bet · G801KU35 · 1984-12-31 00:00:00 — har tidigare i anslutning till behandlingen avväckta motioner i frågan uttalat som sin mening att det skulle vara värdefulltom även de yrkesverksamma skogsbrukarna kunde erhålla den ökade trygghet somerbjuds genom arbetsmarknadsförsäkringarna. Utskottet har i samband härmedbetonat det önskvärda att frågan får en snar lösning. Samfidigt har framhållitsatt det torde ankomma på regeringen att framlägga erforderliga förslag i ämnet.Av jordbruksministerns svar på en framställd fråga i (sevidare nedan) framgår att spörsmålet rörande finansieringen av ett kompletterandearbetsmarknadsförsäkringssystem för skogsbrukare prövas vid höstensbudgetarbete. Utskottet, som hänvisar till redovisadeuttalanden, finner mot bakgrund av vad i ärendet utretts motioi\en intepåfordra någon ytterligare åtgärd. Nya skrivelser från LRF och SSR LRF och SSR har i skrivelser tillregeringen och hemställt att trygghetspaketför skogsbrukare träder i kraft fr.o.m. /86 och att medel härföravdelas i kommande budget. KU1984/85:35 373 Jordbruksministerns svar på frågor i Frågan om ett trygghetspaket förskogsbrukare har varit föremål för debatt vid några frågestunder 1984. besvarade sålunda jordbruksministernen fråga (nr 1983/84:300) av () om ett trygghetspaket förskogsbrukare var föremål för överväganden i och när ettställningstagande kunde förväntas. Av svaret framgick att frågan bereddes inomregeringskansliet men att något förslag från regeringens sida inte skullekomma att lämnas under /84. Jordbruksministern framhöllemellerfid i den följande replikväxlingen att det var angeläget att lösa fråganoch att man fortsatte att arbeta med finansieringsfrågan. Som svar på fråga (nr 1983/84:581) av () ominte ett trygghetspaket för skogsbrukare kunde finansieras med vissa medel inomramen för de inkomster som skogsvårdsavgiften ger erinrade jordbruksministernden om att nämnda avgift enligt principer som är godkända avriksdagen används för sådana ändamål som är till gagn för skogsbruket .somsådant eller på sådant sätt att alla skogsbrukare kan dra nytta av dem. Enligtsamma principer skall någon formell avräkning av utgifter mot avgiftsmedel integöras. Inté heller förutsätts någon exakt redovisning av hur medlen används.Avgiften betraktas som skogsägarnas bidrag till de allmänna insatserna i vidmening för det svenska skogsbruket. De medel som skogsvårdsavgiften kommer attge var enligt jordbruksministern redan intecknade för sådana ändamål. Frågan om trygghetspaket för skogsbrukare togs ånyo uppvid en frågestund i . Som svar på fråga (nr1984/85:77) av () om jordbruksministern nu var beredd attsnabbt lägga fram förslag om införande av trygghetspaket för skogsbrukareerinrade jordbruksministern om att LRF och SSR i skrivelser tillregeringen hemställde att skogsvårdsavgiftsmedel avdelades för att täckakostnaden för ett trygghetspaket för skogsbrukare men att den dåvarandeborgerliga regeringen beslutade att inte vidta någonåtgärd med anledning av ansökningen. Jordbruksministern upplyste att denyssnämnda organisationerna i skrivelser 1984 ånyo hemställt att medel för etttrygghetspaket för skogsbrukare avdelas i kommande budget så attförsäkringssystemet kan träda i kraft fr.o.m. /86. Han upplysteatt frågan prövas vid höstens budgetarbete. Budgetpropositionen 1985 m. m. I proposition 1984/85:100 (bilaga11 s. 51) behandlas frågan om en trygghetsförsäkring. Jordbruksministern anfördärvid bl. a. att han anser det angeläget att alla som arbetar i skogsbrukethar ett bra försäkringsskydd, även de som inte är arbetstagare. Oavsett vilkenförsäkringsform som väljs KU1984/85:35 > 374 för de senare är det inte nödvändigt att statsmakternamedverkar. Det står sålunda den enskilde eller t. ex. skogsägarorganisationernafritt att träffa avtal med försäkringsbolag. Statens medverkan har mot dennabakgrund begärts endast i fråga om finansieringen av försäkringen. Det harsålunda begärts att medel skall anvisas över statsbudgeten och att dessa skallanses utgöra skogsvårdsavgifter. Jordbruksministern anför vidare att han avprincipiella skäl inte är beredd att förorda en sådan finansiering. Andraförsäkringstagare får själva betala sina försäkringspremier. Några prisregleringsmedelsom på jordbrukets och fiskets område finns inte att tillgå.Finansieringsfrågan bör kunna lösas på något av de andra sätt som LRF harprövat i sitt arbete av frågan. Skrivelserna och från LRF och SSRhar lagts till handlingarna med anledning av budgetpropositionen. Flera motioner med anledning av budgetpropositionen harväckts med krav på att försäkringsskydd för skogsbrukare bör införas. Kontakter med LRF och SSR I ärendets beredning har ocksåingått ett flertal kontakter under hand med företrädare för berörda organisationer.Därvid har framkommit bl. a. att det från försäkringsteknisk synpunkt finns ettutformat förslag till ifrågavarande trygghetsförsäkring, att enbartfinansieringsfrågan återstår att lösa samt att man från organisationernas sidaövervägt också andra alternativ till finansiering än budgetmedel. Vid senaste kontakten mellan jordbruksministern ochföreträdare för aktualiserades från LRF:s sida den skattemässigabehandlingen av trygghetsförsäkringen. Jordbruksministern lovade att fråganskulle undersökas. Den aktuella skattefrågan övervägs ifinansdepartementet. KU1984/85:35 375 Bilaga B 17 GRANSKNINGSÄRENDE 1984/85:14 Regeringens handläggning av fråga om kränkning av svensktluftrum Försvarsstaben utarbetadeskriftliga rapporter över varje enskild kränkning av svenskt luftrum. Dessarapporter tillställdes utrikes- och försvarsdepartementen samt berördamilitära myndigheter. Rapporterna innehöll sådana uppgifter som var väsentligaför departementens vidare handläggning av kränkningen. Som regel brukade deföreligga först mellan två och efter det att kränkningen inträffat.Av detta skäl brukade försvarsstaben per telefon lämna utrikesdepartementetoch försvarsdepartementet en kortfattad orientering om inträffad kränkninginom efter det att den ägt rum. På grundval av försvarsstabens skriftliga rapport, som bl.a. innehållit en slutlig analys och nationalitetsbedömning, har erforderiigadiplomatiska åtgärder vidtagits. Enligt etablerade rutiner har samtligakränkningar i luftrummet påtalats för kränkande nations ambassad i de fall därnationaliteten kunnat fastställas. I fråga om offentliggörande av kränkningar har gällt attförsvarsstaben årsvis redovisat sammanställningar över incidenter, inkl.kränkningar i luftrummet. Med hänsyn till gängse diplomatisk praxis harutrikesdepartementet däremot - med några få undantag under de senaste tio åren- inte offentliggjort detaljerna i enskilda kränkningar av luftrummet ellervilka diplomafiska åtgärder som vidtagits. erhöll enkortfattad telefonrapport från försvarsstaben den 9 augusfi. Pågrundval av detta meddelande föredrogs ärendet för berörd enhetschef den 13augusti, varvid man beslöt begära att försvarsstaben skulle påskynda sinutredning. Stabens rapport anlände . kalladesSovjetunionens chargé d'affaires till (berörd enhetschef),varvid kränkningen påtalades och en aide-mémoire överlämnades. Handläggningen av detta ärende avvek i två väsentligaavseenden från gängse rutiner. Dels påskyndades utredningsarbetet. Dels beslötsatt ärendets allvar krävde snabb reakfion och på högre nivå än normalt. KU1984/85:35 376 svaradeSovjetunionens ambassad att meddelandet om att ett sovjetiskt flygplan skulleha kränkt svenskt luftrum ej hade bekräftats. I anledning häravöverlämnade kabinettssekreteraren fill chargéd'affaires en formell protest i ärendet. avvisades den svenskaprotesten som ogrundad. Med anledning därav gjorde tjf. utrikesministern ett uttalande av följande lydelse: har avvisat densvenska protesten av och sagt sig icke kunna bekräfta attkränkningen har ägt rum. Den bevisning är emellertid entydig.Den står fast vid sin protest och utgår från att åtgärdervidtas för att förhindra ytterligare kränkningar av svenskt territorium. En grundlig genomgång av gällanderutiner för vid kränkningar av svenskt territorium och praxisbeträffande offentliggörande av sådana kränkningar har gjorts av mig,kabinettssekreteraren och statssekreteraren i försvarsdepartementet. Vi harföreslagit och fått regeringens godkännande på - att vissaändringar görs i handläggningsrutinerna för att åstadkomma en snabbare ochsäkrare delgivning med och spridning inom av uppgifter ominträffade kränkningar, - att försvarsstabensöppna årliga sammanställningar av inträffade kränkningar kompletteras medkvartalsvisa redovisningar, - attallvarligare, enskilda kränkningar och regeringens åtgärder med anledning däravges offentlighet. KU1984/85:35 377 Tidningen innehåller ett påstående att statsminister skulle ha stoppat offentliggörande avvisst bildmaterial i samband med den sovjetiska kränkningen. Den kartskiss över flygkränkningen som offentliggjordes avförsvarsstaben vid fredagens presskonferens i försvarsdepartementet innehöll enhänvisning till annat bildmaterial. Kartan hade iordningställts förredovisningar i regeringen och utrikesnämnden tidigare , där även debilder hänvisningen gäller visades. Dessa bilder som ej var avsedda föroffentlig publicering utgör endast en mindre del av den mycket omfattandetotala dokumentationen, som bl. a. också innefattar filmer från flera olikaradarstationer. Enligt ÖB:s uppfattning skulle offentliggörande av heladokumentationen ha inneburit att man avslöjat kapaciteten hos det svenskaradarförsvaret och luftbevakningen i en utsträckning som inte var önskvärd. ÖBföreslog därför vid regeringssammanträdet att den offentliga dokumentationenskulle begränsas enbart till den text och den skiss som försvarsstaben senarepresenterade vid presskonferensen. Tillämpningsbestämmelser för rapportering till ochhandläggning av incidenter och gränskränkningar m. m. inom ,försvarsdepartementet och överbefälhavaren har överenskommit om vissa rutinerför handläggning av ärenden rörande kränkningar av svenskt territorium m.m. Överenskommelsen omfattar ansvarsfördelning och rutinermellan överbefälhavaren och samt inom ochfillämpas fr.o.m. 1984-12-01. Omedelbara åtgärder vid inträffad eller befaradkränkning (incident) Överbefälhavaren rapporteraromedelbart inträffad eller befarad kränkning av svenskt territorium tillutrikes- och försvarsdepartementen. Denna preliminära rapport avges underordinarie tjänstgöringstid till politiska avdelningsförsta enhet (I) resp. försvarsdepartementets internationella enhet(Fö/INT) och till vakthavande tjänsteman vidutrikesdepartementet resp. vakthavande befäl vid försvarsdepartementet.Åtgärder inom framgår av 3.2, 3.3 och 3.4 nedan. 3.1 Överbefälhavarenutarbetar och senast inom skriftlig rapport om det inträffade.Denna bör innefatta uppgift om nationalitet, tidpunkt och plats, särskildaomständigheter, kartskiss samt hänvisning till tillämplig paragraf itillträdesförordningen. Rapporten, liksom eventuella kompletterande uppgifter,tillställs såväl utrikes- som försvarsdepartementen. 3.2 Utrikesdepartementetansvarar för den diplomatiska handläggningen av incidenter.Utrikesdepartementet ansvarar vidare för erforderlig orientering inomregeringskansliet beträffande vidtagna eller planerade diplomatiska åtgärder. 3.3 Försvarsdepartementetansvarar för informationen inom . Sålunda informeras utöverberörd personal inom utrikes- och försvarsdepartementen (enligtVB-instruktion), i händelse av kränkning som KU1984/85:35 379 kan bedömas vara av särskilt allvarlig karaktär eller somav andra t. ex. publicitetsskäl bör uppmärksammas, berörda regeringsledamöter,statsrådsberedningen och i förekommande fall andra berörda inomregeringskansliet. 3.4 Utrikes- och försvarsdepartementen skall iförekommande fall samråda i enlighet med 4 § departementsförordningen (SFS1982:1177). Information till övriga myndigheter Övriga myndigheter, t. ex.luftfartsverket orienteras i förekommande fall av överbefälhavaren. Information utöver vad som ovansägs kan i vissa fall behöva utväxlas mellan chefer på olika nivåer. Sådaninformation ersätter inte rapportering och orientering enligt ovanståenderutiner. Rutiner för informations- och publicitetsfrågor i övrigtregleras i annan ordning. KU1984/85:35 380 Nya informationsrutiner vidoffentliggörande av kränkningar av svenskt territorium Regeringen har på förslag av statssekreterareUlf , statsrådsberedningen, kabinettssekreterare , UD ochstatssekreterare , försvarsdepartementet, tillstyrkt ett förslag omförändring av gällande handläggningsrutiner och publicitetspraxis vidkränkningar av svenskt territorium. De tillstyrkta förslagen innebär att vissa ändringar görs ihandläggningsrutinerna för att åstadkomma en snabbare och säkrare spridninginom av uppgifter om inträffade kränkningar; att försvarsstanens öppna årliga sammanställningar avinträffade kränkningar kompletteras med öppna kvartalsvisa redovisningar; att allvarligare, enskilda kränkningar och regeringensåtgärder med anledning därav ges offentlighet. KU 1984/85:35 381 Material för behandling av beslutbetr. Enligt instruktionen förutrikesdepartementets antagningsnämnd (se underbilaga 1) har nämnden tilluppgift enligt § 1 följande: § 1 prövar om densom har sökt anställning som handläggare inom utrikesförvaltningen är lämpligför utrikestjänsten. Resultat av prövningen redovisas i yttrande till . Enligt § 2skall nämnden vid prövning enligt § 1 ta hänsyn till 1) sökandenskunskaper och erfarenhet samt lämplighet i övrigt för tjänstgöring iutrikesförvaltningen 2) behovet avtjänstemän för allmän tjänstgöring i utrikesförvaltningen och avspecialinriktad personal med särskilda uppgifter. Enligt § 3 består nämnden av en ordförande och åtta andraledamöter. Expeditionschefen i är självskriven ledamot.Ordföranden och de övriga sju ledamöterna utses . Ordföranden utsesav regeringen bland utrikesförvaltningens tjänstemän. Övriga ledamöter utses avchefen för . Två av dessa utses på förslag avpersonalorganisationerna i . I övrigt skall ,statsförvaltningen, arbetsmarknadsorganisationer, näringslivet och utbildningsväsendetvara företrädda bland ledamöterna. Departementschefen är i fråga om denna grupp av ledamöterinte skyldig att inhämta förslag från organisationer etc. utan kan fritt väljaledamöter. Ett uppdrag av detta slag är ett förtroendeuppdrag. Det förutsättssålunda att den som utses åtnjuter mitt och därmed regeringens förtroende.Detta betyder givetvis inte ett krav på samstämmighet i åsikter i samtligafrågor men å andra sidan förutsätts att ledamoten på det aktuella området - idetta fall utrikespolitiken - inte företräder åsikter som bjärt avviker frånregeringens syn i grundläggande frågor. publicerade en av antagningsnämndensledamöter bankdirektör en artikel i där hanstarkt kritiserade olika inslag i den svenska utrikespolitiken (underbilaga 2).Jag svarade i en artikel i (underbilaga 3). Därefter återkommer i ett genmäle (underbilaga4). Jag bad direktör om ett samtal för att klarlägga huruvida han stodfast vid exempelvis uttalanden att mot bättre vetande röstar medu-länder mot i-länder eller att general störtade KU1984/85:35 382 demokratin i efter övertalning från folket. Då hanbekräftade dessa åsikter, bad jag honom att begära sitt entledigande frånledamotskapet i nämnden enär jag anser att en person som har åsikter som är såkraftigt avvikande från regeringens inte kan åtnjuta regeringens förtroende attingå i den nämnd som medverkar vid urval av aspiranter tillutrikesförvaltningen. Efter samtalet begärde sitt entledigande frånuppdraget i antagningsnämnden (underbilaga 5), vilket beviljades (underbilaga6). Uppdrag av här angivet slag tillsätts . Hinderföreligger dock inte att av t. ex. det skäl jag här utvecklat avkorta enledamots mandatperiod. KU 1984/85:35 383 o .T" r x.<_« » Underbilaga 1 medinstruktion för antagningsnämnd; 1 §Utrikesdepartementets antagningsnämnd prövar om den som har sökt anställning som handläggare inom utrikesförvaltningen är lämplig för utrikestjänsten. Resultatet av prövning redovisas i yttrande till utrikesde partementet. Förstastycket gäller ej om anställningen gäller tjänst i lägst lönegrad F 21/22 elleravser anställning för tjänstgöring enbart inom avdelningen för internationelltutvecklingssamarbete eller som specialattaché. Det gäller ej heller i fråga omden som söker lokalanställning vid utlandsmyndighet. 2 § Vid prövning enligt I § skall nämnden ta hänsyn till 1. sökandes kunskaper ocherfarenhet samt lämplighet i övrigt för tjänstgöring i utrikesförvaltningen, 2. behovet av tjänstemän förallmän tjänstgöring i utrikesförvaltningen och av specialinriktad personal medsärskilda uppgifter. 3 §Nämnden består av en ordförande och åtta andra ledamöter. Expedi tionschefen i är självskriven ledamot. Ordföranden och de sju övriga ledamöterna utses . Ordförandenutses av regeringen bland utrikesförvaltningens tjänstemän. Övriga ledamöterutses av chefen för . Två av dessa utses på förslag avpersonalorganisationerna i . 1 övrigt skall , statsförvaltningen,arbetsmarknadens organisationer, näringslivet och utbildningsväsendet varaföreträdda bland ledamöterna. Nämnden utser inom sigvice ordförande. Expeditionschefen utsersekreterare åt närnnden. KU 1984/85:35 384 4 §Nämnden är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande. beslut gäller den mening som de flesta förenar sig om eller, vid likaröstetal, den mening som ordföranden eller, om han har förfall, viceordföranden biträder. 5 § Vid nämndens sammanträdeföres protokoll. Protokollet justeras av ordföranden. 6 § Om någon som har närvarit vidden slutliga handläggningen av ärendet har skiljaktig mening, skall dennaantecknas i protokollet. 7 § Mot nämndens yttrande iantagningsärende får talan ej föras. 8 § Chefen förutrikesdepartementet beslutar om arvode till ordföranden, övriga ledamötersamt sekreteraren i nämnden. 9 § Bestämmelser ompersonalrepresentafion vid vissa tjänstefillsätt-ningar skall ej tillämpas närfråga är om anställning som har föregåtts av prövning av nämnden. Denna förordning träder i kraft efterden dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Genomförordningen upphäves kungörelsen (l%7: 100) om anställning och utbildning avaspiranter och kanslisekreterare i . KU 1984/85:35 385 omändring i förordningen (1977:37) med instruktion för 'J"'°'f"" "yit antagningsnämnd; Regeringen föreskriver i fråga,om förordningen(1977:37) med instruktion för antagningsnämnd delsatt 8 och 9 tji skall upphöra att gälla. dels att rubriken närmast före 7 §skall utgå. dels att I S och rubrikennärmast före 4 S skall ha nedan angivna lydelse. Till följd härav kommerförordningen alt ha följande lydelse från och med den dag dä denna förordningträder i kraft. 1 §Utrikesdepartementets antagningsnämnd prövar om den som har sökt anställning som handläggare inom utrikesförvaltningen är lämplig för utrikestjänsten. Resultatet av prövning redovisas i yttrande till utrikesde partementet. Förstastycket gäller ej om anställningen gäller tjänst i lägst lönegrad F 21/22 ellersom specialattaché. Det gäller ej heller i fråga om den som söker lokalanställningvid utlandsmyndighet. 2 § Vid prövning enligt I § skall nämnden ta hänsyn till 1. sökandes kunskaper ocherfarenhet samt lämplighet i övrigt för tjänstgöring i utrikesförvaltningen och 2. behovet av tjänstemän förallmän tjänstgöring i utrikesförvaltningen och av specialinriktad personal medsärskilda uppgifter. 3 §Nämnden består av en ordförande och åtta andra ledamöter. Expedi tionschefen i är självskriven ledamot. Ordföranden och de sju övriga ledamöterna utses . Ordförandenutses av regeringen bland utrikesförvaltningens tjänstemän. Övriga ledamöterutses av chefen för . Två av dessa utses på förslag avpersonalorganisafionema i . I övrigt skall ,statsförvaltningen, arbetsmarknadens organisatio- 25 1984/85. KU1984/85:35 386 ner, näringslivet och utbildningsväsendet vara företräddabland ledamöterna. Nämnden utser inom sig vice ordförande. Expeditionschefen utser sekreterare ål nämnden. 4 S Nämnden är beslutför när ordföranden eller viceordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande. Som nämndens beslut gäller den mening som de flesta förenarsig om eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden eller, om han harförfall, vice ordföranden biträder. 5 § sammanträde föres protokoll. Protokollet justeras av ordföranden. 6 S Om någonsom har närvarit vid den slutliga handläggningen av ärendet har skiljaktigmening, skall denna antecknas i protokollet. 7 S yttrande i antagningsärende får talan ej föras. 8 (i' Denna förordning träder i kraft tvåveckor efter den dag. då förordningen enligt uppgift på den utkommit fråntrycket i . ' Paragrafen upphävd genom denna förordning. Paragrafenupphävd genom denna förordning. KU1984/85:35 387 24/7 1984 Direktör vid ifrågasätter den svenskautrikespolitikens anseende utomlands Misstänksamheten är påtaglig i västvärlden "Den svenska aktivautrikespolitiken är tveklöst respekterad utomlands", sägerutrikeshandelsminister i ett inlägg på denna sida. För den somtillbragt i det närmaste halva sitt yrkesliv, varav i UD, på resande foti såväl i-länder som stämmer detta helt enkelt inte med verkligheten. är direktör och internationell rådgivare iSkandinaviska . skrev 9/7. Det är en myt som odlatsav Palmes pojkar, i TV och åtskilliga tidningar, liksom av många, mångamänniskor, som inte är och knappast i sak kan följa det komplicerade skeendet ivärldspolitiken, men som bländas av verbala skicklighet,språkkunskaper och personliga engagemang - egenskaper som vi gunås inte varitbortskämda med att finna hos våra statsministrar. Observera att talar om den svenska aktivautrikespolitiken. Därmed menas väl i allmänhet att neutrala hållninginte bör hindra vårt lands företrädare att uttala sig om och ta ställning fillandra länders uppträdande i både inrikes- och utrikespolitiska frågor. Jag harmycket sympati för att öppet skall stå upp för demokratiska värden, förmänskliga rättigheter, för bekämpning av rasdiskriminering och fattigdom. Men för ett land som måste göra sin neutralitetspolifiktrovärdig är en sådan "aktiv" utrikespolitik naturligtvis vanskligatt genomföra. Det var bra mycket lättare, och vi levde förmodligen tryggare påUndéns fid, då det ansågs att neutralitet krävde största möjliga återhållsamheti den svenska utrikespolitiken. "Akfiv" utrikespolitikdäremot ställer utomordentligt höga krav på dem som sätts att utöva den:hederlighet, saklighet, omdöme, utrikespolitisk erfarenhet ochyrkesskicklighet. Plus att för egen del leva som man lär. Frågan är om i ufiandets ögon svensk utrikespolitik, sådanden bedrivs av , motsvarar dessa krav. En sak är att de grundläggandeprinciperna för KU1984/85:35 388 vår utrikespolitik, varom full enighet råder mellan desvenska demokratiska partierna, respekteras världen över; en annan är attutövandet, själva tillämpningen av dem, kommit att väcka undran, oro och inteså sällan olust. Den allvarligaste avvikelsen från eller bristen i vårneutralitetspolitik är givetvis att det svenska försvaret under en lång följdav år skurits ner i sådan grad att själva grunden för alliansfriheten kanifrågasättas. Tanken var ju att skulle kunna stå utanförmilitärallianser genom att på egen hand hålla ett så pass starkt försvar attett angrepp skulle te sig alltför dyrbart, eller, om det likväl sattes iverket, skulle kunna av ensamt bekämpas till dess att undsättningförhoppningsvis anlände. Dessa förhållanden känner man väl till iregeringskanslier och militärstaber både i öst och väst. Sambandet alliansfrihet/försvar