bet · G801UU12 · 1984-12-31 00:00:00 — Inte minst för flera av de länder, med vilka Sverigesamarbetar genom SIDA och BITS, har dessa svårigheter blivit ett avgörandeutvecklingshinder. Dessa länders upplåning består till övervägande del avslatsgaranterade krediter och av koncessionella lån från multilateralafinansieringsinstitutioner. Därför måste internationella slödaklioner företasfrämst av de långivande regeringarna och de offentliga institutionerna liksomav de internationella finansieringsinstitutionerna. Del är mot den här bakgrunden angeläget att kanstödja fattigare länder som har akuta betalningsbalanssvårigheter på grund av ensvår skuldbörda. Ett särskilt biståndspolitiskl instrument bör inrättas försådant betalningsbalansstöd. Stöd skall kunna lämnas till programländer för svensktbistånd och till länder med vilka ett reguljärt ekonomiskt samarbete sker genomBITS. En förutsällning för stödet är att det kan räknas som bistånd enligtDAC:s kriterier och står i överensstämmelse med internationella regler och överenskommelsersom har biträtt. Avsikten är att stödet skall kunna användas förgemensamma aktioner med andra industriländer för att stärka de berördau-ländernas betalningsförmåga. Så kallade u-garanlerade krediter och andrabiståndsprövade skulder skall kunna läckas med medlen i den mån deifrågavarande premierna inte förslår. Stödet skall vidare kunna utnyttjas förreglering av utvecklingskrediter som har lämnat till programländer ochregionala utvecklingsbanker. Även andra ändamål, som varit föremål för enbiståndsprövning, bör kunna komma i fråga. Del är svårt att beräkna medelsbehovet för det kommandebudgetåret eftersom utnyttjandet blir beroende av överenskommelser med deberörda länderna. Regeringen föreslår att det förs upp en medelsram på 400milj. inom anslaget C 8. Övriga u-landspolitiska insatser m. m. UU1984/85:12 90 I motion 1984/85:593 av m.fl. (fp)yrkandena 3, 7 och 12 hemställs 3. att riksdagenuttalar sig för att ett anslag Särskilda projekt inrättas, 7. att riksdagenbeslutar att anslå 400 milj. kr: till Särskilda projekt, 12. att riksdagenbeslutar minska det föreslagna anslaget för övriga u-landspolitiskainsatser med 500 milj. kr. I motion 1984/85:1261 av Per m. fl. (m) yrkande12 hemställs 12. att beslutar avslå förslaget om inrättandeav anslaget Betalningsbalansstöd samt avslår det dithörande föreslagna anslaget på 400 milj. kr. I motion 1984/85:1678 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) yrkandena 1 och 2 hemställs 1. att riksdagenavslår regeringens förslag om 400 milj. kr. 2. att riksdagenför u-krediter anvisar 275 rnilj. kr., en sänkning i förhållande lillregeringens förslag med 200 milj. kr. I mofion 1984/85:2419 av LarsWerner m. fl. (vpk) yrkandena 13 och 14 hemställs 13. att riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag om 475 milj. kr. 14. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag lill riklinjer för betalningsbalansstödetsanvändning. Tekniskt samarbete, u-krediter. Under denna rubrik behandlas det s.k. tekniska samarbete som bedrivs genom Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), u-kreditsystemet som likaledesadministreras av BITS, och det av regeringen föreslagna belalningsbalansstödet. För tekniskt samarbete föreslår regeringen 122,6 milj. kr.Utskottet tillstyrker detta belopp och har inget att erinra mot de förslagrörande det tekniska samarbetet som framläggs i propositionen. För u-kreditsystemet föreslår regeringen 475 milj. kr. förnästa budgetår, vilket är en betydande ökning i förhållande till innevarandeår. I tre partimotioner yrkas på minskningar av regeringensförslag. Motion 593 (fp) föreslår att anslagsbeloppel bör ligga vid den nivåBITS själv föreslagit, dvs. 375 milj. kr. I motion 1678 (c) förordas enytterligare minskning till 275 milj. kr., dvs. med 200 milj. kr. i förhållandelill regeringens förslag. UU1984/85:12 91 Motion 2419 (vpk) avstyrker heltregeringens medelsförslag, bl. a. med motiveringen att BITS endastkunnat använda en mycket liten del av de belopp Beredningen fått till sittförfogande. Del anförs också i motionen att u-krediter är en dålig form avbistånd. Någon metod att mäta utvecklingseffekten har inte anvisats, bindningenav biståndet förstärks och inriktningen på de fattigaste länderna överges,heter det vidare. I propositionen gör regeringen bedömningen att BITS bör hamöjlighet all förbruka en större del av de för u-krediter anvisade medlen bl.a. genom ett samarbete med internationella finansieringsorgan eller andrabiståndsgivare eller genom en utvidgning av kretsen mottagarländer. Invändningen alt u-krediter är en dålig biståndsform medivivelakfiga utvecklingseffekter kan utskottet inte dela. U-kreditsystemet harvisat sig vara ett användbart instrument i det svenska utvecklingssamarbetet,som i övrigt omfattar ett fiertal varandra kompletterande biståndsformer. Somriksdagen tidigare fastslagit gäller de grundläggande biståndspolitiskaprinciperna även u-kreditsystemet. Mot denna bakgrund vill utskottet inte motsätta sig altdelposten för u-krediter höjs nästkommande budgetär. Den av utskotteiföreslagna höjningen av anslagsposten för enskilda organisationer med 12 milj.kr. och för försöksverksamhet och metodutveckling med 17,4 milj. kr. somföreslagits tidigare i detta belänkande bör emellertid kunna finansieras genomen motsvarande minskning av delposten för u-krediter, vilken därmed föreslåsuppgå lill 445,6 milj. kr. Detta innebär att den totala biståndsramen intebehöver förändras. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 12 i motion593 i vad avser medelsanvisning till u-krediter, yrkande 2 i motion 1678 ochyrkande 13 i motion 2419. Utskottet har också tagit del av propositionensredogörelse för och konstaterar all budgetförslaget innebär enrelativt begränsad höjning av SWEDFUNDS:s grundkapital nästkommande budgetår.En fortsalt uppbyggnad av grundkapitalet kommer emellertid all ske successivt.Därmed ges en för verksamheten nödvändig plane-ringslrygghet.Utskottei har inget att erinra mot de överväganden och förslag som ipropositionen anförs rörande och tillstyrker förslaget om enkapiialhöjning med 25 milj. kr. /86 och en fortsatt förstärkningav grundkapitalet därefter. Av den ökning av de totalabiståndsanslagen på som föreslås går 400 milj. kr.till en ny stödform, belalningsbalansstöd. Bakgrunden till regeringens förslagär alltmer oroande skuldbörda. I motion 1261 (m) anförs att betalningsbalansstöd redanges genom IMF. Om i undantagsfall skulle behöva använda medel för detta UU1984/85:12 92 ändamål, bör de tas från de stora reservationer som finnspå biståndsanslagen. a. dessa skäl avstyrker motionärerna detföreslagna betalningsbalansstödet men förordar all om del ändå införs detges en öppen redovisning av handläggningen av ifrågavarande ärenden. Även motion 1678 (c) motsätter sig belalningsbalansstödet,främst med motiveringen att det i propositionen inte närmare klarläggs hurstödet skall användas, som stora hjälpbehov i bl. a. krävermedel. Motion 593 (fp) ser i och för sig starka motiv för att endel av biståndsanslagen används för betalningsbalansstöd men motsätter sigförslaget så som det är utformat i propositionen. Del anförs bl. a. som skälatt SIDA:s medinflytande över stödels användning inte är klart uttalat ipropositionen. Motionärerna förordar i stället att det av regeringenföreslagna beloppet 400 milj. kr. uppförs under ett anslag Särskilda projektoeh får disponeras av SIDA bl. a. för stöd åt länder som genomför storastrukturförändringar. Motion 2419 (vpk) har inga invändningar mot regeringensmedelsförslag men kräver att regeringen skall framlägga riktlinjer föranvändningen av stödet. Utskollet noterar att det tilltänktabelalningsbalansstödet skall kunna gå till länder med vilka reguljärt samarbetesker genom SIDA eller BITS. En förutsättning för dess användning är att det kanräknas som bistånd enligt DAC:s kriterier. Medel ur betalningsbalansstödetskall kunna utnyttjas för att täcka u-garanlerade krediter,ulvecklingskrediter, andra biståndsprövade skulder och andra ändamål som varitföremål för bislåndsprövning. Medlen skall också kunna användas för gemensammaaktioner med andra i-länder, heter det i propositionen. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns ettbehov av att stödja särskilt de fattigaste , som ofta befinner sig iakuta belalningsbalanssvårigheter på grund av en svår skuldbörda. Ett belalningsbalansstödsom syftar lill att bistå dessa länder kan därför vara starkt motiverat. Av den relativt kortfattade beskrivning som ges ipropositionen framgår att den nya stödformen skall kunna ges en förhållandevisvid användning. Utskollet finner det naturligt alt ell instrument som skallkunna användas i skilda sammanhang och som ännu är oprövat inte från början låsesgenom långtgående preciseringar. Betalningsbalansstödet är biståndspolitiskl motiverat ochbör som sådant självfallet underordnas de fyra biståndspolitiska målen. Detskall stärka berörda länders betalningsförmåga. Det är därför enligt utskoltetsmening angelägel att konkreta stödoperationer diskuteras med mottagarländernaoch i övrigt ges en sådan utformning att de medför en reell förbättring avmottagarlandets situation. Olika former härför är tänkbara. Utskottet ser det som en fördel om det föreslagnabelalningsbalansstödet kan utnyttjas så au det om möjligt ger upphov tillliknande initiativ UU1984/85:12 93 även frän andra givarländers sida. Skuldbördan föru-länderna är av den omfattningen att ett eller några få små länders insatserinte ensamma kan få avgörande betydelse. finns del anledning atterinra sig all de fattigaste , lill vilka det svenskabelalningsbalansstödet skall rikta sig, inte har ådragit sig lika stora skuldersom de något mer kreditvärdiga länderna. Stödet bör i första hand avse skulder lill men börundantagsvis även få utnyttjas för gemensamma aktioner med andraindustriländer. Del kan vidare enligt utskottets mening finnas skäl all geslödel en sådan utformning och inriktning att det inte bidrar till attundergräva låntagarnas respekt för sina låneåtaganden. En utgångspunkt vidbeviljandet av en kredit bör självfallet vara att låntagaren är inställd pååterbetalning av lånet. Utskottet har härutöver inga synpunkter påförslaget utan utgår från all regeringen överväger betalningsbalansslödelsnärmare utformning och redovisar sina slutsatser härav i den kommande budgetpropositionen. Förslaget i motion 593 att inrätta ett anslag benämntSärskilda projekt svarar enligt utskottets mening inte mot det behov sombelalningsbalansstödet avses täcka. Inte heller torde del av andra skäl finnasbehov av ett särskilt anslag av denna typ. En flexibel tillämpning av landprogrammeringenbör ge utrymme för de önskemål det föreslagna anslaget syftar till att möta. Vad gäller SIDA:s inflytande över betalningsbalanspostenutgår utskottet från att samråd kommer att ske med SIDA resp. Med hänvisning till det som utskottet anfört avstyrksyrkandena 3 och 7 samt återstående del av yrkande 12 i motion 593, yrkande 12 imotion 1261 och yrkande 1 i motion 1678. Yrkande 14 i motion 2419 får med detanförda anses besvarat. 48 (vpk) 1. beträffande u-krediter res. 45 (m) att med avslag på motion 1984/85:593 yrkande 12 res. 46 (c) såvitt nu är i fråga, mofion 1984/85:1678 yrkande 2 och motion [' \\, 1984/85:2419 yrkande 13 saml med ändring av budgetproposi tionens förslag, som medelsram för u-krediter för /85 godkänner ett belopp av 445,6 milj. 2. beträffande bemyndigande förBITS att godkänner förslaget att BITS bemyndigas göra utfästelser om biståndsmedel för u-krediter med belopp som sammanlagt utgör två gånger de tillgängliga medlen, UU1984/85:12 94 3. beträffande kapitaltillskott för altriksdagen godkänner ett kapitaltillskott för om 150 milj. kr. ienlighet med vad som förordas i budgetpropositionen, 4. beträffande betalningsbalansstöd res. 49 (m, c, fp) att med avslag på motion 1984/85:593 yrkandena 3 och 7 samtyrkande 12 i kvarvarande del, motion 1984/85:1261 yrkande 12 och motion1984/85:1678 yrkande 1 samt med anledning av motion 1984/85:2419 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 5. att riksdagengodkänner de övriga riktlinjer och bidrag som regeringen förordat i budgetpropositionenunder rubriken u-landspolitiska insatser m. m., attriksdagen med ändring av budgetpropositionen och med bifall till utskottetsförslag lill Övriga u-landspolitiska insatser m. m. för /86anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (),Axel (), (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (vpk),(). () och (). , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 7 som börjar med "Biståndsramen föreslås" och slutarmed "till biståndsram." bort ha följande lydelse: Det är vårt lands självklara plikt att genomutvecklingsbistånd söka bidra till en rättvisare och stabilare världsordning.U-hjälp bedriven med lanspråktagande av andra nationers besparingar äremellertid i längden ingen solid solidaritetshandling. Grunden för en uthålligsvensk u-hjälp UU1984/85:12 95 åstadkommer vi genom att föra en sådan ekonomisk politikoch budgetpolitik att ekonomi så fort som möjligt saneras. Det är därför enligt utskottets mening nödvändigt att medhänsyn till stora budgetunderskott och vår stora utlandsskuld sparaockså i biståndsanslagen. Svensk u-hjälps problem är inte bristen på pengar utansvårigheten att använda medlen i insatser som leder till utveckling ochframåtskridande för de fattiga. U-hjälpsanslaget har under 1970- och 1980-lalenvuxit så snabbt, all stora reservationer har uppkommit. De totalareservationerna på det totala biståndsanslaget var 1983/84 4,5 miljarderkronor. När balans i vår ekonomi uppnåtts och effektiviteten i biståndethöjts bör biståndsanslaget återigen öka med målsättningen att det skall uppgåtill av BNI. Det vore önskvärt om detta kunde ske i samklang med ökadeåtaganden från andra industriländers sida, vilkas biståndsanslag liggerpå beklagligt låg nivå. Utskottet ansluter sig lill de besparingsanslag somframförs i motion 1261, vilka sammantagna leder till en total bislåndsvolymnästkommande budgetår på 7 255 milj. kr., vilket är av BNI. Med hänvisning lill vad som anförts tillstyrker utskotteiyrkande 5 i motion 1261. Budgetpropositionens förslag angående totaltbiståndsanslag avstyrks därmed. delsatt utskottets hemställan i punkt 1 bort ha följandelydelse: att med ändring avförslagen i budgetpropositionen bifaller motion 1984/85:1261 yrkande 5 och sombiståndsram för /86 godkänner ett belopp av 7 255 milj. kr. (vpk) anser dels all den del av utskottetsyttrande som på s. 22 börjar med "De fyra" och på s. 23 slutar med "avstyrksdärför." bort ha följande lydelse: Trots ett ökat biståndsbehov i tredje världen harbiståndet stagnerat. I reala termer har gåvobiståndet sjunkitliksom volymen av långfristiga, mjuka biståndslån. går i spetsen för attminska FN-or-ganens bistånd. Därigenom sprids ovilja också hos andragivarländer att stödja gemensamma aktioner, t. ex. genom Världsbankensutvecklingsfond , och utvecklingsprogram UNDP.U-ländernas krav på en ny ekonomisk världsordning har mött kompakt motståndfrån och vissa andra västländer. , och utträde ur ärillavarslande. 1 denna situation får det bilaterala gåvobiståndet ökadbetydelse. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen nu höjerdet svenska UU 1984/85:12 96 biståndetså att det s. k. enprocentsmålet åter uppnås. Utskottet noterar emellertid attdet är på BNI och inte på BNP som enprocentsmålet räknas, vilketinnebär ca 200 milj. kr. konstaterar utskottet att475 milj. kr. av hela ökningen på 1 014 milj. kr. anslås lill u-krediter genomBITS. Delta innebären ytterligare kommersialisering och bindning av biståndetoch blir snarare ell stöd till den svenska exportindustrin än till utvecklingi de fattiga länderna. Det svenska biståndet skall bidra till resurstillväxt,ekonomisk och social utjämning, ekonomisk och politisk självständighet samtdemokratisk utveckling i mottagarländerna. Dessamål är riktgivande för det bilaterala biståndet genom SIDA. Men de är det inteför den del av biståndet, som regeringen nu vill anslå till u-krediter. Här ärdet i stället ländernas kreditvärdighet som skall beaktas. Det blir irealiteten de svenska exportföretagen som väljer mottagare, exempelvisDominikanska Republiken, , , och . De gynnas trotsalt de inte uppfyller de biståndspolitiska målen. Utskottetmotsätter sig inte u-krediter för att underlätta inköp från Sverige.Det kan vara motiverat både av arbetsmarknadsskäl och handelspolitiska skäl,eftersom andra i-länder ger sådana krediter. Men de bör inte hänföras tillutvecklingsbiståndet, eftersom deras utvecklingseffekt är ringa eller ingen. Omde biståndspolitiska målen åsidosätts, om biståndet underordnas kommersiellaintressen och kvaliteten försämras, kommer biståndsviljan, som bygger påsolidaritet, att urholkas. Biståndet splittras alltmer upp på olika organ ochdet gör att allmänheten får allt svårare att bedöma vilken nytta biståndet gör.Öppna gräl mellan de biståndsgivande organen oeh regeringens ingripanden iolika ärenden bidrar inte till att öka förtroendet. Detsamma gäller förryckigheten i biståndspolitiken. får inte biståndet bli en trendfrågå. Det måste utformas långsiktigtenligt de mål som beslutat. dels att utskottets hemställan i punkt 2 moment 1bort ha följande lydelse: 1. beträffande debiståndspolitiska målen att med bifalllill motion 1984/85:2419 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 3.Andelen av SIDA administrerat bistånd BertilMåbrink (vpk) anser dels att den del av utskottets hemställan på s. 23som börjar med "Inte heller" och slutar med "2419 avstyrks. "bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att av den miljard som biståndet nu ökas med för all nåenprocentsmålet, har endast 45 milj. kr; anslagits till programländer- UU1984/85:12 97 Av hela biståndet föreslås 2 835 milj. kr.till detta ändamål eller . Det är en mindre andel än de som anslogs iårets budget, och fortsättning på en längre tids politik. har det landprogrammerade biståndets andel sjunkit från hälften till ,trots att antalet programländer ökat. Detta är enligt utskottets meningoacceptabelt. Det landprogrammerade biståndet bör öka till . Därmedbifaller utskottet yrkande 4 i motion 2419. dels all utskottets hemställan ipunkt 2, mornenl 2, bort ha följande lydelse: 2.beträffande andelen av SIDA administrerat bistånd altriksdagen med bifall till motion 1984/85:2419 yrkande 4 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört, Demokrati och mänskliga rättigheter samt avbrytande avbistånd , , (alla m), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 23 börjar med "Bistånd skall" och på s. 24 slutarmed "och 494." bort ha följande lydelse: Del finns få väl fungerande demokratier bland världensu-länder. I många råder i stället politisk ofrihet understyrelseformer som varierar alltifrån förslelnade och ineffektiva enhetspartiertill totalitära förtryckarregimer. Att genom biståndsinsatser söka bidra demokratisk samhällsutveckling och respekt för grundläggande mänskliga fri-och rättigheter i mottagarländerna har varit och förblir därför ett centraltmål för vidkommande. Erfarenheten visar att ekonomisk utveckling och demokratiär avgörande faktorer för att åstadkomma ett drägligt samhälle. Ett samhällesom ger inflytande åt individen är en förutsättning för att det mottagnabiståndet skall bli effektivt och uppsatta utvecklingsmål skall kunnauppfyllas. Avsaknaden av demokrati i något land kan inte försvaras vare sigmoraliskt eller politiskt. kan inte utgöra något undantag. I ländervalel måste därför, vid sidan avfattigdomskrileriet, demokratimålet lyftas fram. Sådana som söker slåvakt om de mänskliga rättigheterna och strävar efler en demokratisk utvecklingbåde för män och kvinnor bör prioriteras. Vi måste i det sammanhanget se en demokratisksamhällsutveckling som en dynamisk process. Demokrati uppstår självfallet inteöver . Det är emellerfid möjligt att bedöma huruvida ett visst land ärpå väg i demokratisk riktning eller om det fjärmar sig från ett sådant mål.Inställningen i fråga om de mänskliga rättigheterna är ofta avgörande för ensådan bedömning. 7 1984/85. UU1984/85:12 98 Demokratimålet innebär att respekenbåde för demokrati och mänskliga fri- och rättigheter skall öka i de länder somvill ta emot svenskt bistånd. Enligt utskottels uppfattning måste biståndssamarbetetomprövas och i sista hand t. o. m. avbrytas med mottagarländer som bedriveranfallskrig eller har ockupationstrupper på främmande territorier, eller där degrundläggande mänskliga rättigheterna systematiskt kränks. har genomsitt medlemskap i åtagit sig att verka för fred och mänskliga rättigheter.Detta åtagande bör gälla även vårt biståndssamarbete. I förhållande till sådana länder där respekten förgrundläggande fri- och rättigheter successivt undergrävs bör arbetautifrån två handlingslinjer. Vi bör till att börja med genom diplomatiskainitiativ och utformningen av våra biståndsinsatser försöka medverka till attrespekten för de nyssnämnda värdena åter ökar. Om någon förbättring inte skerbör biståndet till landet trappas ned och i fortsättningen ges via enskildaorganisationer, i form av katastrofhjälp och väl avgränsade projekt saml lillhjälp ät politikens offer. Hänsyn måste självfallet las till långsiktigheten iutvecklingssamarbetet. Ihållande och på flera områden fortsatta kränkningar avkonventioner om mänskliga rättigheter och FN:s stadga bör emellertid leda tillatt biståndet upphör eller ges en utpräglat humanitär karaktär. Med vad somhärmed anförts tillstyrker utskottet yrkande 1 i motion 1261 såvitt nu är ifråga och yrkande 1 i motion 593 såvitt nu är i fråga. Motionerna 343 och 494får därmed anses besvarade. dels alt utskottets hemställan ipunkt 2 moment 3 och 4 bort ha följande lydelse: 3. beträffandedemokrati och mänskliga rättigheter attriksdagen med bifall fill motion 1984/85:593 yrkande 1 såvitt nu är i fråga ochmotion 1984/85:1261 yrkande 1 såvitt nu är i fråga som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 4. beträffandeavbrytande av bistånd attriksdagen med anledning av motion 1984/85:593 och bifall fill mofion1984/85:343, mofion 1984/85:494 och mofion 1984/ 85:1261 yrkande 1 såvitt nu äri fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Katastrofförebyggande bistånd m. m. (), afUgglas (m), (), () (). PärGranstedt (c) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 24 börjar med "Det kan" och på s. 25 slutar med"avstyrks därför." bort ha följande lydelse: UU 1984/85:12 99 Utskottet lämnar på annan plats i detta betänkandeförslag om inrättande av en sådan anslagspost. Detnödvändiga långsiktiga arbetet på att skydda människors försörjningsmöjligheteroch förebygga katastrofer bör vara ett element i allt utvecklingsarbete. Påsikt framstår det som nödvändigt att få till stånd en mera samlad syn påkatastrofhjälp och utvecklingshjälp. En väg att åstadkomma detta skulle varaatt SIDA för mottagarländer med stor katastrofbenägenhet utvecklar särskildaprogram för förebyggande av katastrofer. Därmed skulle en direkt ochkontinuerlig koppling ske mellan akuta hjälpinsatser och det långsikligautvecklingssamarbetet. Sådana insatser bör enligt utskottets mening därvidfrämst belasta landramarna och det särskilda anslaget för Miljö, markvård ochenergi. för katastrofbistånd bör förbehållas akutakatastrofinsatser som inte kunnat planeras i förväg. Yrkande 13 i motion 1678tillstyrks sålunda. Motionerna 2415 och 2421 får därmed anses besvarade. dels alt utskottets hemställan i punkt 2 moment 5bort ha följande lydelse: 5. beträffande katastrofförebyggande bistånd m. m. att medanledning av motion 1984/85:2421 och med bifall fill motion 1984/85:1678yrkande 13 och mofion 1984/ 85:2415 som sin mening ger regeringen till kännavad utskollet anfört. 6.Åtgärder mot kemi- ocb läkemedelsföretag BertilMåbrink (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 26som börjar med "De frågor" och slutar med "motion 980.