bet · G801NU22 · 1984-12-31 00:00:00 — Av den föregående redogörelsen för gällande bestämmelserframgår att räntestöd till svensk eller utländsk beställare av fartyg kanlämnas endast för län som tas upp med hjälp av statlig kreditgaranti.Bestämmelserna medger alltså inte att stödet utgår i form av enkontantsubvention. Flertalet varvsländer har liknande regler. I tillämpasemellertid sedan några är tillbaka ett system som ger beställaren möjlighetatt, i det fall att han själv finansierar sin beställning utan att utnyttjastatlig kreditgaranti, omvandla räntestöd till en motsvarande prisreduktion. NU1984/85:22 12 De privatägda svenska mindre ochmedelstora varven har, liksom , under år 1984hos regeringen hemställt om införande av en generell möjlighet till kontantutbetalning av räntestöd enligt norsk modell. har gjort en liknande framställning, enligt vilken möjligheten tillkontantstöd skulle införas endast för beställningar av mindre fartyg (högst dödvikt). Denna framställning är av samma innebörd som den aktuellamotionen 1984/85:1418 (s). Samtliga framställningar har avslagits avregeringen. Enligt utskottets mening kan det finnas skäl att närmarepröva frågan om införande av någon form av kontantstöd, främst i syfte attförbättra de mindre och medelstora varvens konkurrenssituation. Utskottetkonstaterar dock att ett sådant stöd inte kan införas utan ändring av deriktlinjer för det statliga varvsstödet som fastställde ochsom gäller till utgången av . Regeringen väntas till nästa riksmötelägga fram förslag om stöd till varven efter nämnda tidpunkt. Utskottet räknarmed att regeringen till underlag för förslagen kommer att lägga en analys av demindre och medelstora varvens läge och framtidsutsikter liksom av erfarenheternaav det hittillsvarande stödet. Möjligheterna till ändringar i gällandestödformer bör lämpligen tas upp till övervägande i ett sådant sammanhang.Utskottet förutsätter att eventuella förslag från regeringen i frågan intekommer att innebära ökade kostnader för staten. Något särskilt uttalande avriksdagen är enligt utskottets mening inte nödvändigt. Med det sagda avstyrksmotion 1984/85:1418 (s). Regeringens förslag om medelsanvisning föranleder ingenerinran från utskottets sida. 1. beträffanderegler för räntestöd attriksdagen avslår motion 1984/85:1418, attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Kostnader för statsstöddexportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. för /86anvisar ett förslagsanslag av . Ersättning för extra kostnader för förmånligkreditgivning till . Regeringenhar under punkt B 9 (s. 47) föreslagit att till Ersätt-ni-ng förextra kostnader för förmånlig kreditgivning till för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1984/85:2623 av StaffanBurenstam m.fi. (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, (5) att riksdagenavslår regeringens förslag att till Ersättning för extra kostnader förförmånlig kreditgivning till för /86 anvisa ettförslagsanslag av . samt därvid som sin mening ger till känna vadsom anförts i motionen. NU1984/85:22 13 Enligt det system för kreditgivningtill som gällde till utgången av lades ett gävoelement tillvanliga statliga exportkrediter som beviljades av AB ().I samband med beslut om kredit avräknades kostnaderna för gåvoelementet motramen för u-landsbiståndet under huvudtitel. Krediternalämnades av SEK, som i efterhand fick ersättning för de kostnader sommotsvarade gåvoelementet i krediterna från detta anslag underindustridepartementets huvudtitel. Fr. o. m. skall samtliga kostnader förkreditgivningen till belasta biståndsanslagen. Från det här aktuellaanslaget avses ersättning till SEK komma att betalas ut endast för tidigarebeviljade krediter. Med hänsyn till gjorda åtaganden kan dock medel komma attbehöva anvisas för ändamålet under ytterligare ett antal budgetår. För nästabudgetår föreslår regeringen ett anslag av 90 milj. kr. 1 motion 1984/85:2623 (m) yrkas avslag på regeringensförslag. Motionärerna anser att kostnader för gjorda åtaganden ifortsättningen bör täckas av medel från biståndsanslagen utan någon motsvarandeuppräkning av dessa. Yrkandet innebär alltså en minskning av medlen tillu-landsbiståndet med 90 milj. kr. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning. Utskottet avstår från en bedömningi sak av motionärernas förslag, som hör fill utrikesutskottetsberedningsområde. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:2623 yrkande 5 tillErsättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till / 86 anvisar ett förslagsanslag av . Kostnader för viss kreditgivning hos . Ut skottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 10 (s. 48) och hemstäl ler att till Kostnader förviss kreditgivning hos Investeringsbank A B för /86anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punktB 12 (s. 52 54) föreslagit att till Branschfrämjande åtgärder för /86 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1984/85:894 av m. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om en ökning av förbrukningen av klentimmer inom sågverksindustrin. NU1984/85:22 14 1984/85:896 av m.fi. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utredning av träindustrins långsiktigaförutsättningar och om inrättandet av ett trätekniskt centrum i Kopparbergslän, 1984/85:2623 av m.fl. (m), såvitt gäller hemställan (7) att tillBranschfrämjande åtgärder för /86 anvisar etti-eservationsanslag av , 1984/85:2805 av m.fi. (fp), såvitt gäller hemställan (14) att beslutar minska anslagetB 12, Branschfrämjande åtgärder med 15 rnilj. i förhållande till regeringensförslag. Från anslaget bestrids kostnadernaför dels ett branschprogram för den träbearbetande industrin, dels ettstruktur- och utvecklingsprogram för övriga industrisektorer. Dessa programingår i statens industriverks (SIND) huvudprogram Industriell omvandling ochtillväxt. Anslaget omfattas av den ram för budgetåren 1984/85 1986/fastställde för vissa verksamheter inom SIND:s område. I motioner från moderata samlingspartiets och folkpartietssida ges uttryck för en mycket negativ inställning till branschprogrammen. I motion1984/85:2623 (m) anförs att denna typ av stöd bör successivt avvecklas. Somett första steg föreslås en minskning av anslaget för nästa budgetär med 5milj. i förhållande till regeringens förslag. En minskning med 15 milj. kr.föreslås i motion 1984/85:2805 (fp). Utskottet anser att de branschfrämjande åtgärder somfinansieras från detta anslag bör fullföljas enligt beslut omtreårsprogram för SIND. Regeringens förslag tillstyrks. Motionerna 1984/85:2623(m) och 1984/85:2805 (fp) avstyrks i berörda delar. Frågor om den träbearbetande industrin berörs i motionerna1984/ 85:894 (s) och 1984/85:896 (s). I den förstnämnda mofionen pekas på attett effektivare utnyttjande av skogsråvaran inom sågverksindustrin, t. ex.genom att klenvirket tas till vara bättre, skulle ge ökad sysselsättning ochförbättrad lönsamhet inom branschen. I den andra motionen anförs attträindustrin nu befinner sig i en besvärlig omställningsprocess och att fråganom branschens förutsättningar i vad avser struktur, råvaruförsörjning ochmarknadsföringsinsatser bör klargöras. Motionärerna anser att det även börvidtas akuta åtgärder till stöd för branschens utveckling, t. ex. inrättande avett tekniskt centrum i . Utskottet har i sitt betänkande NU 1984/85:3 (s.13 15) lämnat en redogörelse för det stöd som utgår till träindustrin inomramen för SIND:s branschprogram, genom styrelsen för teknisk utveckling (STU)och i form av lån och garantier till enskilda företag för investeringar m. m.En stor del av STU:s stöd lämnas som bidrag till kollektiv forskning inom NU1984/85:22 15 Träteknikcentrum i med filialer i ochSkellefteå. Vidare har regeringen uppdragit ät SIND attanalysera och bedöma utvecklingsmöjligheterna i den svenska sågverks- ochträtek-nikindustrin . Uppdraget skall vara slutfört före utgångenav . Utskottet hänvisar också till förslaget i budgetpropositionen(prop. 1984/85:100 bil. 11 s. 76) om inrättande av en professur i marknadskunskapför sågade trävaror vid . Enligt utskottetsmening är de önskemål som har framförts i de båda motionerna i storutsträckning redan tillgodosedda. Utskottet anser inte att bör taställning till frågan om ett trätekniskt centrum i . Frågan ombildande av sädana organ är i första hand en angelägenhet för berörda branscheroch regionala intressenter. Med det sagda avstyrker utskottet de tvämotionerna. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag pä motion1984/85:2623 yrkande 7 och motion 1984/85:2805 yrkande 14 till Branschfrämjandeåtgärder för / 86 anvisar ett reservationsanslag av 21 167 000kr., 2. beträffandeutveckling av den träbearbetande industrin attriksdagen avslår motion 1984/85:894 och motion 1984/ 85:896. Regeringen har under punkt B 13(s. 54 57) föreslagit att 1. ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om de regionala utvecklingsfondernasstyrelser m. m., 2. tillSmåföretagsutveckling för /86 anvisa ett reservafionsanslag av151 . 1 detta sammanhang behandlar utskottet följande motioner: 1984/85:559 av m. (m), såvitt gäller hemställan (10) att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om de regionala utvecklingsfondernasarbetsformer, 1984/85:1435 av m.fi. (c), såvitt gäller hemställan (I) att anvisar . till stöd för hantverksnämndensverksamhet, 1984/85:1516 av m.fi. (c), såvitt gäller hemställan (l)att till småföretagsutvecklingför /86 anvisar ett i förhållande till regeringsförslaget med 66milj. förhöjt reservationsanslag till de regionala utvecklingsfonderna, 1984/85:1525 av ()och (), såvitt gäller hemställan med motivering i motion1984/85:1520 (2) att NU1984/85:22 16 som sin mening ger regeringen fill känna vad som imotionen anförts om medel till utvecklingsfonden i för rådgivning ochlångivning till unga företagare, 1984/85:2087 av . (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna att anslaget B 3, Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. skallkunna disponeras så att ökade resurser tillförs , 1984/85:2184 av (), såvitt gäller hemställan (2) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts beträffande utvecklingsfondens stöd till desmå träföretagens utveckling i , 1984/85:2274 av ()och (), såvitt gäller hemställan med mofivering i mofion1984/85:2269 (3) att hos regeringen begär förslag om ekonomisktstöd till utvecklingsfonden i för stöd till unga företagare ienlighet med vad som förordas i motionen, 1984/85:2621 av (),vari hemställs att hos regeringen begär att får iuppdrag att utreda och komma med förslag om bildandet av en stiftelse förinstrumenthantverk i , 1984/85:2623 av m. fi. (m), såvitt gäller hemställan att 8. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sammansättningen av deregionala utvecklingsfondernas styrelser, 9. tillSmåföretagsutveckling för /86 anvisar ett reservationsanslag av103 . samt därvid som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om anslagsredovisningen, 11. som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om återbetalning av amorteringsmedel från de regionalautvecklingsfonderna till statskassan, 1984/85:2626 av m.fi. (s), vari hemställs att anhåller att regeringen upptaröverläggningar med landstingen i syfte att ge löntagarnas och företagensorganisationer insyn i och inflytande över de regionala utvecklingsfondernasverksamhet, 1984/85:2746 av (c)och i (c), såvitt gäller hemställan med motivering imotion 1984/85:2744 (1) att hos regeringen begär attutvecklingsfonderna får möjlighet till en mer flexibel tillämpning av stödettill mindre och medelstora företag, 1984/85:2805 av m.fi. (fp), såvitt avser hemställan att NU1984/85:22 17 9. beslutar om successiv utvidgningav de regionala utvecklingsfondernas målgrupp till att inkludera hantverks-och serviceföretag, 15. beslutar minska anslaget B 13, Småföretagsutvecklingmed 57,7 milj. kr. i förhällande till regeringens förslag. Avtalen om de regionalautvecklingsfonderna mellan staten och de regionala huvudmännen, dvs. landstingskommun, gäller till utgången av . I propositionen anmälsatt samtliga avtal har sagts upp frän statens sida. Uppsägningen syftar tillatt ge staten handlingsfrihet för eventuella förändringar av avtalen införnästa avtalsperiod. Det meddelas emellertid att regeringen avser att, såvidariksdagen inte beslutar annorlunda, förnya avtalen utan förändringar. a. att landstingen liksom skall utse styrelserna förutvecklingsfonderna. Föredragande statsrådet, industriminister , hänvisar bl. a. till att statens industriverk (SIND) pä regeringensuppdrag har kartlagt sammansättningen av styrelserna med avseende pä bl. Mot bakgrund av denna kartläggning och averfarenheterna i övrigt av utvecklingsfondernas sätt att lösa sina uppgifter inäringspolitiken görs den samlade bedömningen att det saknas skäl att göraförändringar i avtalen. Industriministern säger sig dock räkna med attlandstingen och de berörda kommunerna inför kommande val av styrelser i ökadutsträckning beaktar synpunkter från näringslivsorganisationerna och defackliga organisationerna. 1 övrigt begärs under detta anslag medel för dels deregionala utvecklingsfondernas företagsservice och administration, dels vissaandra utvecklings- och utbildningsinsatser inom småföretagsområdet som ingår iSIND:s huvudprogram Småföretagsutveckling. Beträffande användningen avanslaget hänvisas till proposition 1983/84:135 (s. 147158). Det ankommer påregeringen att besluta om fördelningen av medlen pä olika anslagsposter. De regionala utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet tas upp i moderata samlingspartiets partimotion1984/85:559. Där hävdas att verksamheten har kommit att få karaktären avbankverksamhet. Den dominerande delen av utvecklingsfondernas kreditgivningutgörs av rörelselån. Statsmakternas intentioner att lån endast skall ges förlönsamma projekt har gjort prövningen av ärenden om sådana lån utomordentligtsvår. Motionärerna menar att i verklig mening lönsamma projekt alltid bör kunnapåräkna intresse från kreditinstitutens sida. Kapitalförsörjningen kan därförske via de ordinarie kreditinstituten. Fondernas verksamhet borde i ställetrenodlas till information och service. Finansieringen av denna föreslås i ökadomfattning ske genom avgifter. 2 1984/85. Rättelse: S, 31, första stycketunder a) Står: motion 1984/85:1515 Rättat till: motion 1984/85:1525 NU1984/85:22 18 Liknande synpunkter framförs imotion 1984/85:2623 (m). På grundval därav uttalas i motionen att frågor om bl.a. ökad avgiftsfinansiering och minskad utlåningsverksamhet bör tas upp tillförhandling med de regionala huvudmännen rörande avtal om fondernas verksamhetefter utgången av . Syftet bör vara att åstadkomma besparingar. Genomen successiv avveckling av rörelselånen skulle utvecklingsfondernas behov avfinansieringsmedel minskas. Enligt motionärerna bör en viss del av amorteringsmedlenårligen kunna återföras till statskassan. Regeringen bör med det snarasteföranstalta om att även denna fråga tas upp till förhandling i samband med denföreslagna översynen av avtalen om de regionala utvecklingsfonderna.Riktpunkten bör vara att minst 50 milj. kr. under /86 skallkomma staten till godo på angivet sätt. bör, sägs det i motionen,kunna utgå från att de regionala huvudmännen i rådande läge kommer att visaberedvillighet att tillmötesgå statens önskemål och sålunda lämna ett bidragtill den nödvändiga saneringen av statsfinanserna. I motionen berörs också frågan om sammansättningen avutvecklingsfondernas styrelser. a. anförs att det i styrelserna bör ingåpersoner med praktisk erfarenhet från olika delar av näringslivet. Detta börbeaktas i långt högre grad än vad som skett. Motionärerna hänvisartill SIND:s rapport enligt vilken de styrelseledamöter som är huvudsakligenverksamma inom näringslivet utgör en minoritet. Detta betecknas somotillfredsställande. Motionärerna delar därför inte regeringens mening attnågra förändringar i de gällande avtalen inte är påkallade. Frågan om styrelsernas sammansättning tas upp även imotion 1984/ 85:2626 (s). 1 motionen erinras om tidigare krav frånsocialdemokratisk sida pä att löntagarnas och företagens organisationer skallges vidgad representation i styrelserna för utvecklingsfonderna, krav somriksdagen har ställt sig bakom. Enligt motionärernas mening visar SIND:sundersökning att dessa organisationer har små möjligheter att påverkavalet av styrelseledamöter. Vidare erinras om den i avtalen omutvecklingsfonderna angivna möjligheten att inrätta särskilda beredningsgruppermed företrädare för de anställdas och företagens organisationer. Några sådanagrupper har dock inte inrättats. En annan väg för att förbättra samspeletmellan utvecklingsfonderna och arbetsmarknadens parter kan vara att landstingeneller utvecklingsfonderna inbjuder organisationerna till regelbundnadiskussioner om de handlingsprogram som enligt utvecklingsfondernas stadgarskall finnas. Motionärerna anser att regeringen i kommande överläggningar omnya avtal för utvecklingsfonderna bör kräva att arbetsmarknadens parter ges ensjälvständig representation i utvecklingsfondernas styrelser eller att de påannat sätt ges insyn i och inflytande över utvecklingsfondernas verksamhet. I partimotion 1984/85:2805 föreslås enutvidgning av målgruppen för de regionala utvecklingsfonderna, som förnärvarande huvud- NU1984/85:22 19 sakligen omfattar tillverkande företag. 1 motionenhänvisas allmänt till att effektivitet och kompetens inom servicesektorn ochhandeln har en stor och växande betydelse såväl för den varuproducerandeindustrin som för konsumenternas omvårdnad och trivsel. Mot bakgrund häravanser motionärerna att service- och hantverksföretag bör ingå bland deregionala utvecklingsfondernas målgrupp. Fem motioner innehåller krav på näringspolitiska insatsergenom de regionala utvecklingsfonderna i vissa län (, , ,och ). 1 de två likartade motionerna 1984/85:1515 (c) och1984/85:2279 (c) föreslås, med utgångspunkt i förhållandena i resp.Västernorrlands län, alt utvecklingsfonderna skall få särskilda medel försåväl rådgivning som lån med minskade krav pä säkerhet till egna företagare. Imotion 1984/85:2746 (c) anförs att det i behövs en satsning päsmå och medelstora företag. I detta syfte föreslås att utvecklingsfonden gesfiexiblare ansvar och resurser för smäföretagarstöd. Frågor rörande tas upp i motion1984/85:2184 (fp). Motionären hänvisar till att det inom den träbearbetandeindustrin i länet finns en rad småföretag som betyder mycket försysselsättningen. Regeringen föreslås uppdra åt utvecklingsfonden i länet attsärskilt beakta de små träföretagens utveckling i sitt arbete. 1 motion 1984/85:2087 (s), som avser ,påpekas att beslut om att utvidga målgruppen förutvecklingsfonderna till att omfatta även turistföretag innebar att antaletberörda företag i länet ökade från ca 300 till ca 500. Beslutet innebaremellertid inte någon ökning av utvecklingsfondernas resurser. Med hänsyn tillrådande budgetläge avstår motionärerna från att yrka pä höjning avifrågavarande anslag. Det bör däremot, anser de, vara möjligt att inomanslagets ram göra sådana omfördelningar att turistföretagens behov kantillgodoses. Frågor om stöd till hantverket tas upp i motion1984/85:1435 (c). Motionärerna hänvisar till alt över 200 000 personer ärsysselsatta inom hantverksnäringen. Vidare erinras om ett förslag fräncenterpartiets sida om inrättande av en statlig hantverksnämnd, vilket avvisatsav regeringen. En nämnd har i stället inrättats på initiativ avSHIO-Familjeföretagen. Enligt motionärernas mening bör staten, med tanke pävikten av att såväl upprätthålla och skapa sysselsättning i som bevara kunskapom gamla hantverksyrken, ta ett ansvar för dessa frågor. För att denverksamhet söm bedrivs av hantverksnämnden skall förstärkas bör ett anslag av Imilj. anvisas till nämnden. Anslaget till Industrifonden bör minskas medmotsvarande belopp. I motion 1984/85:2621 (m) anförs att det behövs särskildainsatser för att säkra tillgången till musikhantverkare. Vid i har som en försöksverksamhet startats en utbildning istråkinstrumenthantverk. Enligt motionärens uppfattning bör det undersökas om NU1984/85:22 20 det finns förutsättningar att med utgångspunkt iförsöksverksamheten bilda ett . Ett sådantinstitut skulle ha till uppgift att såväl ombesörja utbildning inom olikainstrumentområden som svara för utvecklingsarbete som berör olika delar av detsvenska musiklivet. Slutligen framförs skilda yrkanden om anslaget tillsmåjöretagsutveck-ling för nästa budgetår. Från moderata samlingspartiets sidaföresläs i motion 1984/85:2623 en minskning av anslaget med 97,4 milj. kr. iförhällande till regeringens förslag. Besparingarna skall åstadkommas bl. a.genom ökad avgiftsfinansiering av utvecklingsfondernas företagsservice.Motionärerna betecknar det som otillfredsställande att det i propositionen intenärmare specificeras hur utfallet för de olika anslagsposterna beräknas. 1 motion 1984/85:2805 erinras om att tidigarehar motsatt sig att medel anvisas under anslagsrubriken vissa selektiva insatser genom SIND. En minskning av anslaget med 57,7milj. i förhällande till regeringens förslag föresläs därför. Återstoden,ca 93,5 milj. kr., beräknas täcka kostnaderna för de regionalautvecklingsfondernas företagsservice och administration. En ökning av anslaget föresläs däremot i motion1984/85:1516 (c). 1 motionen riktas kritik mot "socialdemokratinskoncentrationsinriktade närings- och regionalpolitik och bristande intresse försmåföretagen", som enligt motionärerna tar sig uttryck i njugghet beträffandeförslaget om medel till småföretagsutveckling. Mot bakgrund härav yrkas på enhöjning av anslaget med 66 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Enmotsvarande minskning av anslaget till Industrifonden föreslås. Uppgifter i anslutning till motionerna Avtal om de regionala utvecklingsfonderna Pä grundval av beslut(prop. 1977/78:40 bil. I, NU 1977/ 78:34, rskr. 1977/78:110) inrättades den Ijuli 1978 en regional utvecklingsfond i varje län. Fonderna skulle utgörastiftelser med staten och landstingen som huvudmän. Till grund för verksamhetenlades i huvudsak likalydande avtal mellan staten och resp. landstingskommunsamt tre kommuner utanför landsting om bildande av regionala utvecklingsfonder.Dessa avtal gällde till utgången av . Nya avtal om fortsatt verksamhet vid utvecklingsfondernaträffades för tiden t. o. m. . Avtalen förlängs automatisktsåvida de inte sägs upp av någondera parten senast innan ny avtalsperiodinleds. Efter beslut av regeringen har sädan uppsägning skett frän statenssida. Enligt avtalen skall stiftelsen inom resp. län vara organför samhällets åtgärder i syfte att främja utvecklingen av främst små ochmedelstora NU1984/85:22 21 Var och en av huvudmännen skall ha rätt attanlita näringspolitiska program inom länet. Vidare stadgas i avtalen att vederbörande stiftelse skallbestå av den egendom som har tillförts den, av medel som stiftarna anvisareller som på annat sätt tillförs stiftelsen samt av medel som uppkommer istiftelsens verksamhet. Medel för stiftelsens kreditverksamhet skall enligtavtalen hällas åtskilda. Bland dessa skall ingå de medel som har förts över påstiftelsen i samband med att tillgångarna i statens hantverks- och industrilånefondoch i statens utvecklingsfond har fördelats samt de medel som därefter haranvisats eller kan komma att anvisas för kreditändamål. Kreditverksamhetenregleras i författning. Enligt avtalen skall huvudmännen ärligen tillskjuta medeltill stiftelsens löpande verksamhet. Huvudmännen skall i samband medmedelstilldelningen samråda om stiftelsens verksamhet och medelsbehov. Upphör ett avtal att gälla delas stiftelsens överskjutandetillgångar mellan huvudmännen i förhällande till vad de har tillskjutit förverksamheten. Beträffande utvecklingsfondernas organisation stadgas iavtalen följande.