 1984-12-31 00:00:00 — I budgetpropositionen erinras om attriksdagen tidigare anmodat regeringen att redovisa hur förtida inlösen skullekunna ske. har redovisat sin syn på frågan ochdärvid bl. a. funnit skäl föreligga för en verksamhet med förtida inlösen avbl. a. vissa av de låneformer som nämnts i motion 2246 (c). Enligt vad utskottet erfarit kommer bostadsdepartementetatt i samarbete med , ochriksrevisionsverket ytterligare överväga hur ett system med förtida inlösenskall utformas. Avsikten är att regeringen senast budgetpropositionskall lämna förslag i frågan. Utskottet förutsätter att så sker och villunderstryka vikten av att förslaget föreläggs utan ytterligaretidsutdräkt. I avvaktan på pågående överväganden bör inte nu göra deti motion 2246 (c) yrkande 2 förordade tillkännagivandet. 4.5 Vissa förutsättningar och villkor för statligabostadslån m. m. Under denna rubrik behandlarutskottet 17 motionsyrkanden i vilka förs fram förslag om ändringarhuvudsakligen i bostadsfinansieringsförordningen (BFF). Inledningsvisbehandlar utskottet motion 2707 (m) yrkande 12 vari BoU1984/85:13 24 hemställs att beslutar att systemet medproduktionskostnadsan-passad belåning (pk-beiäning) avskaffas fr. o. m. den 1juli 1985. 1 motion 2139 (m) anges att minskningen på räntebidragsanslaget blir100 milj. kr. om pk-långivningen avskaffas. Pk-belåningen, som tillämpas vid nybyggnad av andra hus änstyckebyggda småhus, innebär att lån och räntebidrag kan baseras på den faktiskaproduktionskostnaden i stället för på det schablonberäknade låneunderlaget. 1 motion 2139 (m) anförs att pk-belåningen leder tillsämre kostnadsmedvetande hos byggherrar och att systemet resulterat i ökadekostnader. Ett avskaffande av pk-belåningen behöver enligt motionärernasuppfattning inte leda till ökade boendekostnader eftersom effektivareproduktion och ändrade byggnormer kan kompensera effekterna av en slopadpk-be-låning. Enligt utskottets uppfattning kan finnas fog föruppfattningen att systemet med pk-belåningen medför att låntagaren blirrelativt okänslig för ändringar i produktionskostnadsnivån. Det kan dock hävdasatt belåningsmetoden är en förutsättning för att många projekt över huvudtaget skall kunna förverkligas med tanke på de s. k. överkostnaderna. Utskottetvill i sammanhanget erinra om att metoden för fastställande av tidskoefficientenändrades och att tilldelats tillfälligaresurser för att utreda formerna för en utvidgad kostnadsuppföljning så attbegränsningen av uppräkningen av tidskoefficienten inte kompenseras viapk-belåningen. Enligt vad utskottet erfarit kommer senareunder att redovisa resultatet av sitt uppdrag. Slutligen bör erinrasom att regeringen har beslutat att uppräkningen av tidskoefficienten skallbegränsas till . Som framgår av vad nu anförts har olika åtgärder vidtagitsi avsikt att begränsa ökningarna och byggkostnaderna. Resultatet av vissapågående överväganden m. m. bör avvaktas. Utskottet avstyrker sålunda motion2707 (m) yrkande 12. Markvillkoret i samband med statlig bostadslångivninginnebär enligt huvudregeln att bostadslån i princip endast beviljas om kommunhar förmedlat den mark på vilken byggnadsföretaget skall genomföras. Bostadslånfår dock lämnas även i annat fall om kommun tillstyrkt det. Från huvudregelngäller vissa undantag från markvillkoret i saneringsområden. Under vissförutsättning gäller inte villkoret om ansökan om lån ges in före den I juli1985. Inte heller gäller villkoret för ny- och ombyggnad av styckebyggda småhusi ärenden som kommer in till förmedlingsorganet i kommunen före utgången avjuni 1987. 1 motionerna 2152 (c) yrkande 1, 2707 (m) yrkande 18såvitt nu är i fråga och 2801 (fp) yrkande 13 föreslås att markvillkoret heltavskaffas. 1 m-motionen föreslås markvillkoret avskaffas fr. o. m. den I juli1985.1 denna motion anförs att syftet bl. a. med markvillkoret är att starktförsämra BoU1984/85:13 25 för enskilt byggande. I c-motionen framförs uppfattningenatt markvillkoret bromsar bostadsbyggandet och att det inte fyller någonviktig funktion. 1 fp-motionen hävdas att förhållandena på bostadsmarknaden harförändrats avsevärt sedan markvillkoret infördes. Utskottet kan inte dela motionärernas uppfattning om detlämpliga i att avskaffa markvillkoret. Utskottet har tidigare och senast våren1984 (BoU 1983/84:23 s. 22) haft att behandla motioner i vilka yrkats attmarkvillkoret helt skulle avskaffas. Utskottets majoritet (s, c, fp, vpk) haravstyrkt dessa förslag. Inte heller nu finns tillräckliga skäl tillstyrkamotionerna. Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att kommunerna, somtillagts väsentliga uppgifter avseende bostadsförsörjningen, också ges reellamöjligheter att genomföra bostadsbyggnadsprogrammen. Markvillkoret är ettinstrument bland flera när det gäller möjligheterna för kommunerna attförverkliga den bostadspolitiska målsättningen. Utskottet kan inte dela vad imotionerna framförts som motiv för yrkandet att avskaffa markvillkoret.Motionerna 2152 (c) yrkande 1, 2707 (m) yrkande 18 såvitt nu är i fråga och2801 (fp) yrkande 13 avstyrks. I motion 2707 (m) yrkande 18 såvitt nu är i frågahemställs att konkurrensvillkoret avskaffas. Bostadslån för nybyggnad av annat hus än småhus som skallbebos av lånesökanden utgår i princip endast om byggnadsarbetena upphandlatsgenom infordrande av anbud och genom prövning och antagande av anbud utanföregående förhandling med anbudsgivare; det s. k. konkurrensvillkoret. Beträffande konkurrensvillkoret finns anledning hävdauppfattningen att detta låneförbehåll ökar kommunernas möjligheter att aktivtta det ansvar för bostadsförsörjningen de tilldelats. Utskottet kan inte delamotionärernas mening om att villkoret skall avskaffas. Motion 2707 (m) yrkande18 såvitt nu är i fråga avstyrks. Bostadslån till nybyggnad efter brandskada behandlas imotion 652 (m). Som motionären redovisar gäller enligt bostadsstyrelsenstillämpningsföreskrifter att när bostadslån till ombyggnad efter brandskadabeviljas ersättning från försäkringsbolag skall frånräknas den ibostadslåneärendet godkända kostnaden. Någon regel om avräkning finns inte vidnybyggnad efter brand. Motionären anser att även i nybyggnadsfallen ersättningfrån försäkringsbolag skall frånräknas. Utskottet finner det rimligt att samma ordning tillämpas isåväl nybyggnads- som ombyggnadsfallen. Enligt vad utskottet erfarit avserbostadsstyrelsen komplettera regelsystemet i enlighet med vad i motionenförordats. Det i motionen begärda tillkännagivandet tjänar därmed inget reelltsyfte varför utskottet avstyrker motion 652 (m). Vad i motionen föreslagitskommer sålunda att tillgodoses utan någon åtgärd. I motion 910 (m) förordas ett förtydligande avbostadsfinansieringsförordningen (BFF) i avsikt att uppnå en reducering avbostadslån vid bene- BoU 1984/85:13 26 fikaförvärv m. m. 1 motionen anförs att exempel finns där kommun genom bidrag ochränte- och amorteringsfritt lån i praktiken skänkt tomter till de presumtivahusägarna. Motionären hävdar att det kan anses att tomterna är en gåva frånkommunen. 1 formell mening beräknas dock "kostnaden" för tomten närbostadslånet bestäms. Låntagarna erhåller sålunda ett statligt bostadslån t. o.m. förenat med räntebidrag för kostnader de inte haft. Enligt motionärensuppfattning kan det inte ha varit avsikten att så skulle kunna ske.Uppenbarligen bör gällande förordning ändras så att det inte längre blirmöjligt att erhålla bostadslån som inte motsvaras av någon reell kostnad. Utskottetvill anföra följande. Som anges i motionen har i tillämpningsföreskrifternatill 27 § BFF angivits att reducering av bostadslån skall göras vid benefiktförvärv t. ex. genom gåva. Innebörden av 27 § är att hindra att egnahemsägarefår mer i lån än vad som behövs för att täcka den verkliga kostnaden. 1 dettasammanhang kan erinras om att på förslag av civilutskottet (CU1982/83:22) medverkat till en ändring av BFF så att det numera inte är möjligtatt få bostadslån för styckebyggda småhus med högre belopp än som behövs förattlånet tillsammans med underliggande kredit skall motsvara produktionskostnaden.Vad i motionen tas upp ger sålunda uttryck för samma principiella uppfattning;bostadslån skall inte utgå om lånet inte avser att täcka en verklig kostnad.Förtydliganden har som framgått ovan tagits in i BFF om reducering avbostadslån vid vissa benefika förvärv. Svårigheter kan vara förknippade bl. a.med att avgöra huruvida vissa lånekonstruktioner i realiteten kommer att geupphov till kostnader för låntagaren. Det är därför enligt utskottetsuppfattning angeläget att vissa ytterligare överväganden vidtas i avsikt attså långt möjligt motverka att den situation som beskrivs i motionen uppstår.Vad utskottet nu med anledning av motion 910 (m) anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottet förutsätter att om så befinnslämpligt åtgärder i linje med vad nu förordats vidtas utan någon ytterligareredovisning till . 1två motioner motionerna 1136 (s) och 2141 (s) behandlas finansieringen avkostnader för parkeringsplatser och garage. 1 den förstnämnda motionen föreslås en ändring av nuvarandebestämmelser så att bostadsfinansieringssystemet anpassas för att de boendeinte skall belastas med orimligt höga kostnader för parkeringsplatser. 1 densistnämnda motionen begärs en översyn av BFF så att vid ombyggnad avflerbostadshus garage blir belåningsbart. Medanledning av en motion (s) begärde (CU 1980/ 81:29) enöversyn av lånereglerna för garage i avsikt att samordna dessa regler för olikaupplåtelseformer. Med anledning av begäran gjordes vissa ändringar iBFF. Utskottet är inte berett att nu förorda ytterligare ändringar ibestämmelserna om garage. Motionerna 1136 (s) och 2141 (s) avstyrks. BoU1984/85:13 27 Frågan om konstnärlig utsmyckning ibostadsområden tas upp i motionerna 1477 (s) och 2672 (vpk). I båda motionernaföreslås en höjning av det schablonmässigt beräknade tillägget som enligt BFFkan utgå till konstnärlig utsmyckning och gestaltning. Statens stöd till konstnärlig utsmyckning behandlades avbostadsutskottet (BoU 1983/84:23 s. 28-29). Efter att ha redovisat vadi en motion (s) anförts om skäl för ett ökat statligt stöd till konstnärligutsmyckning i bostadsområdena anförde utskottet följande. Enligt 10 § förordningen (1978:384)om beräkning av låneunderlag och pantvärde för bostadslån får i fråga omflerfamiljshus och vissa småhus ett tillägg till låneunderlaget vid ny- ochombyggnad göras för skälig kostnad för konstnärlig utsmyckning ellergestaltning med högst . Av tillgängliga uppgifterframgår emellertid att denna möjlighet endast utnyttjats i mindre omfattning.Enligt en av genomförd undersökning utnyttjades sålundalångivningen till konstnärlig utsmyckning och gestaltning för perioden19761978 endast till av ett maximalt utnyttjande. Det finns enligt utskottets uppfattning mot bakgrund av deovan lämnade uppgifterna anledning att göra en översyn av gäUandefinansieringsbestämmelser avseende den konstnärliga utsmyckningen m. m. i vårabostadsområden. Denna översyn bör i enlighet med vad som föreslås i motion2416 (s) syfta till att som ett komplement till den nuvarande långivningeninföra ett bidrag för konstnärlig utsmyckning m. m. En utgångspunkt för övervägandenai denna del bör enligt utskottets mening vara att det statliga bidraget skallförutsätta ekonomiska insatser också från berörda bostadsföretag och/ellerkommuner. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att som förutsättning förde beslutade statliga bidragen för vissatillgänglighetsskapande åtgärder gäller att kommunen förbinder sig att lämnaett bidrag. Även i den avlämnade propositionen 1983/84:145 bil. 2 harföreslagits ett statligt bidrag under förutsättning att kommunerna bidrar medett belopp som är minst lika stort som det statliga bidraget. Detta förslagbehandlas nedan (avsnitt 4.14.1). Den nu förordade översynen bör ske skyndsamtoch regeringen bör för redovisa sin syn på hur frågan börlösas. Utskottet vill i detta sammanhang också betona vikten av att berördamyndigheter på ett aktivt sätt medverkar till en bättre information om gällanderegier för konstnärlig utsmyckning m. m. Vad utskottet med anledning av förslaget i motion 2416 (s)anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Frågan om stödet till konstnärlig utsmyckning behandlas med anledning av nu nämnda beslut i budgetpropositionen (bil. I propositionen anförs att föreslagit en höjning avdet maximala beloppet för lånetillägg till /m primär bruksarea och görsbedömningen att det statliga stödets storlek inte är den enda, eller kanske ensden främsta förklaringen till att stödet utnyttjas dåligt. Möjligheten atterhålla s. k. produktionskostnadsanpassad belåning gör enligt föredragandestatsrådets uppfattning att lånetillägget för konstnärlig ut- BoU1984/85:13 28 smyckning inte utgör taket för vad som kan finansieras medstatligt bostadslån. Mot denna bakgrund och med hänsyn till detstatsfinansiella läget förordas ingen höjning av det statliga stödet tillkonstnärlig utsmyckning. Även om stor hänsyn bör tas till vad i budgetpropositionenanförts främst om det statsfinansiella läget kan erinras om vad i motion 1477(s) angivits om den relativt begränsade kostnadsökning som väntas bli följdenav en höjning av lånetillägget i enlighet med förslag. Denrelativt begränsade ökningen av de samhälleliga kostnaderna i form avbostadslån och räntebidrag får ge vika vid en jämförelse med det angelägna iatt tillföra våra bostadsområden konstverk m. m. som skänker liv åt miljön. Som anförs i motion 1477 (s) kan den förordade höjningenav lånetillägget anses vara en första åtgärd. När resultatet av vadmotionärerna och utskottet förordat föreligger kan finnas anledning att återaktualisera frågan. Utskottet förutsätter att regeringen fortlöpande följerutvecklingen och lämnar förslag till eventuella ytterligare åtgärder. Vad i motionerna 1477 (s) och 2672 (vpk) föreslagits omhöjningen av det maximala lånetillågget till . per m- primär bruksareasamt om vissa ytterligare åtgärder bör som sin mening ge regeringentill känna. Den av motionärerna och utskottet nu förordade höjningen avlånetillägget bör gälla i låneärenden i vilka preliminära beslut fattas efterden . Ändringar i bostadsfinansieringsförordningen begärs ocksåi motionerna 2707 (m) yrkande 3, 2669 (m) yrkande I och 2152 (c) yrkande 10. I motion 2707 (m) yrkande 3 föreslås ett riksdagenstillkännagivande om att staten vid ombildning av fastighet från hyresrätt tillbostadsrätt skall erbjuda bostadsrättsföreningarna rätt att överta befintligabostadslån. Enligt bestämmelser i kan bostadslån övertas försådana förvärv som en bostadsrättsförening gör vid ombildning från hyresrätttill bostadsrätt. Låneandelen blir den för bostadsrättsföreningar gällande. som hade att behandla ett motsvarandemotionsyrkande (BoU 1983/84:23 s. 22) avstyrkte då enhälligt yrkandetmed hänvisning till gällande ordning. Utskottet, som vidhåller sitt nu redovisadeställningstagande, finner det rimligt att även vid ombildning från hyresrätttill bostadsrätt låneandelén bestäms enligt vad som eljest gäller förbostadsrätter. Motion 2707 (m) yrkande 3 avstyrks. I 64 § bostadsfinansieringsförordningen (BFF) finns reglerom förmedling av bostäder när statliga bostadslån utgår. a. anges attbostadslån avseende flerfamiljshus och småhus som upplåts med hyresrätt kommeratt beviljas och får övertas endast om lånesökanden tillförsäkrar kommunen rättatt förmedla upplåtelse av bostäder. kan på kommunens begäranbesluta att den nu beskrivna ordningen skall gälla. BoU 1984/85:13 29 Imotion 2669 (m) yrkande I föreslås att 64 § BFF upphävs. uppfattning finns goda skäl att på olika sätt göra det möjligt förkommunerna att inom ramen för det ansvar för bostadsförsörjningen detillagts föra en aktiv politik vid förmedling och fördelning avnytillkommande och ledigblivna lägenheter. För att förverkliga en sådan politikhar som bl. a. framgår av motionen olika åtgärder vidtagits. Med exempel frånStockholm anför motionärerna att praktiskt taget alla lediga lägenheter utomdirekta byten ställs till bostadsförmedlingens förfogande. Detta perspektivinger enligt motionärerna oro. Utskottet kan inte dela denna uppfattning. Enaktiv bostadsförmedling är ett viktigt inslag när det gäller attförverkliga målsättningen om en social bostadspolitik; en politik som utskottetansett och fortfarande anser bör vägleda olika bostadspolitiska reformer. Dennärmare uttolkningen av denna politik har som framgått ovan anförtrottskommunerna. Utskottet finner bl. a. mot bakgrund av vad nu anförts inte skälförorda den ändring av BFF som motionärerna föreslår. Motion 2669 (m) yrkande Iavstyrks sålunda. Kommunsansvar för förlust på bostadslån på småhus och fördelningen av uppkomnaförluster mellan stat och kommun tas upp i motion 2152 (c) yrkande 10. Enligt19 § BFF utgår bostadslån för småhus som skall bebos av låntagaren endast omkommun åtar sig att, om förlust uppkommer på lånet, svara gentemot staten försådan förlust intill ett belopp som motsvarar av låneskulden vidförlusttillfället. Enligt föreskrift till paragrafen ansvararkommun i första hand för uppkommen förlust. Motionärernaföreslår att borgensåtagandet utformas så att staten och kommunerna solidarisktsvarar för 60 resp. av den verkliga förlusten. Utskottethar erfarit att vid överläggningar med tagitupp frågan om det kommunala ansvarstagandet bl. a. i samband med exekutivaauktioner. Resultat av dessa överläggningar bör avvaktas, varför utskottetavstyrker bifall till motion 2152 (c) yrkande 10. Slutligenbehandlas i detta avsnitt sex motioner i vilka föreslås att den låneverksamhetsom administrerar skall ges ökad omfattning eller atttidigare avskaffade låne- och bidragsformer skall införas. Ettåterinförande av vinterbidragen begärs i motion 930 (s) motiveringen föryrkandet återfinns i motion 929 (s). Bidragen hade främstsysselsättningspolitisk karaktär. Ett motiv för att avskaffa dem angavs i 1977års budgetproposition vara att det inom ramen för bostadslångivningen fannsandra instrument att begränsa säsongsvariationerna i byggandet.Bostadsstyrelsen har förordat att vinterbidrag av administrativa skälåterinförs för styckebyggda småhus. Detfinns enligt utskottets uppfattning inte tillräckliga skäl för attförorda att vinterbidragen åter införs. Vad anfördes i frågan får BoU1984/85:13 30 alltjämt anses äga giltighet. Motion 930 (s) avstyrks.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att ett s. k. vintertillägg kan utgåmed hänsyn till tidpunkten för när byggnadsarbetena påbörjas. Ett återinförande av mark- och tomträttslånen föreslås imotion 2159 (vpk). Dessa båda låneformer avskaffades vid halvårsskiftet 1981.Utskottet som fiera gånger tidigare och (BoU 1983/84:23 s. 35)haft att behandla motioner (vpk) i vilka föreslagits ett återinförande avlåneformerna har inte funnit tillräckliga skäl föreligga att tillstyrkaförslagen. Utskottet vidhåller sin uppfattning. Motion 2159 (vpk) avstyrks. Bostadslångivningen till renskötande samer tas upp imotion 912 (c). Yrkandet i motionen är att som sin mening bör geregeringen till känna vikten av att renskötande samefamiljer fårlånemöjligheter för mer än en bostad med fullgod standard. Som i motionen anförts fanns till halvårsskiftet 1982vissa speciella regler inom det bostadspolitiska stödsystemet som tog sikte påsamernas och övriga fjällbors bostadsförhållanden. a. kunde de iundantagsfall få förbättringslån för att bygga en ersättningsbostad närbostadsbehovet lämpligen inte kunde tillgodoses på annat sätt. I avsikt attsnabbt lösa samernas bostadsfråga föreslogs budgetpropositiontidsbegränsade förbättringar i stödsystemet. De särskilda reglerna upphördesom ovan framgått . Utskottet vill anföra följande. Självfallet har samer ochövriga fjällbor samma rätt till goda bostäder som andra människor i vårt land.Emellertid finns anledning för anslutning till en uppfattning som innebär attlösningen av dessa gruppers bostadsfråga får ske inom ramen för detbostadslån-givningssystem som finns för befolkningen i övrigt. Utskottetförutsätter att berörda kommuner i sin bostadsförsörjningsplanering ägnaruppmärksamhet åt den av motionären aktualiserade frågan. Utskottet är inteberett föreslå göra det i motionen begärda tillkännagivandet. Motion912 (c) avstyrks med hänvisning härtill. 1 motion 392 (c) begärs förslag till ändrade lånereglervid förvärv av befintliga egnahem. Motionärerna förordar förbättradefinansieringsförutsättningar så att bostadslån kan ges även till mindregenomgripande upprustning av småhus samt vid förvärv av äldre småhus. Enligtderas uppfattning bör lånebestämmelserna ändras så att även de som köper äldresmåhus kan erhålla statliga lån. Sistnämnda fråga har också tagits upp avbostadsstyrelsen i anslagsframställningen för /86. Med anledninghärav behandlas den i budgetpropositionen (bil. 13 s. 36 och 39-40). I budgetpropositionen erinras om att fleragånger tidigare och (BoU 1983/84:23 s. 21) behandlat förslag omstatliga lån vid köp av äldre småhus och därvid avvisat förslagen medhänvisning till möjligheterna att på kreditmarknaden få långfristiga lån förändamålet. Enligtföredragande statsrådet finns med anledning av vad bostadssty- BoU1984/85:13 31 relsen anfört inte anledning ompröva tidigareställningstaganden. Även utskottet vidhåller sitt ställningstagande i frågan.Som utskottet i enighet framhöll bör berättigade lånebehovtillgodoses på kreditmarknaden. De ändringar i reglerna för bostadslån vidombyggnad som beslöts bl. a. i samband med införandet avbostadsförbättringsprogrammet får anses i allt väsentligt tillgodosemöjligheterna att erhålla bostadslån till mindre omfattande ombyggnader. Motion392 (c) avstyrks med hänvisning till tidigare ställningstaganden och till vadnu anförts. I motionerna 1499 (c) och 2151 (s) anhängiggörs frågan omlån m. m.för att öka tillgången på och upprustningen av fritidshus. 1 c-motionen föreslås förmånliga lån för upprustning avprivata fritidshus. I ett yttrande till kulturutskottet (BoU1983/84:3 y) behandlade bostadsutskottet ett motionsyrkande (c) av sammalydelse som det nu aktuella. , som erinrade om att betydandestatliga insatser inom turist- och rekreationssektorn gjorts, framhöll att stödinom ramen för intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser i glesbygder(IKS) utgått bl. a. till restaurering och upprustning av enskilda uthyrningsstugor.Vidare anförde bostadsutskottet att statliga insatser för utbyggnad ochkompletteringar av turistanläggningar kommit till stånd delvis med statligamedel. kan tillägga att inom ramen för glesbygdsstödet såvälavskrivningslån som kreditgarantier utgått till sådana fritidshus sombehandlas i motion 1499 (c). Utskottet avstyrker med hänvisning till vad nu anförtsmotionerna 1499 (c) och 2151 (s) den sistnämnda motionen såvitt nu är i fråga. Förutom lånefrågan förordas i motion 2151 (s) en översynav reglerna för planbeslämmelser för byggande av fritidshus. Vad rör den i motion 2151 (s) aktualiserade frågan omplanbestämmelserna är detta främst en fråga. Åtgärder av det slagmotionärerna förordar är dessutom alltför oprecisa för att kunna läggas tillgrund för en begäran. För övrigt bör erinras om att våren1985 kommer att föreläggas förslag om en ny plan- och bygglag. 1 detta förslagkan bl. a. den av motionärerna aktualiserade planfrågan komma att behandlas.Utskottet avstyrker sålunda motion 2151 (s) även såvitt nu är i fråga. 4.6 Statlig finansiering av vissa gatukostnader I budgetpropositionen (bil. 13, s.18 och 43 44) föreslås medge att statligt stod lämnas förfinansiering av gatukostnader i enlighet med vad i regeringsprotokolletförordats. Regeringsförslaget innebär sammanfattningsvis följande. Lån förfinansiering av gatukostnader föreslås lämnas för småhus som bebos permanent avägaren. Lånet föreslås normalt motsvara av den avgift kommunen tar ut förgatukostnader under förutsättning att avgiften överstiger . BoU 1984/85:13 32 teringstidenför lånen som skall amorteras enligt annuitetsprincipen föreslås vara 25 år.Som säkerhet för lånet skall ställas propriebor-gen. Lånet får inteövertas om fastigheten byter ägare.