bet · G801BoU12 · 1984-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas helt ellerdelvis 24 motioner som väckts under den allmänna motionstiden och som rörskilda fastighetsrättsliga lagstiftningsfrågor. föreslår att med anledning avnågra av motionerna anta inom utskottet upprättade förslag till lagar om ändringdels i bostadsrättslagen, dels i 12kap. De föreslagna ändringarna i bostadsrättslagen syftar tillatt medge de folkrörelsekooperativt anknutna bostadsrättsföreningarna rätt atti sina stadgar ta in villkor till förmån för föreningar eller medlemmar om rättatt från upplåtelsen återköpa eller lösa en bostadsrätt av dessinnehavare. Om sådana villkor tas in i stadgarna skall de enligt förslagetockså ange i vilken ordning och inom vilken tid återköps- eller lösningsrättenskall utövas samt efter vilka grunder och när ersättning skall betalas.Liknande föreskrift gäller alla bostadsrättsföreningar, men bara i frågaom lokaler och således inte för bostadslägenheter. Bakgrunden till förslaget äratt förbjudit HSB att tillämpaavtalsvillkor som innebär att en bostadsrättshavare som vill överlåta sinbostadsrätt från upplåtelsen skall vara skyldig att göra detta tillHSB enligt vissa närmare föreskrifter. majoritet ansluter-sigtill motionskrav (s) om insatser för att kunna bekämpa spekulationi-bostadsrättsinnehav. Utskottets m-, c- och fp-ledamöter reserverar sig motförslaget och vpk-ledamoten avger särskilt yttrande. Förslaget om ändring i jordabalken innebär att detnuvarande förbudet i 12 kap. 65 a § mot att ta ut förmedlingsavgift av enhyressökande för anvisning av en bostadslägenhet upphävs beträffandefritidslägenheter. Enligt den gällande ordningen får förmedlingsavgift tas utbara vid yrkesmässig förmedling och i sådana fall enligt en av kommerskollegiumfastställd taxa. finner att det i två motioner (s) och enmotion (c) pekats på så väsentliga olägenheter med att i taxeform regleraförmedlingsavgiftens storlek för fritidslägenheter, att dessa nu bör undantasfrån det generella förbudet. Bland skälen mot en taxereglering är attfritidslägenheter ofta ingår som en del av större resepaket förmedlade avturistbyråer o. d. och att konkurrensen på marknaden är stor. Vpk-ledamoten reserverarsig mot förslaget. finner med anledning av en motion (s) attriksdagen bör göra ett tillkännagivande om inriktningen på en av motionärenbegärd och inom redan planerad översyn av lagstiftningenmot 1 Riksdagen1984/85.19 saml. BoU1984/85:12 2 vanvård av fastigheter. Reservation avges av utskottetsm-, c- och fp-ledamöter. Utskottet behandlar i övrigt motionsyrkanden omfastighetsbildning, förutsättningar för expropriation, regler om ersättning vidmarkintrång, förköpsrätt, tillstånd till förvärv av hyresfastighet,åtgärder mot fastighetsspekulation, ombildning av hyresrätt till bostadsrätt,hyressätt-ningssystemet, hyresförhandlingar, bostadsförmedling och -anvisningsamt bostadssaneringslagen. Samtliga yrkanden avstyrks med hänvisning - i deflesta fall - till tidigare riksdagsöverväganden. Ett antal reservationer (m),(c), (fp) och (vpk) fogas i dessa delar till betänkandet. Särskilt yttrandeavges av c-ledamöterna. Utskottet behandlar i detta betänkande motionerna 1984/85: 332 av m. fl. (c) varihemställs av måtte besluta att bostadssaneringslagen ändras ienlighet med vad som i motionen anförts, 333 av m. fl. (c) varihemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om försöksverksamhet med "fri" hyresmarknad, 334 av m. fl. (c) varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om ändringar i hyresförhandlingslagen (SFS 1978:304) så atträtten till förhandlingsordning ligger hos den organisation som hyresgästerna ien fastighet bildar, 470 avLars m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs (5) att förslag om skärpt lagstiftning mot fastighetsspekulation börföreläggas (yrkandet i övrigt behandlas i bostadsutskottets betänkandeom anslag till kronofogdemyndigheterna), 550 av och (båda s) vari hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ändring av bostadsanvisningslagen, 551 av och (båda s) vari hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående enutredning om avgiftsbeläggning av förköpsärenden, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om avgiftsbeläggning av ärenden enligt lagen omförvärv av hyresfastigheter m: m. (tillståndslagen), 913 av m. fl. (vpk) vari föreslås attriksdagen hos regeringen anhåller att bostadskommittén får i uppdrag attsnarast komma med förslag till förändringar av den lagstiftning som gällerförmedlingen av bostäder och att regeringen i sin tur förelägger riksdagensådant förslag i sådan tid att beslut kan fattas , 1128 av m. fl. (vpk) vari föreslås attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att förslag börföreläggas BoU1984/85:12 3 om ändring av 12 kap. 55 § jordabalken (hyreslagen) om atthyran inte är att anse som skälig om den är högre än hyran för lägenheter sommed hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga, 1131 av och (båda s)vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om ändringar i lagen om förvärv av hyresfastigheter, 1481 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen beslutar om ändring i bostadsrättslagen i enlighet med vad som imotionen anförts, 1483 av () vari föreslås att riksdagenbeslutar att hos regeringen hemställa om sådan ändring av hyreslagstiftningenatt fritidsbostäder ej omfattas av bostadsförmedlingstaxan, 1485 av m. fl. (c) vari hemställs attriksdagen beslutar att ändra lagen om förvärv av hyresfastigheter (1975:1132),bostadsrättslagen (1971:479) och lag om rätt till fastighetsförvärv förombildning till bostadsrätt (1982:352) i enlighet med motionen, 2132 av m. fl. (s) varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen sägs om en översyn av lagstiftningen i syfte att stärka kommunernasmöjligheter att i samband med vanvård av fastigheter snabbt ta över skötseln avdessa, 2133 av () varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna nödvändighetenav att bestämmelserna om taxesättning vid förmedling av fritidshus upphävs, 2137 avTore m. fl. (vpk) vari hemställs att hos regeringenhemställer om förslag till förändring av nuvarande lagstiftning så att s. k.övernattningsbostäder kan ställas till de kommunala bostadsförmedlingarnasförfogande, 2152 av m.fl. (c) vari, såvitt nu är i fråga,hemställs (2) att beslutar upphäva bostadsanvisningslagen, 2154 avLennart m. fl. (s) vari hemställs att beslutar om sådanändring i 12 kap. 65 § jordabalken (hyreslagen) att skyldigheten upphör förkommerskollegium att fastställa taxa vid förmedling av korttidsuthyrning avstugor och lägenheter för fritidsändamål, 2235 avKnut m. fl. (m) vari - med hänvisning till motion 1984/85:2234 -hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring avhyresförhandlingslagen i enhghet med vad som anförts i motionen, 2669 av KnutBilling m. fl. (m) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs (2) att riksdagenupphäver bostadsanvisningslagen (1980:94), (3) att riksdagenupphäver förköpslagen (1967:868), 2671 av och (båda vpk)vari föreslås att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avlagstiftningen som ger möjlighet att stoppa omvandlingen från hyres- ellerbostadsrätt till s. k. ägarlägenheter. BoU1984/85:12 4 2707 av m. fl. (m) vari, såvitt nu är ifråga, hemställs (1) att riksdagenbeslutar ändra bostadsrättslagen (1971:479) i enlighet med vad som i motionenanförts, såvitt avser enkel majoritet av hyresgäster för bildande avbostadsrättsförening, (2) att riksdagenbeslutar ändra lagen om rätt till fastighetsförvärv för ombildning tillbostadsrätt (1982:352) på sätt som anges i motionen, (4) att beslutar upphäva deändringar i lagen om förvärv av hyresfastighet m.m. (1975:1132) som genomfördesmed anledning av proposition 1982/83:153, (5) att hos regeringen begärförslag till ändring av hyresförhandlingslagen i enlighet med vad som anförtsi motionen. (6) att hos regeringen begärskyndsamt förslag till nytt hyressätt-ningssystem i enlighet med vad somanförts i motionen, (7) att hos regeringen begärutvärdering av lagen om förvärv av hyresfastighet m.m. (1975:1132) i enlighetmed vad som i motionen anförts, (8) att upphäverbostadsanvisningslagen (1980:94), (9) att upphäver förköpslagen(1967:868), (19) att hos regeringen anhåller om förslag tilländringar i expropriationslagen (1972:719) i enlighet med vad som anges imotionen, 2729 av och (båda m) varihemställs att hos regeringen begär förslag om översyn av delsgällande ersättningsregler vid inlösen av mark från enskild markinnehavare,dels domänverkets och lantbruksnämndens instruktion vad avser medverkan imarkaffärer, som rör inlösen av mark från enskild i enlighet med vad som imotionen anförts, 2774 av m.fl. (m, fp) vari - med hänvisningtill motion 1984/85:2769 - hemställs att beslutar att hos regeringenhemställa om förslag till ändring i fastighetsbildningslagen i enlighet medmotionens syften, 2801 avBengt m. fl. (fp) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs (1) att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadsrätter, (3) att beslutar anta i bilaga till dennamotion framlagda lagförslag till a. ändringi lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m., b. ändring i lagen (1982:352) om rätt tillfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt, c. ändring i bostadsrättslagen (1971:479), (den i motionennämnda bilagan är i huvudsak identisk med lagförslagen 2-4 i bilaga 2 till detta betänkande), (4) att beslutar attpå försök avveckla bruksvärdessystemet i några kommuner och där införa en fri hyresmarknad med utvärdering efter försöksverksamhetens slut enligt vad som i motionen anförs. BoU1984/85:12 5 (5) att riksdagenbeslutar att en precisering i hyreslagen sker, varav framgår att ersättning förboinflytande och fritidsverksamhet som kommer organisation av hyresgäster tilldel icke skall anses som hyra, (6) att riksdagenbeslutar om ändring av bostadssaneringslagen så att vid utfärdandet avhyresgästintyg för ombyggnad den mening skall gälla som företräds avmajoriteten boende'i fastigheten, (7) att riksdagenbeslutar om ändring i hyresförhandlingslagen så att av avgörande vikt förerhållandet av förhandlingsrätt är om organisationen åtnjuter hyresgästernasförtroende, (9) att beslutar att bestämmelse i hyreslageneller hyresförhandlingslagen införs om att förhandlingsöverenskommelse icke måslutas om förhandlingsersättning till organisation av hyresgäster utan attersättningen eller dess beräkningsgrunder klart specificeras i självahyresavin, (11) att beslutar att ändra hyreslagen så attlägesfaktorn ges ökad vikt, (14) att riksdagenbeslutar att avskaffa bostadsanvisningslagen, (15) att riksdagenbeslutar att avskaffa de förändringar i förköpslagen m.fl. lagar som beslutadesenligt proposition 1983/84:141, (16) att riksdagenhos regeringen begär en översyn av förköpslagen i enlighet med vad som anges idenna motion. 1 motion 2774 (m, fp) begärs attriksdagen hos regeringen skall hemställa om förslag till ändringar ifastighetsbildningslagen i enlighet med de syften som anges i motion 2769 (m,fp). Den senare motionen behandlar bl. a. generella frågor om hurpermanentboende på landsbygden skall kunna underlättas. Motionärerna finnerangeläget att detta sker bl. a. genom att nyinflyttning av bofasta familjerfrämjas på de mangårdsbyggnader som blir övertaliga vid sammanslagning avjordbruksföretag. Familjer som vill bosätta sig i sådana byggnader behöver oftaett stycke mark för att ha en mindre odling eller kunna hålla husdjur som fåroch häst. Enligt motionärerna vägrar emellertidfastighetsbildningsmyndigheterna vanligen att bilda större tomter än ca 3 000m. Detta gäller även om större markområden erbjuds av en säljare ochlantbruksnämnden inte har någon invändning. Resultatet blir ofta attmangårdsbyggnaden i fråga blir en fritidsbostad. Den restriktivitet somfastighetsbildningsmyndigheterna visar är till förfång för en levande landsbygdoch saknar egentligt lagstöd. För att ändra praxis fordras dock en lagändring,enligt motionärernas uppfattning. behandlade (BoU1984/85:2) ett motsvarande yrkande om ändring i fastighetsbildningslagen.Utskottet redovisade i det sammanhanget bl. a. att förarbetena till lagen gerunderlag BoU1984/85:12 6 för en tillämpning som inte lägger mer mark till enfastighet för bostadsändamål än att denna väsentligen får karaktären av enbostadstomt. Utskottet redovisade vidare att lantmäteriverket i sinaanvisningar angett att marken vid nedläggning av ett jordbruk normalt börläggas till det jordbruks- eller skogsbruksföretag som skall leva kvar. Utskottet fann emellertid också att det enligtfastighetsbildningslagen är de lokala förhållandena och förekomsten avmotstående markanvändningsintressen som i det enskilda fallet får avvägasi.ett beslut om lämplig tomtstorlek samt att praxis inte är så snävt begränsadsom motionärerna har beskrivit den. Med hänvisning till att överläggningarskulle tas upp mellan lantmäteriverket, lantbruksstyrelsen och delegationen förglesbygdsfrågor (I 1977:02) om betydelsen för fastighetsbildningen avstrukturutvecklingen inom jordbruksnäringen, fann utskottet inte erforderligtmed någon ändring i fastighetsbildningslagen och avstyrkte den föreliggandemotionen. har erfarit att överläggningarna mellanlantmäteriverket, lantbruksstyrelsen och delegationen för glesbygdsfrågor avseskomma i gång . Utskottet ser inte något skäl att nuändra sitt tidigare ställningstagande. Med det anförda avstyrker utskottetmotion (m, fp). I motion 2707 (m) yrkande 19 såvittnu är i fråga föreslås ett uppdrag till regeringen att utarbeta förslag tilländringar i expropriationslagen i enlighet med vad som anges i motionen, 1motionen hänvisas till dom i det s, k, Sporrong-Lönnroth-måletoch görs gällande att de regler i expropriationslagen som domstolen inte funnitförenliga med konventionsåtaganden genast bör ändras. Vidare hävdasatt som förutsättning för expropriationen bör gälla att en kommun har ettklart och oavvisligt behov av den aktuella fastigheten . Ett identiskt motionsyrkande (m) avslogs av riksdagenunder i enlighet med vad bostadsutskottet hade föreslagit (BoU1984/85:2), Beträffande expropriationslagens förhållande tillEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna hänvisade bostadsutskottettill betänkande KU 1984/85:5, Vad beträffar frågornaom graden av behov av en fastighet som en kommun önskar förvärva och detaktualitetskrav som bör sättas i samband med behovet, ansåg bostadsutskottetatt gällande regler inte borde ändras och att resultatet av pågåendereformarbete fick avvaktas. Utskottet vidhåller tidigare ställningstagande ochavstyrker med hänvisning även till att frågorna kommer att beröras av detkommande arbetet med en ny plan- och bygglag motion 2707 (m) yrkande 19 såvittnu är i fråga. BoU1984/85:12 7 Regler om ersättning vid markinträng in. Regler om ersättning eller inlösenav mark vid intrång i markanvändning finns i 4 kap. expropriationslagen. Iannan lagstiftning, t. ex. anläggningslagen och ledningsrättslagen, hänvisastill värderingsreglerna i expropriationslagen. Detsamma gäller byggnadslagenoch naturvårdslagen som dessutom innehåller vissa kompletterandeersättningsregler. Expropriationslagens ersättningsregler innebär i starksammanfattning att ersättning skall utgå för det marknadsvärde som går förloratför fastighetsägaren vid intrång eller genom inlösen. Uppkommer i övrigt skadaför ägaren, skall även sådan skada ersättas. Bestämmelserna vilar på denprincipen att markägarens ekonomiska ställning skall vara densamma som omnågot intrång eller någon inlösen inte skett. Värden som uppkommit på grund avförväntningar om en ändrad markanvändning ersätts dock endast i begränsad mån. I motion 2707 (m) yrkande 19 såvitt nu är i fråga begärsändringar i expropriationslagen även beträffande ersättningsreglerna. 1motionen anförs att fastighetsägare skall få full ersättning för de kostnadersom en expropriation för med sig. Ersättningsreglerna berörs även i motion 2729 (m). Motionärernavill ha en översyn av dessa regler och anför att kontant ersättning kan varaskattemässigt ogynnsam för mottagaren. Därför borde den som går miste om markfå rätt till ersättning i form av annan mark. 1 linje med detta bordedomänverket och lantbruksnämnderna föreskrivas en skyldighet att lämnaersättningsmark eller biträda enskilda parter med att få kompensation i form avannan mark. Även frågor om ersättningsregler har behandlats avriksdagen , varvid enahanda motionsyrkanden som framställtsavslogs av . hänvisade (BoU 1984/85:2) därvid tillatt ersättningsreglerna kommer att bli föremål för prövning i samband medförslaget till plan- och bygglag och till att den speciella frågan om rätt tillersättningsmark redan i tidigare sammanhang (CU 1977/78:1 y och CU 1979/80:6)avvisats av på principiella grunder. har inte ändrat uppfattning sedan detförra betänkandet avgavs och avstyrker därför motionerna 2707 (m) yrkande 19såvitt nu är i fråga och 2729 (m). Genom förköpslagen har kommunernarätt att för vissa ändamål träda in som köpare i ett träffat avtal omförsäljning av fast egendom. Kommunen ersätter den ursprunglige köparen på iprincip samma villkor som denne och säljaren kommit överens om. Genom beslut utvidgades denkommunala förköpsrätten enligt förköpslagen (prop. 1983/84:141, BoU 27). Förköpkan numera ske på flera grunder . BoU1984/85:12 8 I motionerna 2669 (m) yrkande 3 och2707 (m) yrkande 9 begärs att förköpslagen upphävs. I den förstnämnda motionenanförs att kommunernas möjligheter att förvärva fast egendom är tillräckligtstarka utan förköpslagen. I den senare motionen görs det gällande attStockholms kommun utnyttjat förköpslagen på ett sätt som uppenbart strider motdess syfte. I motion 2801 (fp) begärs dels, yrkande 15, att riksdagenupphäver de ändringar som beslutades , dels, yrkande 16, attförköpslagstiftningen i dess helhet skall ses över. Som motiv för en översynanförs den förändrade situationen på byggmarknaden med låg nybyggnation. Som framgått ovan har beslutat om enutvidgad tillämpning av förköpslagen. I enlighet med vad bostadsutskottetförordat biföll i allt väsentligt vad regeringen föreslagit (BoU1984/85:27). Med hänvisning till tidigare ställningstaganden (CU 1981/82:14)avslog också motionsyrkanden (m) om förköpslagens upphävande. vidhåller sin tidigare flera gångerredovisade ståndpunkt om behovet av en förköpslag och avstyrker därmedförslagen om lagens upphävande i motion 2669 (m) yrkande 3 och 2707 (m) yrkande9. Det finns inte heller anledning att nu - efterdet att väsentliga ändringar genomförts i förköpslagen - upphäva dessaändringar eller företa någon ny översyn. Därmed avstyrker utskottet även motion2801 (fp) yrkandena 15 och 16. Vid behandling av förköpslagen avslogs vidareett motionsyrkande (s) om att kommunerna skulle få rätt att ta ut en avgiftför sin behandling av förköpsärenden. anförde då att det avprincipiella skäl var mycket tveksamt att ena parten i ett förköpsförhållandeskulle få ta ut en avgift av motparten. I den nu aktuella motionen 551 (s)yrkande 1 återkommer förslag härom. Motionärerna godtar att det finnsprincipiella invändningar och menar att frågan därför bör utredas. Inte heller i frågan om en avgift i förköpsärenden serutskottet att sådana skäl har tillförts att utskottet nu bör ändra ståndpunkt.Utskottet avstyrker motion 551 (s) yrkande 1. Tillstånd till förvärv av hyresfastighet I lagen om förvärv avhyresfastighet m. m., tillståndslagen, finns föreskrifter som gör ett köp avhyresfastighet ogiltigt om inte tillstånd föreligger enligt lagen. Tillståndfordras också för förvärv av aktier eller andelar i vissa bolag som ägerhyresfastighet. Tillstånd till ett förvärv föreligger automatiskt om intevederbörande kommun har begärt tillståndsprövning hos hyresnämnden inom tremånader från det att ett förvärv har anmälts till kommunen. Tillståndslagen genomgick vissa ändringari enlighet med förslag i proposition 1982/83:153. Förslagen hade tillstyrkts avcivilutskottet (CU 1982/83:31). BoU1984/85:12 9 Ändringarna innebarsammanfattningsvis att lagens tillämpningsområde utvidgades dels genom atttillståndsfriheten för vissa förvärv av andelar av fastighet avskaffades, delsgenom att tillståndsplikten för förvärv av aktier och andelar ifastighetsägande aktiebolag och handelsbolag utvidgades till att omfatta iprincip alla sådana fastighetsbolag vars huvudsakliga syfte är att förvaltahyresfastigheter. Beträffande förvärv av aktier och andelar infördes ocksåvissa ändrade regler om proceduren för tillståndsprövning. Vidare skärptesreglerna vad avser en förvärvares bevisskyldighet i fråga om sin lämplighet attinneha och förvalta hyresfastighet eller aktie eller andel i fastighetsbolag.Den generella tillståndsfriheten för riksorganiserade bostadsrättsföreningarbegränsades till att avse folkrörelsekooperativa sådana organisationer, 1propositionen uttalades att därmed åsyftades HSB och , I motion 2707 (m) yrkande 4 begärs att ändringarna medanledning av den nyssnämnda propositionen skall upphävas. Motionärerna anförsärskilt ändringarna rörande tijlståndsfrihet för vissa organisationer samt denskärpta bevisskyldigheten som otillfredsställande. I motion 1485 (c) såvitt nu är i fråga yrkas ändringar itillståndslagen så att skillnaden mellan olika riksorganisationer som arbetarmed bostadsrätt upphävs. I motion 2801 (fp) yrkande 3 a läggs fram ett förslagtill lagtext med samma innebörd. I motion2707 (m) yrkande 7 begärs en utvärdering av tillståndslagen. Motionsyrkanden med samma inriktning som de som harangetts avstyrktes av bostadsutskottet (BoU 1983/84:27 s. 18).Utskottet vidhöll sitt tidigare ställningstagande såväl beträffande vissaorganisationer som skulle vara befriade från tillståndsplikt, som beträffandelämpligheten i övrigt av de från genomförda ändringarna itillståndslagen. Inte heller fann utskottet att det var befogat med någonytterligare översyn av tillståndslagen. Utskottet står kvar vid sin tidigare inställning ochavstyrker motion 2707 (m) yrkande 4 såvitt nu är i fråga och yrkande 7 omutvärdering m. m. av tillståndslagen. Även motionerna 1485 (c) såvitt nu är i fråga, 2707 (m)yrkande 4 såvitt nu är i fråga om tillståndsfrihet m. m. för vissaorganisationer och 2801 (fp) yrkande 3 a avstyrks med hänvisning till tidigareställningstaganden. 1 motion 1131 (s) begärs ett tillkännagivandeav vad som anförs i motionen om tillståndslagen. I enlighet med liknandemotionsförslag begär motionärerna dels att en förvärvsavgift skallinföras som sanktion mot en förvärvare som inte anmäler förvärvet inorn denföreskrivna , dels att en möjlighet införs förhyresnämnderna att vid vite förelägga säljare att återta sin fastighet omtillstånd inte ges till ett förvärv. Motionärerna pekar på att det i Malmöförekommit att parterna i fastighetsköp har gjort om köpet istället för att anmäla förvärvet till kommunen och vidare att en köpare fortsatt att utöva BoU1984/85:12 10 förvaltningen trots att han nekats tillstånd. Vid sin behandling av det tidigare motionsyrkandet medsamma innebörd pekade bostadsutskottet (BoU 1983/84:27 s. 20) på att det redanfinns regler som kan användas i de situationer motionärerna avser. Utskottetavstyrkte yrkandet och följde utskottet. 1 motion 551 (s) yrkande 2 begärs att kommunerna skall fårätt att ta ut en avgift för sin behandling av anmälningar om förvärv. Ävendetta förslag överensstämmer med liknande yrkanden . avstyrkte då motionsyrkandet (BoU1983/84:27 s.21) med hänvisning till att prövning av förvärvsfrågor låg inomramen för kommunernas allmänna befattning med bostadsförsörjningen och till attreglerna i tillståndslagen tillkommit för att underlätta för dem att fullgöradenna uppgift. beslöt enligt utskottets hemställan. Vid förnyad behandling av de nu aktuella motionsyrkandenaom förvärvsavgift m. m. finner utskottet inte att något sådant skäl hartillkommit som bör föranleda till att ändra ståndpunkt. Utskottetavstyrker därför motionerna 1131 (s) och 551 (s) yrkande 2.