bet · G801BoU19 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:19 omvissa byggnadshygieniska frågor m. m. I betänkandet behandlar utskottetåtta motioner rörande skilda hälsorisker som kan uppstå i byggnadsbeståndetsamt en motion om ökade förvaringsutrymmen för matvaror. Utskottet redovisar ett sammandrag av gällande ochföreslagna regler på området, vilken forskning som pågår eller planeras samtandra åtgärder som i övrigt vidtagits eller är under övervägande. Utskottet avstyrker motionsyrkande (vpk) om åtgärder motbyggfusk m. m. med hänvisning till att yrkandet får anses tillgodosett genompågående översyn av byggnormerna. Särskilt yttrande avges av vpk-ledamoten. Motionsyrkanden (s) om större forskningsinsatser rörandeorsakerna fill mögel- och fuktskador avstyrks på grund av de forskningsresultatsom redan vunnits och som kan förväntas inom ramen för byggforskningsrådetsprogram på området. Yrkanden i en fempartimotion och en motion (c) med krav påinsatser för dem som drabbats av mögel- och fuktskador finner utskottet böraföranleda att ge regeringen till känna vad utskottet anfört i frågan. Andra yrkanden (c) resp. (s) om tilläggslångivningen ochom radon i bostäder resp. om rumsluftens formaldehydinnehåll avstyrks medhänvisning till pågående översyns- och forskningsarbete. I fråga om ökade förvaringsutrymmen för matvaror avstyrksmotionsyrkande (vpk) varvid utskottet bl. a. hänvisar till tidigareställningstagande. Reservation avges av vpk-ledamoten. Motionerna m. m. Utskottet behandlar i detta betänkande mofionerna 1984/85:549 av () vari hemställs 1. att riksdagenhos regeringen begär utredning av orsakerna till mögel-och fuktskador i hus, 2. att riksdagenhos regeringen begär särskilda forskningsinsatser för att utröna orsakerna tillmögel- och fuktskador i hus, 653 av m. fl. (c) vari hemställs attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionenanförts om fukt- och mögelproblem i småhus, 784 av och (båda c) varihemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförts om åtgärder mot för höga radonhalter i bostadshus, 1Riksdagen 1984/85.19saml. BoU1984/85:19 2 786 av och (båda s) vari hemställs att hos regeringen hemställer omatt en översyn av den svenska lagstiftningen görs för att minska rumsluftensformaldehydinnehåll, 909 av m.fl. (vpk) vari föreslås attriksdagen hos regeringen hemställer om tillägg till, alternativt förtydligandeav byggnadsstadgan i enlighet med vad som anförts i motionen. 27'2 av m. fl. (c, s, m, fp, vpk) varihemställs att beslutar att hemställa hos regeringen om att enparlamentarisk arbetsgrupp omgående tillsätts för en slutlig utformning avåtgärder i linje med motionen för att lösa problemen för de familjer vars husdrabbats av fukt- och mögelskador, 2148 av och (båda c) varihemställs att hos regeringen begär att snara åtgärder vidtas för attekonomiskt och socialt bistå de drabbade husägarna, 2261 av m.fl. (vpk) vari - med hänvisning tillmotion 1984/85:2257 - föreslås att beslutar att hos regeringenhemställa om förslag som innebär att åtgärder mot byggfusk och hälsorisker ifelbyggda hus uppmärksammas i arbetet med Byggnorm 85. Statssekreteraren ibostadsdepartementet har muntligen inför utskottet lämnat vissa uppgifter omdet pågående arbetet i departementet med frågor om fukt- och mögelskador. Regler om byggnaders utförande ochom tillsyn över byggandet finns i byggnadsstadgan (1959:612). Bestämmelser ifråga om bl. a. säkerhet och hygien återfinns främst i stadgans 44-53 §§.Särskilda krav ställs i hygieniskt avseende på industribyggnader m. fl.byggnader som utnyttjas av ett flertal personer. Utöver byggnadsstadgans bestämmelser meddelas - med stödav bemyndigande i 76 § - närmare föreskrifter av statens planverk.Föreskrifter av inte oväsentlig ekonomisk betydelse och föreskrifter som avannan orsak är av större vikt skall fastställas av regeringen. Föreskrifternahar, tillsammans med icke bindande exempel på lösningar och metoder ochallmänna råd, samlats i Svensk byggnorm , SBN, vars senaste utgåva utkom iaugusti 1983. Det kan tilläggas att kungörelsen (1970:641) om begränsning imyndighets rätt att utfärda föreskrifter, anvisningar och råd är tillämpliginom området. 1 SBN föreskrivs att byggnadsmaterial skall vara såbeskaffade att de inte medför hygieniska olägenheter. Vidare föreskrivs attbyggnadsdelar skall utformas så att de i erforderlig grad motstår förekommandefuktpåverkan och så att t. ex. mögel och elak lukt inte uppstår. Byggnaderskall enligt byggnormen också förses med sådana installationer för bl. a.luftväxling vilka medger en god luftkvalitet. Särskilda föreskrifter finns bl.a. om högsta BoU1984/85:19 3 halten radondöttrar i inomhusluft och om formaldehyd ibyggnadsmaterial. I det till lagrådet överlämnadeförslaget till ny plan-och bygglag, PBL, har i 3 kap. tagits in deegenskapskrav som anses böra ställas på enskilda byggnader och andraanläggningar samt på tomter och allmänna platser. Enligt förslaget börregeringen få bemyndigande att till bestämmelserna i 3 kap. PBL utfärdaföreskrifter. Bemyndigandet föreslås utformat så att det ger regeringenmöjlighet att delegera befogenheten att meddela föreskrifter till underordnadmyndighet. Myndighetens, dvs. i praktiken planverkets, rätt att utfärdaföreskrifter bör enligt lagrådsremissen vara begränsad dels av kostnadshänsyn,dels av krav på hörande i förväg av berörda intressen. Lagrådet har yttrat sig över detremitterade förslaget. Regeringen väntas senare i vår till avlämna enproposition med förslag till ny plan- och bygglag. Regeringen har i beslut uppdragit åtstatens planverk att utarbeta förslag fill föreskrifter m.m. till den nya plan-och bygglagen. Uppdraget innebär att planverket skall lägga fram förslag tillde. föreskrifter som - oavsett om de skall utfärdas av regeringen eller avplanverket - kan behövas i anslutning till bestämmelserna i bl. 3 kap.Samtidigt med förslaget till föreskrifter skall planverket även redovisaförslag till de allmänna råd som är oundgängligen nödvändiga för förståelsen avföreskrifterna eller som behövs för att byggnadsnämndernas bedömningar skallbli lika i frågor där en sådan likformighet är väsentlig. I beslutet erinras omatt reglerna skall utformas med beaktande av de riktlinjer för förenkling avmyndigheternas regler som har angetts i proposifion 1983/84:119 (KU 25) och attdet i den nya byggnormen bör göras åtskillnad mellan å ena sidan föreskriftersom är bindande för myndigheter eller enskilda och å den andra sidan intebindande allmänna råd. Kostnadseffekterna av tvingande regler skall beaktas. I beslutet uppmärksammas vidare frågor om samordningmellan krav enligt arbetsmiljö- och byggnadslagstiftningen. Sådanaarbetsmiljöregler som har direkt betydelse för byggnaders konstruktion ochutförande skall utformas i anslutning till byggnadsregleringen i övrigt. Forskningsinsatser och redovisningar av kunskapsläget 1977 en särskild programgrupp, hälsoskyddsgruppen, som 1980 antogett forskningsprogram: Hälsoskydd i byggnader, FoU-program 1981-84. Gruppenhar arrangerat forskar-möten och seminarier inom problemområdet. Gruppensuppgifter är att fortlöpande följa utvecklingen inom området, att ge underlagför beslut om principiell medelsfördelning, att initiera forskning, verka församarbete med övriga berörda organ och avge yttranden till byggforskningsrådetom anslagsansökningar samt att granska forskningsrapporter och initiera infor- BoU1984/85:19 4 Gruppen har 1984 reviderat forsknings-och utvecklingsprogrammet för (G29:1984). Problemområdet anges i det reviderade programmet omfatta hälsoriskersom beror på fysiska miljöfaktorer (biologiska, fysikaliska och kemiska) ifärdiga byggnader vid normalt brukande. Arbetsmiljöproblemen faller inomområdet endast i den mån som problemen har ett direkt samband med byggnaden. I programmet redovisas vilka forskningsinsatser som redanhar fullföljts rörande bl. a. mögel, radon och kemiska ämnen i inomhusluft, t.ex. formaldehyd. Av sammanställningar framgår att beviljade medel inombyggforskningsrådets program för hälsoskydd i byggnader med tilldelatsforskning rörande radon och med forskning rörande mögel. För det fortsatta arbetet anges hög prioritet förforskning rörande mögel, kemiska ämnen i inomhusluft och samverkan mellanfysiska miljöfaktorer och medelhög prioritet för forskning rörande bl. I fråga speciellt om mögel anges i programmet bl. a. atthittillsvarande forskningsinsatser inte gett vid handen att det finns någonentydig skadeorsak. Den vanligaste orsaken synes vara kapillär fukttransporttill betongplatta på mark, men ofta förekommer en kombination av flera kändaskadeorsaker. Fortsatta forskningsinsatser- som enligt vad som framhölls nyssbedöms ha hög prioritet - bör enligt programmet inriktas på frågor omexponering för mögel och förekomst av mögelmetaboliter samt effektstudieravseende skilda symtom hos drabbade personer och samverkan mellan mögel,kvalster och alger i byggnader. Beträffande radon redovisas vissa slutsatser grundade påradonutredning-ens betänkande (SOU 1983:6) Radon i bostäder. Härav framgår bl.a. att marken och inte byggnadsmaterial anses vara den huvudsakligaradonkällan. Ett gott underlag finns när det gäller vilka byggnadstekniskalösningar som kan väljas för att minska radonnivåerna. Mätmetoder ochriskuppskattningar bl, a, i fråga om sambandet mellan radonexponering,tobaksrökning och lungcancer anges vara bristfälliga. Vidare forskningsinsatserbör främst inriktas på karaktärisering av radondotterexponering i byggnader. Rörande kemiska faktorer i inomhusluft, t. ex.formaldehyd, uppges i programmet bl. a. att en undersökning visat att det inteär möjligt att kartlägga den eventuella hälsorisken hos varje byggnadsmaterial.Så många olika material förekommer att det är svårt att samla in uppgifter omvilka ämnen som ingår. Att ett hälsofarligt ämne förekommer behöver inte betydaatt det avges till luften. Insatserna föreslås koncentrerade till kartläggningav föroreningar från inom- och utomhusluft, aktiviteter i byggnader (t. ex,rökning) och från byggnads- och inredningsmaterial samt utveckling av persondospå grund av exponering för kemiska föroreningar. Vidare bör effekterna avexponeringen kartläggas. Forskningsprogrammet tar också upp frågor om samverkanmellan miljöfaktorer, vilka frågor sammanfattas under begreppet "sjukabyggna- BoU1984/85:19 5 De symtom som rapporterats i samband med"sjuka byggnader" är bl. a. irritafioner i ögon, näsa, hals,luktbesvär, känsla av torra slemhinnor och torr hud, hudrodnad, trötthet ochhuvudvärk. Kunskaperna om orsakerna anses vara förhållandevis begränsade. Enförklaring kan vara hyperreakti-vitet, som förekommer hos avnormalbefolkningen och med starkt ökad frekvens hos astmatiker och personer medhostbesvär. a. formaldehyd anses kunna ge sådan hyperreaktivitet. Vidareforskningsinsatser rekommenderas i fråga om kartläggning av miljön i byggnadermed avseende på samtidig exponering för fysiska miljöfaktorer samt enkaraktärisering av god fysisk miljö i byggnader. Vidare bör effekterna av sjukabyggnader kartläggas. Utöver forskning administrerad av byggforskningsrådetförekommer ett omfattande myndighetsarbete inriktat på att förebygga atthälsoproblem uppkommer som en följd av olämpliga byggnads- eller inredningsmaterialeller felakfiga byggnadskonstruktioner. Sålunda har planverket, socialstyrelsenoch arbetarskyddsstyrelsen inlett samarbete kring ett handlingsprogram mothälsorisker i inomhusmiljön. Resultatet avses, som framgår av regeringensbeslut i frågan, bli beaktat i det pågående arbetet med en ny byggnorm. har uppdragit åt statens miljömedicinskalaboratorium att utarbeta förslag till normer angående formaldehyd iinomhusluften. avser att i förhandlingar med berördabranschorganisa-fioner ta upp frågor av bl. a. formaldehydavgivningfrånmaterial i inredningar och möbler. Vid statens provningsanstalt och statens institut förbyggnadsforskning bedrivs arbete som avser bl. a. åtgärder mot mögelskador ochskador genom olämpliga material. har huvudansvaret för kontroll avhälso- och miljöfarliga varor. I proposition 1984/85:118 har regeringenföreslagit att uppgifterna skall övertas av en ny myndighet,kemikalieinspektionen. Inom finns en interdepartementalarbetsgrupp med uppgift att ta fram underlag för en redovisning av radonfrågansom planeras föreläggas . Arbetet kommer att koncentreraspå kartläggning av förekomsten av hus med höga radondotterhalter, prövning av markoch ansvarsfördelning mellan myndigheter. Ett särskilt problem i fråga om att skapa godabyggnadshygieniska förhållanden är att till ansvariga myndigheter,byggnadsindustrin och allmänheten överföra de forsknings- och andrautredningsresultat som fortlöpande framkommer inom problemområdet. En radrapporter och sammanställningar har publicerats. I byggforskningsrådets programfinns en förteckning över forskningsrapporter. Av sammanställningar kan här nämnast. ex. skrift Mögel i byggnader, en kunskapsöversikt(redovisar 1984:11) och planverkets broschyr Fuktskydd ismåhus. BoU 1984/85:19 6 För att lindra verkningarna för dem som drabbats avbyggfel och byggskador har statsmakterna vidtagit vissa åtgärder. Ett inslag ibostadsförbättringsprogrammet är sålunda att ränte- och amorteringsfriatilläggslån kan lämnas av statsmedel för sådana åtgärder i bostadshus som inteeljest skulle kunna finansieras genom husets ekonomiska bärkraft (prop. 1983/84:90, bil. 9, BoU 4, SFS 1983:1021). Sådana lån kan bl. a. utgå för attavhjälpa mer omfattande röt-, mögel-, fukt- och korrosionsskador i hus som äryngre än eller för att avhjälpa andra byggnadstekniska brister i sådanahus som innebär en påtaglig risk ur säkerhets- eller hälsoskyddssynpunkt. Föratt minska radondotterhalten kan lån lämnas oavsett husets ålder. Ränte- ochamorteringsfriheten skall omprövas . Vidarehar regler införts om garanti och försäkring som villkor för statligabostadslån till småhus som skall säljas till dem som skall bebo husen ellerupplåtas med bostadsrätt (gruppbyggda småhus) (prop. 1983/84:41,BoU 8).Försäkringsskyddet gäller under fio år och omfattar bl. a. fel och brister ikonstruktion och utförande. Regeringen har också fått bemyndigande av riksdagenatt utvidga lånevillkoret till att gälla även småhus som skall bebos avlånesökanden (styckebyggda småhus). uttalade i detsammanhanget att det är väsentligt att utvidgningen förverkligas så snart detär möjligt. Arbetet härmed pågår i . Detkan i sammanhanget också erinras om att regeringen i proposition 1984/85:110lämnat förslag fill en konsumenttjänstlag som syftar fill att stärkakonsumenternas ställning bl. a. i fråga om entreprenadarbeten på byggnader ochtomter, utom nyproduktion av bostadshus. Frågan om motsvarande regler som avsernybyggnad övervägs av småhus-köpsutredning (Ju 1983:03). I mofion 2261 (vpk) begärs att beslutaratt hos regeringen hemställa om förslag som innebär att åtgärder mot byggfuskoch hälsorisker i felbyggda hus uppmärksammas i arbetet med byggnorm 85.1motiveringen-i motion 2257 (vpk) - uppges att nya sjukdomsbegrepp uppståttunder på grund av bl. a. byggfusk. Symtomen kan vara hudutslag,irritation i slemhinnor, huvudvärk, yrsel m.m. Förklaringen till försämradluftkvalitet i arbetslokaler och bostadshus tycks vara bristande kunskap attklara ökade isoleringskrav och en strävan till snabba vinster på byggnationen.Dessa förhållanden bör enligt motionärerna noga penetreras inför utfärdandet avbyggnorm 85. Ibetänkandet BoU 1984/85:4 behandlade bostadsutskottet ett identisktmofionsyrkande (vpk). Utskottet framhöll då att syftet medfillämpningsfö-reskrifter givetvis är att säkra uppförandet av kvalitativt brahus. Utskottet utgick från att motionärernas synpunkter redan ges fulluppmärksamhet i BoU1984/85:19 7 revisionsarbetet beträffande den nya byggnorm som äravsedd att tillämpas fillsammans med en ny plan- och bygglag och hänvisadevidare till att PBL-förslaget innehåller ökade möjligheter att på ett tidigtstadium hindra användningen av olämpliga material och konstruktioner. Utskottetavstyrkte därför den då förehggande motionen och beslöt enligtutskottets hemställan. finner vid motionärernas förnyadeframställning av sitt yrkande inte att några sådana skäl har framlagts som gördet påkallat för att ändra sitt tidigare ställningstagande. Utskottetvill särskilt hänvisa till vad som framgått ovan om forskningsinsatser rörande"sjuka byggnader" och planverkets, ocharbetarskyddsstyrelsens gemensamma arbete för ett handlingsprogram avseendehälsorisker i inomhusmiljön. Utskottet vill också peka på de åtgärder somgjorts eller är under övervägande på konsumentskyddets område. Motionärernassyfte att den nya byggnormen skall bli så utformad att den tillvaratarhälsoskyddsintresset får sålunda alltjämt anses tillgodosett. Utskottetavstyrker därmed motion 2261 (vpk). I motion 549 (s) yrkandena 1 och 2 begärs utredning avorsakerna till mögel- och fuktskador och att särskilda forskningsinsatser görsi detta utredningsarbete. Motionären uppger att drygt en halv miljon människordrabbats av mögel- och fuktskador i sina hus och att byggskador intill 10miljarder kronor måste repareras . Mofionärenanser att kunskapsläget är otillräckligt och att ingen entydig orsak tillskadorna påvisats. Ytterligare forskning behövs enligt mofionärens uppfattning. behandlade ett liknande yrkande avmotionären i betänkandet BoU 1984/85:4 och förklarade då att utskottet delademotionärens oro för de mögel- och fuktskador som påvisats ibostadsbeståndet. Utskottet hänvisade fill bl. a. byggforskningsrådets forskningsprogramoch fann att det utredningsarbete som motionären begärt delvis fick ansesgenomfört. Ytterligare undersökningar kunde förväntas komma till utförande,varför utskottet inte fann påkallat att bifalla den då aktuella motionen. Utskottet vill åter hänvisa till vad somframkommit om forskningsläget och kommande forskningsinsatser enligt denredogörelse som utskottet lämnat ovan. Utskottet gör samma bedömning sommotionären att det inte finns någon entydig förklaring fill att mögelskadoruppstår i byggnader. Det synes snarare röra sig om ett flertal orsaker, varavnågra är vanligare än andra. Gemensamt synes vara att fukt tränger in ibyggnader för att sedan kvarstanna och ge grogrund för tillväxt avmögelsvampar. Felaktig isolering förefaller i sin tur vara en vanlig anledningfill att fuktansamlingar uppstår, men läckage, kondens och bristfälligdränering kan vara andra anledningar. Felaktigt byggnadsmaterial, t. ex. redanmögelangripet virke, har också förekommit som skadeorsak. Enligt utskottets bedömningär det BoU1984/85:19 8 numera i huvudsak känt rent byggnadstekniskt hurfelaktigheter av det nämnda slaget kan undvikas. Det är därför sannolikt attdet främsta forskningsbehovet för framfiden inte ligger i att ytterligareutveckla det byggnadstekniska kunnandet. En annan sak är att kändbyggnadsteknik inte allfid fillämpas. Lösningen på detta problem är emellertidknappast större forskningsinsatser. Som framgått har byggforskningsrådetshälsoskyddsgrupp gjort en bedömning av vilka forskningsinsatser som bör görasi rådets regi. Gruppen har dessutom angett att forskningen rörande mögel bör hahög prioritet. Utskottet ser med tillfredsställelse på denna bedömning Mögelskadornatillhör utan tvekan ett av de viktigaste byggnadshygieniska problemområdena.Med den inriktning forskningen nu kan förväntas få, förefaller det utskottetsom om motionärens syfte är på god väg att tillgodoses utan att riksdagenvidtar någon åtgärd. Utskottet kan därför inte heller finna detpåkallat att bifaller yrkandet i motion 549 (s) om utredning omorsakerna till mögel- och fuktskador. I tre motioner aktualiseras frågor om snara insatser fördem som drabbats av mögel- och fuktskador. I motion 653 (c) förs fram förslagom att statsmakterna skall hjälpa de drabbade med lån eller bidrag.Motionärerna anser att de ränte- och amorteringsfria tilläggslånen styrs avalltför restriktiva bestämmelser och att fasfighetsägarna inte kan finansieraden totala belåningen som måste göras för att bl. a. fukt- och mögelskadornai.ett hus skall kunna åtgärdas. I fempartimotionen 2142 förespråkas att en parlamentariskarbetsgrupp filisätts för att utforma slutliga förslag om hur de drabbadesproblem bör lösas. I motionen anges att bl. a., ansvarsfrågorna inte är lösta.De som drabbats av mögel- och fuktskador hotas av ekonomisk ruin och kan råkaut för svåra sjukdomsbesvär, t. ex. astma och andra allergier. Familjerriskerar att splittras och barn kan bli mobbade i skolorna för att de luktarmögel. Långvariga rättsliga processer inleds, utan att ersättnings- ochskadefrågor blir klarlagda. För att lösa de ekonomiska frågorna för de värstdrabbade småhusfamiljerna bör två typer av åtgärder kunna övervägas: ökadelånemöjligheter eller att drabbade fastigheter löses in av staten. Det senarebör enligt motionärerna kunna ske om försäkring inte täcker skadan, om gällandebestämmelser följts och skada uppstått , om en byggfirma inte kangöras ansvarig och om det är belagt att det medför hälsorisker att bo i huset.Även andra åtgärder bör övervägas, som t. ex. att stärka köptryggheten.Åtgärderna måste finansieras, och det bör vara en uppgift för den föreslagnaarbetsgruppen att föreslå hur detta skall ske. I mofion 2148 (c) pekas speciellt på visa områden iVärmlandskommuner där gruppbyggda hus i stor omfattningangripits av mögel. Kommunerna har fått bistå de drabbade med lån för att dessaskall kunna klara dubbla boendekostnader. Enligt motionärerna är orsakerna tillskadorna att byggnormen inte följts. Ansvaret bör därför inte vila på deenskilda villakonsumenterna. Det måste, enligt mofionärernas uppfattning, vara BoU1984/85:19 9 samhällets sak att på alla sätt medverka till en snarlösning av husägarnas problem. delar motionärernas oro för den ökandeförekomsten av mögelskador i bostadsbeståndet. Det förefaller som om problemenär mest frekventa i fråga om hus som byggts och i områden medgruppbyggda småhus. Problemets omfattning är svår att uppskatta. Som utskottettidigare redovisat har kunskapsläget betydligt förbättrats vadgäller mögelskador. Det finns därför grundad anledning att tro att rena byggfelbör minska som orsak till skadorna. Utskottet konstaterar inledningsvis att - såsom redovisatsovan - vissa åtgärder vidtagits för att underlätta för dem som drabbats avfukt- och mögelskador i bostäder. Med hänvisning till vad ovan (s. 6)redovisats vill utskottet i korthet erinra om att tilläggslån kan beviljas föratt avhjälpa bl. a. fukt- och mögelskador samt att beslutat ominförande av garanti och försäkring som villkor för statliga bostadslånbeträffande gruppbyggda småhus. har hos regeringen begärt förslag ommotsvarande garanti för styckebyggda småhus. Vidare pågår som också framgåttovan (s. 3) en omfattande forskning bl. a. om mögel. En grundläggande princip är att om entreprenören kanlastas för fel vid entreprenadens utförande skall han bära det ekonomiskaansvaret härför. Denna princip får inte rubbas av det förhållandet attansvarsfrågorna kan vara komplicerade att utreda. De garanfi- ochförsäkringsregler som gäller för gruppbyggda småhus kommer i inte ringautsträckning att förbättra de boendes möjligheter att säkerställa sigekonomiskt mot verkningarna av byggfel. Utan att nu närmare gå in påfördelningen och omfattningen av det rättsliga ansvaret för byggskadorna kanslås fast att staten, kommunerna, entreprenören och den byggande alla bör haett väsentligt intresse av att uppkomna skador avhjälps så fort som möjligt.Det är känt att en ansvarsprocess inför domstol kan bli. mycket långvarig ochdet är ofta inte möjligt för den enskilde att avvakta utgången utan att vidta kostnadskrävandeåtgärder . Statsmakterna har som framgått ovan redan vidtagit vissaåtgärder till stöd för de drabbade. Enligt utskottets uppfattning böremellerfid ytterligare åtgärder övervägas. Det är naturligt att i sådanaöverväganden deltar vissa i byggprocessen ansvariga parter.