bet · G801FöU9 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet tillstyrker att bifaller regeringensförslag och hemställer 1. alt riksdagentill : Intäktsfinansierad uppdragsverksamhet /86 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att riksdagentill Flygtekniska försöksanstalten för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 3. att riksdagentill Beredskapssiyrka för FN-tjänst för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 4. att riksdagentill FN-styrkors verksamhet utomlands för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 5. alt riksdagentill Övervakningskontingenten i för /86 anvisar eUförslagsanslag av . På försvarsutskottets vägnar PER Närvarande: Per (), (), RolandBrännström (s), i (c), (), (), (), (), (), (), (), (),' (), (), ()- och i (m). ' Närvarande vid punkterna 4 28 - Närvarande vidpunkterna 13 FÖU1984/85:9 94 1 Säkerhets- och försvarspolitiken m. m. (punkt 3) totalförsvaret () anser beträffande vapenfri tjänst dels alt den del av utskottetsanförande som på s. II börjar"Utskottei vill" och på s. 13 slutar "bör avslås" bort haföljande lydelse: Den nuvarande ordningen för prövning av ansökningar omvapenfri tjänst antogs av (prop. 1977/78:159, FöU 28, rskr.371). Syftet med de lagändringar som då genomfördes var att åstadkomma enbetydande liberalisering. Ulskotiet anser sig kunna konstatera att tillämpningen avvapenfrilagen inte motsvarar de mål som sattes upp när proposition 1977/78:159utarbetades. De brister som finns ger bl. a. till resultat att unga människorsom förvägrats vapenfri tjänst sätts i fängelse med anledning av att de vägraratt fullgöra sin värnplikt. Den som söker vapenfri tjänst blir föremål för ensärskild utredning. Syftet med den utredningen är alt klarlägga om det kanantas att bruk av vapen mot annan är så oförenligt med den sökandes allvarligaövertygelse att han inte kommer att fullgöra värnplikten. Den sökande får redogöraför sina familjeförhållanden, sin uppväxttid, sina sociala attityder, sin synpå försvaret och inställning till olika befrielserörelser m. m. Den sökandehar sedan att bekräfta att han är beredd fullgöra vapenfri tjänst och hanuppmanas också att om möjligt inkomma med intyg från trovärdig person.Utredningsmannen skall som regel tillstyrka eller avstyrka ansökan, somdärefier går till . Trots ett ambitiöst arbete från utredarna är det heltklart att genom att de skall till- eller avstyrka kan detta ge upphov tillsubjektiva värderingar. Det är också uppenbart att det finns andra nackdelar meddet nuvarande prövningsförfarandet. Den verbalt tränade eller den som i förvägfått reda på de frågor som utredaren enligt sin instruktion skall ställa harstörre förutsättningar att ge de rätta svaren och därmed få sin ansökanbeviljad. Den som sökt en gång och fått avslag får gärna en negativ inställningtill utredningsförfarandel, vilket försvårar hans och utredarens möjligheteratt åstadkomma en utredning som ger rättvisa åt sökanden. föreslogi motion 1981/82:1727 en översyn avdet nuvarande prövningsförfarandet och förde också fram förslag om hur ett nyttprövningsförfarande borde utformas. har sedanupprepat siu krav i motionerna 1982/83:1792, 1983/84:970 och 1984/ 85:422. Vid behandlingen av den nu aktuella parlimolionen fränfolkpartiet har utskollet funnit att dess förslag om en ändring avprövningsförfarandet bör bifallas av . Prövningen i dess nuvarandeform bör alltså avskaf- FöU1984/85:9 95 1 stället bör den sökande inge en egen skriftligförklaring, som skall vara tydlig i fråga om lagens centrala punkter och varatillkommen efter ett obligatoriskt informationssamtal. Sin allvarliga övertygelse måste sökanden kunna styrka medskriftligt intyg av tvä personer som åtnjuter allmänt förtroende. Beviset föratt lagens villkor är uppfyllda skall ligga dels i den sökandes egenförklaring, dels i intyget, dels i den värnpliktiges villighet att underkastasig den längre tjänstgöring som en vapenfri i allmänhet åläggs. Ett system som det nu beskrivna innebär självfallet inteatt den värnpliktige får själv välja mellan vapenljänst och vapenfri tjänst.Begränsningarna är fiera: ett aktivt ställningstagande motvapenljänst, obligatoriskt informationssamtal omlagens krav och tjänstgöringsalternativen, intyg som bekräftar ärligheten ivederbörandes inställning, en skriftlig förklaring medpreciserade krav om att lagens villkor är uppfyllda, villighet alt åta sig den längretjänstgöringstiden. Enligt utskottets mening bör regeringen lämna förslag omde ändringar av vapenfrilagen som behövs för all en ny ordning skall införas.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets förslaginnebär bifall till motion 422, yrkande I (fp). I andra hand om inte bifaller utskottetsförslag som syftar till ändring av prövningsförfarandet bör enligtutskottets uppfattning anmoda regeringen att genomföra en översyn av vapenfrilagenoch dess tillämpning. En sådan översyn har föreslagits i motion 422, yrkande 2(fp). Översynen bör i första hand gälla prövningsförfarandet men också behandlaövriga erfarenheter av lagens tillämpning i enlighet med vad som anförs imotion 1710 (s). dels att utskottets hemställan (s.14) i moment 2 b bort ha följande lydelse: b. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:422, yrkande I, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om förslag från regeringen om ändring av lagen om vapenfri tjänst, dels vid avslag pä hemställan i moment 2 b enligt ovan att utskottets hemställan i moment 2 c bort ha följande lydelse: 2.beträffande totalförsvaret c. attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:422, yrkan de 2, och 1984/85:1710 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om en översyn av lagen om vapenfri tjänst. FöU1984/85:9 96 2 Verksamheten Inom det militära försvaret /85 (punkt 6) Per (), iGävle (c), (), (), (), () och i (m) anser delsatt den del av utskottetsanförande som på s. 19 börjar "beslut" och slutar"bör avslås" bort ha följande lydelse: beslut om en automatikbegränsningbeträffande försvarsutgifterna grundades på en förhoppning attinfiationen under det året skulle begränsas till högst , Beslutet avsågsbidra till en sådan infiationsutveckling. Vid frågans behandling i försvarsutskottetreserverade sig företrädarna för m, c och fp. Det kan nu konstateras allinfiationen blev ungefär dubbelt så stor och att den beslutade begränsningen om den får kvarstå medför ett betydande resursbortfall fördel militäraförsvaret. För /84 uppgår bortfallet till ca 31 milj. kr.,vilket framgår av budgetpropositionen (s. 25). Enligt vad utskottet harinhämtat beräknas bortfallet för innevarande budgetår numera uppgå till minst235 milj. kr. Utskottet anser att det skulle vara mycket olyckligt attrycka undan ca 270 milj. kr. av det militära försvarets resurser i ett läge närregeringen och under stor enighet har konstaterat alt detfinns angelägna behov av åtgärder för att återföra utvecklingen för detmilitära försvaret till den som angavs försvarsbeslut. Somförsvarsministern uttalar (s. 27 och 42) framtvingas omplaneringar i negativriktning. Sådana om-planeringar får i allt väsentligt konsekvenser förverksamheten efler innevarande budgetår och ökar planeringsproblemen inför1987 års försvarsbeslut. Utskottet delar alltså motionärernas uppfattning idenna fråga. Regeringens möjligheter till kontroll över beställningarna finnsinbyggda i planeringssystemet. Enligt utskottets mening bör med hänsyn tillkonsekvenserna för det militära försvaret återföra ca 270 milj. kr. tillresurserna för dess fortsatta planering. Detta bör ske genom att utgifisramenför innevarande budgetår tillfälligt ökas med 31 milj. kr. varjämte uttalas allnågon begränsning av utgiftsramen på grundval av beslutet (prop.1983/84:40 bil. 2, FöU 7, rskr. 88) inte skall ske. Med hänsyn till attriksdagens beslut härom kommer sent under budgetåret bör vidare utövergällande regel för överföring mellan budgetår medges att högst 270 milj. kr.av outnyttjade medel får överföras till nästa budgetår. Vad utskottei nu haranfört bör som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottels hemställan (s. 19) i moment 1 bort haföljande lydelse: I.att medbifall till motionerna 1984/85:594, yrkande I, 1984/85:1705,yrkande 2, och 1984/85:171 I, yrkande 4, som sin FÖU1984/85:9 97 mening ger regeringen till känna vad utskottet har anförtom utgiftsramen för det militära försvaret under innevarande budgetår, m. m. 3 Det militära försvarets fortsatta utveckling (punkt 7) Per (), iGävle (c), (), (), () och StenAndersson i (m) anser beträffande säkerheten i planeringen dels att den del av utskottetsanförande som på s. 29 börjar "Utskottet anser" och slutar"krigsorganisationens utveckling m. bort ha följande lydelse: Regeringen har beslutat om direktiv föröverbefälhavarens planering för perioden /871990/91. Planeringen skall genomförasmed två alternativa ekonomiska ramar, varav överbefälhavaren skall beräkna denena så att den enligt hans mening medger bibehållen köpkraft. Senastden skall överbefälhavaren lämna förslag till de kompletterandebeställningsbemyndiganden som bör begäras av för /86.Därvid skall enligt direktiven klart framgå vilka skillnader som uppstår ibehovet av beställningsbemyndiganden samt vilka objekt som berörs beroende påvilken av de båda alternativa planeringsramarna som läggs till grund förstatsmakternas beslut. ty/jAoZ/ef anser att fyrpartiöverenskommelsen i mars 1984som huvudinriktning angav att planeringen för det militära försvaret bedrivsmed utgångspunkten att nästa försvarsbeslut medger oförändrad köpkraft. 1huvudsak innebär detta att medel tillförs för att kompensera försvarsmaktenför den prisutveckling utöver priskompensation som uppstår genom valdaprisindex. Genom att ifrågasätta det ekonomiska utrymmet för beställningar avmateriel under nästa budgetår har regeringen enligt utskottets mening meratagit fasta på möjligheten all nästa försvarsbeslut medför en planeringsram mednominellt oförändrat belopp eller ännu mindre resurser för den fortsattaplaneringen. Härigenom försväras planeringen avsevärt och säkerheten minskar. Ilinje med yrkande 2 i motion 594 (m) och med vad som uttalas i motion 1705 (c)bör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anser omfyrpartiöverenskommelsen i denna del. I övrigt har utskottei inte något att invända mot vadförsvarsministern har anfört om krigsorganisationens utveckling m. m. dels att utskottets hemställan (s. 44) i moment 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande säkerheten i planeringen all medanledning av propositionen samt med bifall till motion 1984/85:594, yrkande 2,och avslag på motion 1984/85:1711, yrkande 2, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört. 7 1984/85. FÖU1984/85:9 98 4 Det militära försvarets fortsatta utveckling (punkt 7) Per , , och i (alla m) anser beträffande luftförsvaret delsatt den del av utskottetsanförande som pä s. 30 börjar "Luftförsvaret har" och slutar"inte tillstyrka" bort ha följande lydelse: Luftförsvaret har stor betydelse för hela totalförsvaret.Dess fortsatta utveckling studeras nu i perspektivplanearbetel. Resultatenkommer att ingå i underlaget försvarskommitté och därmed för 1987års försvarsbeslut. Som anförts i motion 594 medför utvecklingen i vår omvärldökande krav på det svenska luftförsvaret. Utskottet delar motionärernas uppfattningatt en förstärkning av delta under 1990-ialel bör tillmätas stor betydelse iarbetet inför nästa försvarsbeslut. Den nuvarande inriktningen beträffandejaktförsvaret måste anses vara klart otillfredsställande. 1 motion 594 anges olika tänkbara vägar att förslärkaluftförsvaret. Det är även enligt utskottets mening angeläget att var och en avdessa prövas noga. Beträffande JAS-fiygplanen anvisar motionärernamöjligheten att ändra nuvarande planering så att dessa redan från början kanutföra kvalificerade luftförsvarsuppgifter. En sådan åtgärd torde ha starktsamband med fiygplanens beväpning. I budgetpropositionen (s. 59) har försvarsministernframhållit som väsentligt all alternativa lösningar för den planeradebeväpningen av JAS-fiygplanet noga prövas och värderas. Vidare har hanbeträffande försvarsindustrin uttalat (s. 62) att underlag för val avbeväpningssystem för fiygplanet måste vara tillgängligt senast i samband med1987 års försvarsbeslut. Utskottet förutsätter att särskilt jaktrobotar äraktuella i sammanhanget. Under punkt 10 om försvarsindustrin uttalar utskotteti det följande att frågor om robotsyslem och om den svenska industrinskompetens beträffande robotar bör bearbetas med kraft. 1 detta sammanhang vill utskottet tillägga att enutveckling av jaktrobotar till JAS-fiygplanet inom svensk industri har fierafördelar. Man måste emellertid räkna med vissa merkostnader jämfört meddirektanskaffning från annat land. Det militära försvarets ekonomiska ram börenligt utskottets mening kompenseras för sådana merkostnader. Någon merkostnadfrån samhällssynpunkt uppstår dock inte eftersom kompetens och sysselsättningstannar inom landet. Statsbudgeten kompenseras skattevägen. Sammanfattningsvis anser utskollet all i del fortsattaarbetet års försvarsbeslut bör ägnas största möjliga uppmärksamhetät frågor inom luftförsvaret. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna. dels alt utskottets hemställan (s.44) i inoment 3 b bort ha följande lydelse: FöU1984/85:9 99 3. beträffande krigsorganisationens utvecklingm. b. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:594, yrkande 11, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört om frågor inom luftförsvaret. 5 Det militära försvarets fortsatta utveckling (punkt 7) () anserbeträffande tillgodoräknande av medel vid försäljning av anläggningar m. m. dels att den del av utskottetsanförande som pä s. 34 börjar "Utskottet anser" och slutar "intebifallas" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna attmyndigheterna bör stimuleras all vidta rationaliseringsåtgärder. Enbetydelsefull sådan stimulans voreaU som föreslås i motion 1701 låtamyndigheter för sin verksamhet få tillgodogöra sig realvärdet vid försäljningav anläggningar och materiel som har finansierats genom anslag inom fjärdehuvudtiteln. Regeringen bör därför i regleringsbrev för /86 utarbetabestämmelser med detta innehåll. Vad utskottei nu har anfört bör somsin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan (s.44) i moment 4 b bort ha följande lydelse: b. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1701 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört om tillgodoräknande av medel vid vissförsäljning. 6 Det militära försvarets fortsatta utveckling (punkt 7) () anserbeträffande beslut om avkortning av reservbefälens tjänstgöringsskyldighet. dels att den del av utskottetsanförande som på s. 40 börjar "Utskottei har inhämtat" och slutar"bör avslås" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att avkortning av reservbefälenstjänstgöringsskyldighet bör beslutas pä de nivåer i organisationen som föreslåsi motion 1702. En sådan ordning överensstämmer med överbefälhavarensuppfattning och ligger i linje med strävandena till decentralisering inomförsvarsmaktens organisation. Regeringen bör anmodas att utfärda bestämmelser ienlighet med motionärernas förslag. dels all utskottets hemställan (s.45) i moment 6 a bort ha följande lydelse: a. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1702 som sin FöU1984/85:9 100 mening ger regeringen till känna vad utskottet har anförtom beslut rörande avkortning av reservbefälens tjänstgöringsskyldighet. 7 Ubåtsskydd (punkt 8) Per (), iGävle (c), (), (), (), () och i (m) anser beträffande helikoptrar för ubåtsjakt dels att del del av utskottetsanförande som på s. 47 börjar "Beslut har" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Beslut har fattals om modifiering av tre helikoptrar imarinen och fyra helikoptrar i fiygvapnet till samma standard som på marinenshelikoptrar av typ 4 C för ubåtsjakt. Ombyggnaden beräknas vara klar den I juli1985 för marinens helikoptrar och för fiygvapnets helikoptrar.Överföringen av helikoptrar från fiygvapnet till marinen har planerats ske medtvå helikoptrar 1987 och två 1989, enligt uppgift i takt med att utbildadebesättningar tillförs organisationen. Enligt uiskottelsbedömn\ng har denbeslutade förstärkningen av vår ubåtsjaklförmåga inte fått tillräckligt högprioritet i planeringen för ifrågavarande helikoptrar. har central betydelse för ubätsskyddet bör helikoptrarnasnarast överföras till ubåtsskyddsverksamheten. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan (s.48) i moment I bort ha följande lydelse: 1. att med bifall tillmotion 1984/85:594, yrkande 8, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört om helikoptrar för ubåtsskydd. 8 Ubåtsskydd (punkt 8) Per (), iGävle (c), (), (), () och StenAndersson i (m) anser beträffande kustkorvetter och yrkesofficerare inommarinen dels att den del av utskottetsanförande som på s. 47 börjar "Kustkorvellerna blir" och på s. 48slutar "bör inte bifallas" bort ha följande lydelse: Kustkorvetterna blir ett betydelsefullt tillskott till vårtubåtsskydd. En korvett levereras till marinen och en underandra kvartalet 1986. Enligt överbefälhavarens ubåtsskyddsplan tidigareläggsden planerade anskaffningen av ytterligare fyra enheter. Regeringen har den Inovember beslutat om projektering av dessa. Framställning om anskaffningberäknas inkomma till regeringen . Beställningsbemyndigande harberäknats för denna anskaffning, som därför inte behöver bli FÖU1984/85:9 v 101 beroende av riksdagsbeslut . Efler det nyabudgetårets ingång och så snart myndigheterna gjort framställning härom börregeringen enligt utskottets mening utan dröjsmål ställa bemyndiganden tillförfogande för beställning av korvenerna. Utskottet har alltså i denna delsamma uppfattning som redovisas i motion 594 (m). Vad utskottet nu har anförtbör som sin mening ge regeringen till känna. Överbefälhavaren har i sin plan för ubätsskyddetkonstaterat att gällande personal- och värnpliktsramar för marinen inte ärdimensionerade för den utökade freds- och krigsorganisaloriska verksamhet somubåtsskyddet innebär. Överbefälhavaren föreslår att behovet av personaltillgodoses genom all personalramen successivt fram till /92 utökasmed . Försvarsministern förklarar sig inte beredd att ta ställningtill den utökning av antalet yrkesofficerare inom marinen som framgår avöverbefälhavarens planering. Detta betecknas i motion 594 (m) som mycketotillfredsställande. Motionärerna anser all överbefälhavarens förslag börbifallas. I budgetpropositionen (s. 55) ullalar försvarsministern bl. a. attbefälsbehovsutredningens förslag (Ds Fö 1985:3) måste beaktas när det gälleratt la ställning till överbefälhavarens förslag. Utskottet delar inteförsvarsministerns mening. Liksom armén och fiygvapnet är marinen mitt uppe i ettomfattande rationaliserings- och besparingsarbete. Nya uppgifter genomubätsskyddsverksamheten har lagts på såväl fioltan som kustartilleriet. Somanförs i motion 594 är det naturligt att i det läget beakta konsekvenserna ifråga om marinens personal. Utskottet delar motionärernas uppfattning att ensuccessiv utökning av marinens personalram i enlighet med överbefälhavarensförslag bör medges. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan (s.48) i momenten 2 och 3 bort ha följande lydelse: 2. att riksdagenmed anledning av propositionen och med bifall till motion 1984/85:594, yrkande9, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört ombeställning av kustkorvetter, 3. att riksdagenmed anledning av propositionen och med bifall till motion 1984/85:594, yrkande10, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om marinenspersonalbehov. 9 Värnpliktsutbildningen (punkt 12) i (c) och UllaEkelund (c) anser beträffande 5ö«A7V värnpliklsulredning dels att den del av utskoltetsanförande som på s. 55 börjar "Utskollet anser" och slutar "avriksdagen" bort ha följande lydelse: 8 1984/85. FÖU1984/85:9 J02 Utskottet anser att de frågor sombehandlas i motion 700 är så viktiga att en utredning av det slag motionärernaförordar bör komma till stånd. Särskild tyngdpunkt bör läggas på devärnpliktigas förmåner. Detta i all synnerhet som t. ex. när del gällerdagersättningens storlek riksdagsbeslutet 1983 intehar förverkligats av regeringen. Regeringen bör med utgångspunkt i vad somanförts i motion 700 anmodas att tillsätta en parlamentariskt förankradutredning för de frågor motionärerna berör, i den mån dessa inte konstaterasvara eller har varit föremål för utredning i annat sammanhang. Vad utskottetnu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan (s.58) i moment I bort ha följande lydelse: 1. att med bifall tillmotion 1984/85:700 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört om en utredning av vissa värnpliktsfrågor. 10 Ekonomiska resurser för det militära försvaret (punkt14) Per (), iGävle (c), (), (), (), () och i (m) anser dels att den del av utskottetsanförande som på s. 62 börjar "Ulskotiet finner"och slutar"enligt motionsförslagei"bort ha följande lydelse: Det är oslridigl att det militära försvaret efter 1982 årsförsvarsbeslut har ålagts vissa uppgifter som inte var förutsedda vidförsvarsbeslutet. Vidare har värnpliktsförmånerna förbättrats mer än vad somkompenseras genom prisregleringssyslemel. finns angelägen verksamhetsom inte ryms inom den ekonomiska planeringsramen. Detta talar enligtutskottets mening starkt för att i denna del bör följa motion 594.Riksdagen bör alltså genom att bifalla motionsyrkandet i linje med 1982 årsförsvarsbeslut i denna del uppmana regeringen att lämna förslag omsärskild kompensation för här aktuella merkostnader. dels all utskottets hemställan (s.63) i moment 3 bort ha följande lydelse: 3. att bifaller motion 1984/85:594, yrkande 7 om en framställning till regeringen. U Anslagsfrågor för det militära försvaret (punkt 15) Per (), iGävle (c), (), , (m), (), och StenAndersson i (m) anser FöU1984/85:9 103 under förutsättning av bifall till reservation 3 attutskoltets hemställan (s. 69 70) i momenten 2 b, 6 a, 10 a och 14 a bort haföljande lydelse: 2. beträffande Arméförband: Materielanskaffning b. attriksdagen med anledning av propositionen och med bifall till motionerna1984/85:594, yrkande 3, och 1984/ 85:1705, yrkande 3, bemyndigar regeringen attmedge alt beställningar av materiel m. m. för arméförband får läggas ut inomen kostnadsram av 2 , 6. beträffande Marinförband:Materielanskaffning a. attriksdagen med anledning av propositionen och med bifall till motionerna1984/85:594, yrkande 4, och 1984/ 85:1705, yrkande 4, bemyndigar regeringen aumedge att beställningar av materiel m. m. för marinförband får läggas ut inomen kostnadsram av 2 , 10. beträffande Fiygvapenförband:Materielanskaffning a. attriksdagen med anledning av propositionen och med bifall till motionerna1984/85:594, yrkande 5, och 1984/ 85:1705, yrkande 5, bemyndigar regeringen attmedge alt beställningar av materiel m. m. för fiygvapenförband får läggas utinom en kostnadsram av I , 14. beträffande Operaliv ledning m.m.: Materielanskaffning a. attriksdagen med anledning av propositionen och med bifall till motionerna1984/85:594, yrkande 6, och 1984/ 85:1705, yrkande 6, bemyndigar regeringen allmedge att beställningar av materiel m. m. för operativ ledning m. m. fårläggas ut inom en kostnadsram av . 12 Civilförsvarets fortsatta utveckling (punkt 18) Per , , och i (alla m) anser beträffande övningsryimen inomcivilförsvaret dels all den del av utskottetsanförande som på s. 74 börjar "Liksom inom" och slutar"kommunernas förtroendevalda" bort ha följande lydelse: Civilförsvaret bör ha en hög mobiliseringsberedskap.Bristerna i krigsorganisationen och minskningen av denna talar också för attstatsmakterna bör ansluta sig till förslag allA-enheterna skall övas . Ulskotiet delar alltså den uppfattninghärom som förs fram i motion 594 (m). Detta bör som sin mening geregeringen till känna.