bet · G801UbU32 · 1984-12-31 00:00:00 — Motionärerna erinrarom vad som i denna fråga uttalades i den forskningspolitiska propositionenvåren 1984 och till vilket uttalande utskottet anslöt sig, nämligen att dengrundläggande och långsiktiga forskningen behövde förstärkas i relation tillden kortsiktigt inriktade sektorsforskningen. Motionärerna nöjer sig nu intemed delta uttalan- UbU1984/85:32 10 1 den förstnämnda motionen begärs en plan föröverförande av forskningsresurser och forskningsansvar frän sektorsorganentill högskolan och forskningsråden. 1 den senare förordas att en förstärkningav såväl fakul-letsanslag som forskningsrådens resurser bör ske päsektorsorganens bekostnad. och regeringens styrning av forskningensinriktning bör nämligen, menar motionärerna, först och främst utövas genomanslag och inrättande av professurer. Utskottet delar motionärernas uppfattning så långt att detföreligger ett behov att stärka den grundläggande och långsiktiga forskningeninom högskolan i förhållande till kortsiktigt inriktad sektorsforskning. Ettsätt att tillgodose detta behov är all öka de resurser som går direkt tillhögskolan och forskningsråden. Utskottet erinrar om att huvuddelen av denytillkommande resurserna som föreslagits i den forskningspolitiska propositionenunder det förra anvisades till grundläggande forskning inomutbildnings- och jordbruksdepartementens områden. Vidare angavs i propositionenatt någon besparing enligt huvudförslaget inte skulle göras för budgetåren1984/851986/87. I nu föreliggande budgetproposition föresläs inrättandet avett tiotal nya professurer. Ett annat sätt att förändra balansen mellan dengrundläggande forskningen inom högskolan och sektorsforskningen är alt föraöver medel till högskolan frän anslagen till sektorsorganens FoU-verksamhet.Detta är enligt utskottets uppfattning en komplicerad process, som kräver tid.Utskottet vill bl. a. peka på att den verksamhet som betecknas som sektoriellforskning rymmer betydande inslag av utvecklings- och utredningsarbete somframför allt bör bedrivas inom berörda myndigheter i nära kontakt medhögskoleforskare snarare än inom högskolan. När det gäller sektorsorganensansvar för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden konstaterade föredragandestatsrådet i den forskningspolitiska propositionen att detta varierade ochstatsrådet avsäg inleda överläggningar härom med berörda organ. Utskottet harerfarit att dessa nu äger rum. Utskottet kan mot bakgrund av de nu redovisadeförhållandena inte tillstyrka förslagen i motionerna 1984/85:791 yrkande 17 och1984/ 85:2818 yrkande 34. Arbetet med att förändra relationerna mellan sektorsforskningoch högskoleforskning så att högskolans egna resurser ökas i förhållande tillsektorsorganens bör ske i sädan takt att inte alltför stora svängningar uppståri organisation och planering. Utskottet utgår från att regeringen återkommer idenna fråga i den forskningspolitiska propositionen under /87och då redovisar resultatet av de åtgärder som vidtagits. Med det anförda avstyrker utskottet de båda förevarandemotionsyrkandena. 1 motion 1984/85:725 (vpk) yrkande3 hemställs att av regeringen begären översyn av reglerna föruppdragsforskning i avsikt att oväld UbU1984/85:32 11 Motionärerna reagerar mot somliga forskaresmöjligheter till dubbelarbete och att andra forskare arbetar pä näringslivetsvillkor. Deras disputationer, påstås det i motionen, sker innanför stängdadörrar, sä snart uppdragsgivaren bedömer att offentlighet kan vara honom tillförfång. Motionärerna begär att som sin mening skail ge regeringentill känna att offentlighetsprincipen skall gälla för allt forskningsarbete sombedrivs inom och/eller med ianspräktagande av resurser från högskolor ochuniversitet (yrkande 4). Utskottet, som konstaterar att motionärerna har kommit inpä frågor rörande uppdragsforskning och högskoleforskares rätt att habisysslor, vill med anledning av motionen anföra följande. Frågan om samverkan mellan näringslivet och statligforskningsverksamhet behandlades av i anledning av denforskningspolitiska propositionen . Utskottet instämde i vad ipropositionen hade anförts om betydelsen av samverkan mellan högskolansforskning och det svenska näringslivet. Högskolan borde, anförde utskottet,utöver sin uppgift att utföra den inomvelenskapligt motiverade forskningenäven i viss mån vara utförande organ i vad gäller t. ex. långsiktigkunskapsuppbyggnad för bl. a. industrins behov och även i vad gäller merkortsiktiga behov av industriell forskning (UbU 1983/84:28 s. 36 ff.).Utskottet vill sålunda erinra om vad i principiellt hänseende anfördes i frågani den då aktuella propositionen av föredragande statsrådet och av utskottetunder det förra . Mot bakgrund av vad som sägs i förevarande motion villutskottet framhålla att högskolan för att fullgöra sin uppgift behöver närakontakt med samhällslivet, såväl med den offentliga som den privata delendärav. Det kunnande och de erfarenheter som finns inom högskolan stimulerarnäringslivets utveckling som kunskaper och erfarenheter inomnäringslivet och näringslivels behov av nytt kunnande och nya produkter stimulerarutvecklingen inom högskolan. Enligt vad utskottet har erfarit pågår inomregeringskansliet diskussioner om en översyn av reglerna föruppdragsforskning. När det gäller högskoleforskares verksamhet vid sidan avsin tjänst, vill utskottet erinra om 6 kap. 1 § lagen om offentlig anställning.Där föreskrivs bl. a. att arbetstagare ej får inneha anställning eller uppdrageller utöva verksamhet, som kan rubba förtroendet till hans eller annanarbetstagares opartiskhet i tjänsteutövningen eller skada myndigheternasanseende. Inom bereds ett förslag tillriksdagen om högskolelärares rätt till bisysslor. Beträffande insyn i högskolans verksamhet delar utskotteti huvudsak motionärernas uppfattning om öppenhet. I vissa fall av externfinansierad forskning kan det varamotiverat att det i avtal med extern finansiär regleras frågor om bl. a.sekretess och immateriella rättigheter. Sådana överenskommelser syftar tillatt skapa ett för- Rätlelse: S. 13, utskottets hemställan 4. Står: motion1984/85:2818 Rättat fill: mofion 1984/85:2822 UbU1984/85:32 12 troendefullt förhållande mellan företaget och berördlärare eller högskoleenhet och bör avse utveckling av produkter och liknande.Självfallet måste doktorsavhandlingar liksom vara offentligttillgängliga. Utskottet erinrar om vad i högskoleförordningen föreskrivs omdoktorsavhandlingars tillgänglighet och tillkännagivande av disputation (se 8kap. 31 och 32 §§ nämnda förordning). Med hänvisning till vad utskottet nu anfört omuppdragsforskning och offentlighet i forskningsarbete inom högskolan avstyrkerutskottet motion 1984/85:725 yrkandena 3 och 4. I motion 1984/85:519 (c) hemställsom åtgärder från statsmakternas sida för att främja tillkomsten av ettutvecklingsområde för bioteknik i sydvästra delen av . Det börske i samarbete med , , och kommuner.Motionärerna hänvisar till att det i denna region finns en rad institutionersom är en lämplig bas för ett utvecklingsområde för forskning, teknikutvecklingoch industri på det biotekniska området, såsom samt AlfaLavals och Astras forskningscentra. har len rapport (1984:5)"Bioteknik förutsättningar för nationell samverkan" studeratförutsättningarna dels för en svensk forskningsstrategi på bioteknikområdet,dels en broslagning mellan högskola och industri inom området. Rapporten mynnarut i ett förslag om inrättande av en samarbetskommitié med företrädare för ,berörda forskningsfinansiärer, forskare och industri. Förutom kunskapsöverföringmellan högskola och näringsliv inom bioteknikområdet avses kommittén även kunnabehandla förslag till konkreta åtgärder och initiativ som avser forskning ochutbildning inom bioteknik. Utskottet har med det anförda velat peka pä att detnaturligen ankommer på ansvariga och berörda forskningsorgan att ta deinitiativ till åtgärder som bedöms ändamålsenliga. bör inte uttalasig för uppbyggnad eller lokalisering av s. k. forskarby. Utskottet avstyrkerhärmed motionen. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffande inrättande avdoktorandtjänster vid högskoleenhe terna attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 och med avslag på motion1984/85:2818 yrkande 35 i denna del godkänner vad som har förordats ipropositionen, 2. beträffandebestämmelser för doktorandtjänster attriksdagen avslår motion 1984/85:2818 yrkande 36, 3. beträffandehandledning m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:2818 yrkande 35 i denna del, 4. beträffandeutredningsarbete avseende vissa kostnader vid ex- UbU1984/85:32 13 term finansierad verksamhet inom högskolan altriksdagen avslår mofion 1984/85:2822 yrkande 46, 5. beträffande ändring av reglernaom ersättning för lokalkostna der vid externt finansierad verksamhet inom högskolan attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 och med avslag på motion1984/85:2822 yrkande 47 godkänner vad som har förordats i propositionen, 6. beträffandebehörighet för antagning tid forskarutbildning attriksdagen avslår motionerna 1984/85:791 yrkande 15 och 1984/85:2818 yrkande 37, attriksdagen avslår motionerna 1984/85:791 yrkande 14 och 1984/85:2818 yrkande 35i denna del, 8. beträffandegraderade betyg på doktorsavhandlingar attriksdagen avslår motion 1984/85:2818 yrkande 35 i denna del, 9. beträffandeforskarutbildningens meritvärde attriksdagen avslår motionerna 1984/85:791 yrkande 16 och 1984/85:2818 yrkande 35i denna del, 10. beträffandesektorsforskningens resurser attriksdagen avslår motionerna 1984/85:791 yrkande 17 och 1984/85:2818 yrkande 34, 11. beträffandeuppdragsforskning och offentlighet inom högskole forskning attriksdagen avslår motion 1984/85:725 yrkandena 3 och 4, 12. beträffandeutvecklingsområde för bioteknik att avslår motion 1984/85:519, Forskningsanknytning av grundläggandehögskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete. Regeringen har underpunkt D 15 (s. 342343) föreslagit att till Forskningsanknytning avgrundläggande högskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete / 86 anvisa ett reservationsanslag av 16 001 000kr. 1984/85:1358 av m. fl. (fp, m, c, vpk)vari\yrkas 1. att beträffande fortsatt verksamhet vidEdsbergs musiksko la som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen, 2. att under anslaget Forskningsanknytning avgrundläggan de högskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete anvisar 1,6 milj. kr. UbU1984/85:32 14 Från anslaget bestrids kostnader fördels olika åtgärder för forskningsanknytning av grundläggandehögskoleutbildning, dels konstnärligt utvecklingsarbete. Föredragande statsrådet beräknar för /86förevarande anslag till . 1 motion 1984/85:1358 (fp, m, c, vpk) anförs att (riksradion) i skrivelse till regeringen har anmält att man tillföljd av kraftiga besparingskrav avser all lägga ned undervisningen vidriksradions musikskola i . Motionärerna pekar på att riksradion iskrivelsen framhållit att det är angelägel att verksamheten vid skolan fårfortsätta, men med särskilda statliga medel och ändrad yttre organisation. Medhänvisning till att universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) tillstyrkt ettförslag om fortsatt verksamhet vid skolan, vilket framlagts av en utredningföranstaltad av UHÄ, och mot bakgrund av skolans stora betydelse för svensktmusikliv anser motionärerna att fortsatt verksamhet vid skolan bör möjliggöras.Detta föreslår motionärerna att som sin mening skall ge regeringentill känna (yrkande I). Förverksamheten vid bör enligt yrkande 2 i motionen ensärskild anslagspost föras upp under förevarande anslag. För ändamålet föreslåsatt anslaget tillförs 1,6 milj. kr. (yrkande 2). Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Som framgår av motionen har UHÄ låtit utreda verksamhetenvid i . Utredningen fann starka skäl att fortsätta denutbildning saml den kurs- och seminarieverksamhet som riksradion under 25 ärhar bedrivit vid sin musikskola. Det behövs, menade utredningen, en alternativmusikutbildning utanför vårt normala utbildningsmönsler, med rekrytering påolika åldersstadier. Vidare framhölls att skolan även i fortsättningen bordedriva en avancerad kurs- och seminarieverksamhet för musiker,musikhögskolelärare och musikforskare kring interpretation av äldre musik ochnutida musik. Denna verksamhet skall komplettera det konstnärligautvecklingsarbetet som bedrivs inom musikhögskolorna i , ochMalmö och motsvarande verksamhet inom Rikskonserter. Kurserna och seminariernaborde enligt utredningen kunna jämföras med forskarkurser ochdoklorandseminarier inom högskolan. Verksamheten har haft en stor betydelse fördet professionella musiklivels standardhöjning i värt land. I sin skrivelse till regeringen anfördeUHÄ bl. a. att den alternativa utbildningen saml kurs- ochseminarieverksamheten vid i får ses som ett värdefulltkomplement till verksamheten vid musikhögskolorna och fyller därmed en viktigfunktion pä musikområdet. UHÄ anslöt sig till utredningens bedömning attverksamheten vid skolan bör fortsätta. är av samma uppfattning som motionärerna och UHÄ, UbU1984/85:32 15 anser utskottet att bör medverka till attverksamheten vid kan fortsätta. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetsålunda att särskilda medel anvisas av för att möjliggöra fortsattverksamhet vid i . För detta ändamål börförevarande anslag ökas med 1,6 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. Utskottet har inget att erinra mot att ifrågavarande belopp om 1,6milj. tills vidare förs upp som särskild anslagspost under anslaget. Utskottet utgår från att den fortsatta verksamheten vidmusikskolan skall bedrivas i huvudsak med samma inriktning och i samma formersom . Utskottet förutsätter i likhet med motionärerna att skolan ifortsättningen skall vara fristående från (riksradion).Som utskottet ser det är det lämpligt att en stiftelse bildas, vars syfte äratt som huvudman för skolan ansvara för verksamheten. Utskottet har erfarit attriksradion är beredd att ensam eller tillsammans med andra intressentermedverka till en stiftelsebildning. Utskottet föreslär att med bifall till motion1984/85:1358 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anförtom fortsatt verksamhet vid . Utskottet, som i övrigt inte har något all erinra mot deni budgetpropositionen angivna medelsberäkningen, föreslär vidare att riksdagenmed anledning av budgetpropositionen till Forskningsanknytning av grundläggandehögskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete för /86skall anvisa ett reservationsanslag av . Åberopande vad utskottet har anfört hemställer utskottet 1. beträffande/o/-/5a/fverksamhet vid i att riksdagenmed bifall till motion 1984/85:1358 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört, attriksdagen till Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning samtkonstnärligt utvecklingsarbete med bifall till motion 1984/85:1358 yrkande 2och med anledning av proposition 1984/85:100 för /86 anvisarett reservationsanslag av . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), Per (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (vpk), (), LarzJohansson (c), i (s) och (). UbU1984/85:32 16 Bestämmelser för doktorandtjänster (punkt I, mom. 2) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 4 som börjar "Som utskottet" och slutar "motionenavstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet, som delar motionärernas uppfattning, anser altbestämmelserna för doktorandernas tjänstgöring skall utformas sä tydligt attden inte tilläts inkräkta på den del av doktorandtjänslen som är avsedd föregen utbildning. Ett tak bör sättas för undervisningsskyldigheten i likhet medvad som gäller för övriga tjänsteinnehavare. Detta kan knappast erbjuda någrasärskilda svårigheter. Visserligen kommer doktorandernas arbetsuppgifter attvariera avsevärt alltifrån administrativa uppgifter till såväl"enklare" som mera kvalificerade undervisningsuppgifter.Tjänstgöringsskyldighetens fördelning på olika uppgifter kan dock lättfastställas genom särskilda evalveringsbestämmelser. Sädana tillämpas redan nunär det är fråga om t. ex. en universitetsadjunkts lektorsundervisning eller dåen universitetslektor fullgör professorsundervisning. Vad utskottet har anförtom vissa bestämmelser för doklorandtjänster bör med bifall tillmotion 1984/85:2818 yrkande 36 som sin meningge regeringen till känna. dels alt utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande bestämmelser fördoktorandtjänster attriksdagen med bifall till motionen 1984/85:2818 yrkande 36 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört. Handledning m. m. (punkt 1, mom. 3) Per , , GöranAllmér och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 4 börjar "Allmänna bestämmelser" och pä s. 5slutar "denna del" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det angeläget att förbättrahandledningen för doktorander. 1 stor utsträckning måste åtgärder i detta syftebeslutas lokalt. En precisering av riktlinjerna för handledningen böremellertid göras för alt ge erforderligt stöd ät högskolorna. Bestämmelser omindividuella studieplaner bör dessutom enligt utskottets mening utfärdas. Utskottet delar motionärernas uppfattning och föreslär attmotionen bifalls. UbU1984/85:32 17 dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande handledning m. m. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2818 yrkande 35 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. Behörighet för antagning till forskarutbildning (punkt1, mom. 6) Per (), (),(), (m) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 6 börjar "Utskottet behandlade" och pä s. 7 slutar"yrkande 37" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i vad som anförs i motionerna beträffandebehovet av ämnesfördjupning, bredd och utblick över besläktade ämnen för densom antas till forskarutbildning. Det är därför nödvändigt att ändra kraven förbehörighet för att antas till forskarutbildning. En fullständig grundexamen omminst 120 poäng med minst 60 poäng i aktuellt ämne bör vara förkunskapskravinom det förutvarande filosofiska fakultetsområdet. För studerande frånutbildningslinjer som inte omfattar 120 poäng bör utbudet av överbryggandekurser utökas så att de studerande kan uppnå motsvarande nivå. Bestämmelsernaom allmän och särskild behörighet bör ändras i enlighet med vad utskottet härhar förordat. Detta bör med bifall till motionerna 1984/85:791yrkande 15 och 1984/85:2818 yrkande 37 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande behörighet för antagning tillforskarutbddning attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:791 yrkande 15 och 1984/85:2818yrkande 37 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. Betygsnämndernas sammansättning m. m. (punkt 1, mom. 7) dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 7 som börjar "behandlade" och slutar"yrkande 14" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening finns det behov av ökad fasthetoch kontinuitet inom betygsnämnderna. Utskottet erinrar om att UHÄ i december1983 lade fram förslag om att i nämnden skall ingå dels två fasta, dels tretillfälliga ledamöter. Utskottet ställer sig bakom ett sådant förslag, däutskottet finner att många skäl talar för ett system med fasta ledamöter. Avbestämmelserna i högskoleförordningen bör framgå att betygsnämnderna skall haen sammansättning i enlighet med vad utskottet nu har förordat. UbU1984/85:32 18 Utskottet föreslär all med bifall till motion1984/85:791 yrkande 14 och med avslag pä motion 1984/85:2818 yrkande 35 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört ombetygsnämndernas sammansättning. dels ätt utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande betygsnämndernassammansättning m. m. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:791 yrkande 14 och med avslag pämotion 1984/85:2818 yrkande 35 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört. Motivering av betygsnämndernas beslut m. m. (punkt 1,mom. Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 7 som börjar "Vid samma" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: 1 enlighet med vad som förordas i motionen börfakultetsopponent och betygsnämndens ledamöter ha rätt att i protokollet anmälaavvikande mening vid godkännandet av en avhandling samt att därvid ange skälenför sina ställningstaganden. bör med bifall till motion 1984/ 85:2818yrkande 35 i denna del som sin mening ge regeringen till känna vad utskottethar anfört om motiveringar av betygsnämndernas betygsält-ning. dels att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande motivering av betygsnämndernasbeslut m. m. altriksdagen med bifall till motion 1984/85:2818 yrkande 35 i denna del och medavslag pä motion 1984/85:791 yrkande 14 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört. Graderade betyg på doktorsavhandlingar (punkt 1, mom.8) Per , , GöranAllmér och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar "Utskottet behandlade" och slutar"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet anser all reglerna för bedömning avdoktorsavhandlingar måste vara sä utformade att de bidrar till all kvaliteten upprätthålls.Det är enligt utskottets mening påkallat att gör ett uttalande medinnebörden att en doktorsavhandling skall betygsättas som underkänd, godkändeller väl godkänd såsom föresläs i motion 1984/85:2818. UbU1984/85:32 19 med bifall till förevarande motionsyrkande imotsvarande del som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffandegraderade betyg på doktorsavhandlingar attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2818 yrkande 35 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Forskarutbildningens meritvärde (punkt 1, mom. 9) Per (), (),(), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 8 börjar "1 den" och pä s. 9 slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Ett grundläggande kartläggningsarbete av antalet högrestatliga tjänster för vilka man tidigare krävt vetenskaplig kompetens samtsådana för vilka motsvarande krav fortfarande gäller har gjorts i betänkandet(SOU 1981:30) Forskarutbildningens meritvärde. Enligt utskottels mening börberörda statliga myndigheter före göra en översyn ochinventering av de tjänster för vilka doktorsexamen för framtiden bör uppställassom behörighetsvillkor. Utskottet vill härutöver understryka att myndigheter,också i de fall där formellt behörighetsvillkor i form av doktorsexamen inte uppställsför viss tjänst, har möjlighet att ange för tjänsten önskvärda kvalifikationer,t. Den kanske viktigaste förutsättningen för att motivera demsom gått igenom en grundläggande högskoleutbildning att fortsätta med forskarutbildningär att det efter doktorsexamen finns arbetsuppgifter även pä arbetsmarknadenutanför högskolan där forskningen värdesätts och nyttiggörs. Den träning imetodiskt tänkande, det analytiska arbetssätt och den kritiska skolning som enforskarutbildad fått del av är värdefull för de flesta arbetsuppgifter avkvalificerad art inom statlig eller statligt reglerad verksamhet. Utskottet ärav uppfattningen att värdet av forskarutbildning bör komma till uttryck vidbedömning av den sökandes skicklighet. Vad utskottet har anfört om inventeringav tjänster för vilka doktorsexamen bör uppställas som behörighetsvillkor ochom meritvärde av forskarutbildning när del gäller befordringsgrundenskicklighet bör med bifall till motionerna 1984/85:791 yrkande 16 och1984/85:2818 yrkande 35 i denna del som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffandeforskarutbildningens meritvärde attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:791 yrkande 16 och 1984/85:2818yrkande 35 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethar anfört. UbU1984/85:32 20 Sektorsforskningens resurser (punkt 1, mom. 10) Per (), (),(), (m) och () anser