bet · G801FöU5 · 1984-12-31 00:00:00 — Som motionärerna framhåller bör mobiliseringsplanläggningenvara lokalt förankrad. Det finns därför goda skäl för att den andra delen avnuvarande mobiliseringsplan - mobiliseringsöversikten - i det nya systemetupprättas av kommunen. Mobiliseringsöversikten utgör en samlad redovisning avde väsentligaste delarna av de olika mobiliseringskalendrarna. Översiktenbehövs för att leda och genomföra mobilisering av civilförsvarsorganisationeninom kommunen men ger också underlag för samordning med kommunens egenkrigsorganisation och med övrig totalförsvarsverksamhet inom kommunen.Länsstyrelsen tillhandahåller underlag för att upprätta mobiliseringsöversikten.Denna ingår lämpligen i kommunens ledningsplan. Sammanfattningsvis stöder utskottet propositionsförslagetatt även i fortsättningen ansvarar för den del av nuvarandemobiliseringsplan som behåller detta namn och utgörs av en eller fleramobiliseringskalendrar. Planen skall upprättas i samråd med kommunen (10 a §).Motion 1984/ 85:209 (fp) bör inte bifallas. Förslaget till lag om ändring i civilförsvarslagen innebärockså att man avskaffar den nuvarande bestämmelsen i 9 § om militärdirektivräit. Bestämmelsen har följande lydelse. Om det för nödig samordning avcivilförsvaret och försvarsmakten prövas oundgängligt, må regeringen eller,efter regeringens bemyndigande, överbefälhavaren förordna, att under högstacivilförsvarsberedskap militär myndighet må för särskilda fall meddelacivilförsvarsmyndighet föreskrift om fullgörandet av civilförsvaret åvilandeuppgifter. FöU1984/85:5 34 Regeringens förslag i denna delöverensstämmer med förslag av en utredare (1983:7). Underremissbehandlingen har överbefälhavaren, och enlänsstyrelse hävdat att en militär direktivrätt bör behållas på lokal nivå. Somexempel på områden där en direktivrätt kan behövas anges vägtrafiken ochavspärrningar. Överbefälhavaren anser att det sannolikt kan uppstå lägen då ensamordnad syn inom totalförsvaret inte kan skapas tillräckligt snabbt för attkunna ligga till grund för nödvändiga beslut. Överbefälhavaren ochlänsstyrelsen förordar att frågan utreds ytterligare. Föredragande statsrådet uttalar att den militäradirektivrätten kan sägas vara tänkt som en nödfallsutväg då det militäraförsvarets effektivitet äventyras av oenighet mellan militära och civilamyndigheter i situationer när direktiv från högre instans inte kan avvaktas.Allteftersom de civila delarna av totalförsvaret har vunnit ökad organisatoriskstadga och hunnit förbereda sig bättre för sin krigstida verksamhet har -uttalar statsrådet vidare - från civilt håll hävdats att den militäradirektivrätten saknar berättigande. Med hänvisning till militäravägtrafikkungörelsen (1974:97) och till lagen (1940:358) med vissa bestämmelsertill skydd för försvaret m. m. (skyddslagen) anser föredragande statsrådet attbehoven av militär direktivrätt för vägtrafiken och i fråga om rätten attvistas inom stridszoner och liknande områden är tillgodosedda. Hans slutsatsblir att den militära direktivrätten sådan den kommer till uttryck icivilförsvarslagen kan avskaffas. Han anser dock att det är angeläget attöverbefälhavaren och i sin planering ägnar ökaduppmärksamhet åt frågan om samverkan på den lokala nivån mellan de militära ochde civila delarna av totalförsvaret. Motion 1984/85:210 (m) behandlar bl. a. den militäradirektivrätten. Med åberopande av nämnda remissyttranden anser motionärerna attbehovet av militär direktivrätt på lokal nivå f. n. inte är tillräckligtutrett. Enligt deras uppfattning finns det situationer när en direktivrätt äratt föredra framför de lösningar som anges i propositionen. De anser därför attfrågan bör utredas vidare, bl. a. i samband med utredningen (Fö 1982:03) om tillträdesskydd. Utskottet anser liksom föredragande statsrådet (s. 6466)att den militära direktivrätten sådan den kommer till uttryck icivilförsvarslagen - dvs. som en rätt gentemot civilförsvarsmyndighet - kanavskaffas. Beträffande central och regional nivåråder enighet om att den bör avskaffas. När kommunerna tar överledningen av civilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig finns hos dem avallt att döma både vilja och förmåga att fatta snabba beslut som kan påkallasav det militära läget. Utskottet delar statsrådets uppfattning att frågan omsamverkan på den lokala nivån mellan de civila och militära delarna avförsvaret bör ägnas ökad uppmärksamhet. I likhet med vad som har skett päregional nivå bör det vara möjligt att ytterligare befästa en gemensam grundsyni fred. Motion 1984/85:210 (m) bör inte bifallas i denna del. Beträffandelagförslagen i övrigt har utskottet inte något att invända. FöU1984/85:5 35 Enligt utskottets mening kommer utbildning ochövningsverksamhet att få mycket stor betydelse för det nya system till vilketlagändringarna lägger en grund. Motion 1984/85:210 (m) innehåller också ett par yrkandensom inte utgör motförslag till propositionen. Beträffande den kommunalaberedskapsplaneringen hävdar motionärerna att staten bör ägna störreuppmärksamhet åt behovet av reservanordningar för den kommunala försörjningenmed el, vatten, avlopp och värme. Motionärerna anser att () bör ges i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter utarbetaförslag för att förbättra driftsäkerheten inom den kommunaltekniskaförsörjningen under beredskap och i krig. I motionen framhålls ocksålänsstyrelsernas viktiga roll i det framtida civilförsvaret. För att kunnautföra sina uppgifter måste länsstyrelserna enligt motionärerna planlägga ochgenomföra sitt arbete effektivt samt genom omprioriteringar inom myndigheternages tillräckliga resurser för sin verksamhet. Utskottet anser att åtgärder bör vidtas för att så snartsom möjligt börja minska sårbarheten inom den kommunaltekniska försörjningen.Motionärernas förslag om uppdrag till RKB sammanfaller med förslag avprovplanläggningskommittén i dess slutbetänkande (SOU 1984:57 s. 50-54).Betänkandet bereds f, n. i regeringens kansli. Andra förslag med anknytningtill detta område är också under beredning. Utskottet syftar här på betänkandet(SOU 1984:69) Säker elförsörjning (s. 51-52) och på förslag till regeringenfrån överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) . I syfte atttillgodose behovet av åtgärder för krigsskydd när det gäller fjärrvärme har ÖEFföreslagit vissa lagändringar. ÖEF har också i sin anslagsframställning /86 och i programplanen för begärt medel förskyddsanordningar till fjärrvärme. Mot denna bakgrund måste förutsättas attregeringen överväger åtgärder på området. Något uttalande av enligtmotionsförslaget är därför nu inte påkallat. Även länsstyrelsernas resurser för olika uppgifter inomräddningstjänsten och totalförsvaret behandlas av provplanläggningskommittén idess slutbetänkande (SOU 1984:57 s. 114-116). kunnat finnahar varken regeringens eller de centrala uppgiftsställande myndigheternasanspråk på (försvarsenhetens) insatser reducerats i förhållandetill genomförda personalminskningar. Tvärtom har enligt kommitténs bedömningytterligare arbetsuppgifter och ett ökat ansvar lagts på länsstyrelserna. Uppgifter och organisation för länsstyrelsernasförsvarsenheter behandlas också av () idess rapport av det civila försvaret, som lämnades till regeringen iseptember 1984. I rapporten lämnas förslag (s. 151-156) beträffande försvarsenheternaspersonalresurser. Rapporten remissbehandlas f. n. beslutade (prop. 1976/77:74, FöU 13,rskr 311) om riktlinjer för omorganisation av länsstyrelsernas försvarsenheter.Regering- FöU1984/85:5 36 en föreskrev hur dessa enheter skulle varaorganiserade fr. o. m. . beslut innebar attförsvarsenheterna totalt skulle få disponera 608 tjänster. Dimensioneringenförutsatte ett betydande datorstöd till försvarsenheterna. Enligt FRI:s nyssnämnda rapport har detta stöd kommit till stånd i endast ringa omfattning.Institutet redovisar att enheterna sammanlagt disponerade 492personår. FRI föreslår en personalram om . försvarsverksamhet i fred omfattar den egnakrigsorganisationen, civilförsvar, beredskap, hälso- och sjukvård,veterinärtjänst, psykologiskt försvar, information om totalförsvaret, säkerhetoch bevakning, räddningstjänst och ekonomiskt försvar. skallockså bevaka att beredskapshänsyn tas i samhällsplaneringen. En beskrivning avden sistnämnda uppgiften lämnas i betänkandet från totalförsvarets chefsnämndBeredskapshänsyn i samhällsplaneringen (Ds Fö 1984:4 s. 44-5). har alltså viktiga och mångskiftandeförsvarsuppgifter. Arbetet med dessa utförs i huvudsak inom försvarsenheten,som självfallet behöver resurser i förhållande till uppgifterna. Utskottet haruttalat sig om försvarsenheternas uppgifter och resurser senast i FöU 1981/82:2y. Den minskning i fråga om arbetsuppgifter som har bedömts sannolik på siktblir av allt att döma inte någon realitet . Försvarsbesluten1977 och 1982 samt utredningsarbetet - delvis inriktat påett nytt försvarsbeslut - innebär ambitionsökningar och förändringarför det civila försvaret som till stor del berör länsstyrelserna. Deförändringar inom civilförsvarsverksamheten som regeringen föreslår iproposition 1984/85:49 medför ett betydande arbete för dessa, inte minst närdet gäller utbildning och övningar. Mot den angivna bakgrunden instämmer utskottet i syftetmed yrkande 3 i motion 1984/85:210. Eftersom regeringen f. n. behandlarutredningsförslag om resurserna för länsstyrelsernas försvarsuppgifter börriksdagen dock inte nu uttala sig härom. Motionsyrkandet bör alltså intebifallas. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. beträffande ingressen till lag omändring i civilförsvarslagen (1960:74) att med bifall tillpropositionen och med avslag på motion 1984/85:210, yrkande 1 om den militäradirektivrätten, antar regeringens förslag, 2. beträffande 10 a och 10 b §§ i lagom ändring i civilförsvarslagen (1960:74) att med bifall tillpropositionen och med avslag på motion 1984/85:209 om ansvaret för kommunensmobiliseringsplan antar regeringens förslag, 3. beträffande lag om ändring icivilförsvarslagen (1960:74) i övrigt att antar regeringens förslag, 4. beträffande lag om ändring i lagen(1964:63) om beredskap att antar regeringens förslag, FöU 1984/85:5 37 5, beträffande kommunernas försörjning med el, vatten, avlopp och värmeatt avslår motion 1984/85:210, yrkande 2, 6, beträffande länsstyrelsernas uppgifter och resurser för civilförsvarsverksamhetenatt avslår motion 1984/85:210, yrkande 3. Närvarande:Olle (), i (c), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och i (m). 1.Den militära direktivrätten enligt civilförsvarslagen (1960:74) i (c), (), AnitaBråkenhielm (m), (), () och i (m) anser dels att den del av utskottets anförande som på s,34 börjar "Utskottet anser" och slutar "denna del" bort haföljande lydelse: Utskottetdelar uppfattningen att den militära direktivrätten enligt 9 §civilförsvarslagen kan avskaffas såvitt gäller central och regional nivå.Beträffande den lokala nivån är frågan mer komplicerad. När kommunerna om tvåår tar över ledningen av civilförsvarsverksamheten på lokal nivå finns hos demav allt att döma både vilja och förmåga att fatta snabba beslut som kanpåkallas av det militära läget. Invändningarna i remissvar från bl, a.överbefälhavaren och motiverar emellertid ytterligareutredning rörande lägen då en militär chef inte hinner samråda med en civilförsvarsmyndigheteller en polismyndighet, Enhgt utskottets mening kan inte uteslutas att detfinns ett behov att låta en militär chef vända sig direkt till civilpersoner, Iområden som utsätts för fientligt anfall eller som berörs av egnamilitära operationer kan det t, ex, finnas behov för en lokal militär chef attmeddela föreskrifter om civilförsvarsverksamhetens inriktning så att militäraoperationer inte fördröjs eller försvåras. Det råder enligt utskottets meningosäkerhet om de författningar som föredragande statsrådet hänvisar till gertillräckliga möjligheter att tillgodose sådana behov. Liksom motionärerna anserutskottet att frågan bör utredas vidare, t. ex. i samband med utredningen omtillträdesskydd. Innan en utredning har genomförts bör bestämmelsen inteavskaffas. Fortsatta överväganden om enmilitär direktiv- eller föreskriftsrätt på lokal nivå torde kunna slutföras isådan tid att en ändring eller ett avskaffande av 9 § civilförsvarslagen kanträda i kraft , dvs. som föreslås ipropositionen. Utskottet anser alltså att motion 1984/85:210 (m) börbifallas såvitt gäller yrkande 1. dels att utskottets hemställan i moment 1 bort ha följandelydelse: 1, beträffande ingressen till lag om ändring i civilförsvarslagen(1960:74) att med bifall till motion 1984/85:210, yrkande 1, som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om den militäradirektivrätten och med avslag på propositionen i denna del antar följande somUtskottets förslag betecknande lydelse: Härigenom föreskrivs i fråga omcivilförsvarslagen (1960:74) dels att 9, 19 och 22-26 §§, 40 § 3 mom,, 41 § 3 mom. samt49,50 och 75 §§ skall upphöra att gälla, dels att i 8, 20 och 61 §§ samt 79 § 3 mom. ordet"civilförsvaret" skall bytas ut mot "civilförsvarsorganisationen", dels att i 11, 13 och 16 §§ orden "tjänstgöring icivilförsvaret" skall bytas ut mot "civilförsvarstjänstgöring", dels att i 3 § ordet "civilförsvaret" skallbytas ut mot "civilförsvarsverksamheten", dels att nuvarande 10 § skall betecknas 10 a §, dels att 1, 2, 4-7 och nya 10 a §§, 12 § 1-3 och 5 mom.,14,15,17,18, 27, 28, 36 och 38 §§, 40 § 1 och 2 mom.,41 § 1 mom,,42,44,45,54,57-59, 65, 66, 68, 73, 77, 78, 81 och 83 §§ samt kapitelrubrikerna närmastföre 3,40,47 och 68 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas nio nya paragrafer, 4 a,10,10 b-10 g och 41 a §§, av nedan angivna lydelse, dels att före nya 10 § skall införas en ny kapitelrubrikav nedan angivna lydelse, dels att före nya 10, nya 10 a och nya 10 b §§ skallinföras nya rubriker av nedan angivna lydelse. Härigenom föreskrivs i fråga omcivilförsvarslagen (1960:74) dels att 19 och 22-26 §§, 40 § 3 mom,, 41 § 3 mom, samt49, 50 och 75 §§ skall upphöra att gälla, dels att i 8, 20 och 61 §§ samt 79 § 3 mom, ordet"civilförsvaret" skall bytas ut mot "civilförsvarsorganisationen", dels att i 11, 13 och 16 §§ orden "tjänstgöring icivilförsvaret" skall bytas ut mot "civilförsvarstjänstgöring", dels att i 3 § ordet "civilförsvaret" skallbytas ut mot "civilförsvarsverksamheten", dels att nuvarande 10 § skall betecknas 10 a §, dels att 1, 2, 4-7 och nya 10 a §§, 12 § 1-3 och 5 mom,,14,15,17,18, 27, 28, 36 och 38 §§, 40 § 1 och 2 mom., 41 § 1 mom., 42, 44, 45,54, 57-59, 65, 66, 68, 73, 77, 78, 81 och 83 §§ samt kapitelrubrikerna närmastföre 3,40,47 och 68 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas nio nya paragrafer, 4 a,10,10 b-10 g och 41 a §§, av nedan angivna lydelse, dels att före nya 10 § skall införas en ny kapitelrubrikav nedan angivna lydelse, dels att före nya 10, nya 10 a och nya 10 b §§ skallinföras nya rubriker av nedan angivna lydelse. FöU1984/85:5 39 Ansvaret för kommunens mobiliseringsplan dels att den del av utskottetsanförande som på s, 33 börjar "Utskottet har" och slutar "intebifallas" bort ha följande lydelse: Utskottet har för sin del funnit att kommunen bör ges ettstörre ansvar för mobiliseringsplanläggningen än regeringens förslag innebär.Enligt gällande förutsättningar är det staten som i fredstid rekryterar,utbildar och övar personalen i civilförsvarsenheterna (undsättningsplutoner m.m.) samt anskaffar, förrådshåller och underhåller enheternas utrustning. Vidcivilförsvarsberedskap ställer staten enheterna till kommunens förfogande.Detta talar för att staten, dvs. , lämnar underlag till kommunenför civilförsvarsenheternas mobilisering. Planerna - s. k. mobiliseringskalendrar,en för varje mobiliseringsenhet, och en mobiliseringsöversikt för kommunen -bör dock upprättas av kommunen. En sådan ordning har rekommenderats avprovplanläggningskommittén och motsvarar bäst det nya ansvar som kommunerna fårför civilförsvarets verksamhet på lokal nivå. Planläggningen bUr mer lokalt förankradän enligt regeringens förslag, vilket bör öka känslan av ansvar i fredstid ochfå stort värde om en mobilisering av enheterna skall genomföras. Enhgt utskottets mening bör alltså motion 1984/85:209 (fp)bifallas av . dels att utskottets hemställan i moment 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande 10 a och 10 b §§ ilag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74) att med bifall tillmotion 1984/85:209 om ansvaret för kommunens mobiliseringsplan och med avslagpå propositionen i denna del antar följande som Utskottets förslag betecknadelydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag om- om fattning och uppgifter inom varje fattningoch uppgifter inom varje kommun skall till sina huvuddrag kommun skalltill sina huvuddrag redovisas i en särskild organisations- redovisasi en särskild organisations plan, som skall upprättas och antas plan,som skall upprättas och antas av . skall av , också för varje kommun upprätta Länsstyrelsenskall vidare upprät- och anta en mobiliseringsplan. ta och antalänsplaner för civilför- skall vidare upprat- svarsverksamhet som berör hela lä- ta och anta länsplaner för civilför- netoch särskilda planer för civilför svarsverksamhet som berör hela lä- svarsverksamhetsom behöver sam- net och särskilda planer för civilför- ordnasmellan kommuner. svarsverksamhet som behöver samordnas mellan kommuner. Vid planläggningen skall samråda medberörda kommuner. Vid planläggningen skall länsstyrelsensamråda med berörda kommuner. Kommunen skall upprätta och anta 1. ledningsplan, 2. informationsplan, 3. skyddsplan, 4. räddningsplan, 5. personal- ochunderhållstjänst-plan. Regeringen får föreskriva att skyddsplanen för att bligällande skall helt eller delvis godkännas av regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer. Planläggningen skall samordnas med annan beredskaps planläggning. Vid planläggningen skall kommunen samråda med läns styrelsen. ' Kommunen skall minst se över planerna ochföreta därav föranledda ändringar. Om de förhållanden som legat till grund fören plan har ändrats väsentligt, skall kommunen upprätta och anta en ändradplan. Kommunen skall upprätta och anta 1, ledningsplan, 2, mobiliseringsplan, 3, informationsplan, 4, skyddsplan, 5, räddningsplan, 6, personal- ochunderhållstjänst-plan. Regeringen får föreskriva att skyddsplanen för att bligällande skall helt eller delvis godkännas av regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer. Planläggningen skall samordnas med annan kommunalberedskapsplanläggning. Vid planläggningen skall kommunen samråda med . Kommunen skall minst se över planerna ochföreta därav föranledda ändringar. Om de förhållanden som legat till grund fören plan har ändrats väsentUgt, skall kommunen upprätta och anta en ändrad plan. ntlnab/goM» 1984 79411