bet · G801UU5 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:5 ominsyn och samråd rörande krigsmaterielexport (prop. 1984/85:82) I propositionen lämnas förslag ominrättande av en rådgivande . Därutöverredovisas åtgärder för att ge en mer öppen offentlig redovisning av den svenskakrigsmaterielexporten. I råder ett generelltförbud mot export av krigsmateriel. Dispens från förbudet kan beslutas avregeringen i enlighet med av fastlagda rikfiinjer (prop. 1971:146, UU21, rskr 343 och prop. 1981/82:196, UU 26, rskr 345). Beslut i ärenden rörandeutförsel i mindre omfattning eller där dispensfrågan eljest inte är av störrevikt avgörs dock av det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden somgäller ulrikeshandelsfrågor. Beredningen av ärendena sker inomkrigsmaterielinspektionen. Dispensprövningen innebår en grannlaga uppgift. Särskiltsvårt är det ibland alt bedöma olika länders stabilitet på något längre sikt.Det är ogöriigt att med målsättningen att möjliggöra en viss reglerad exportutforma reglerna för dispens så att varje tveksamhet i tillämpningen undanröjs.Mot denna bakgrund har det i skilda sammanhang ifrågasatts om man inte bordeinrätta en parlamentarisk nämnd med beslutande eller rådgivande funktion viddispensprövning i krigsmaterielexportärenden. Därtill har understrukitsönskvärdheten av att åstadkomma vidgad information och öppenhet rörande densvenska exporten av krigsmateriel. Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen (RF) skall regeringen ialla utrikes-ärenden av större vikt överlägga med utrikesnämnden föreavgörandet, om det kan ske. Vissa ulförselärenden är av sådan vikt alt dennabestämmelse är tillämplig. I enlighet med vad som anförts i den proposition somligger till grund för den nu gällande lagen (1982:513) om förbild mot utförselav krigsmateriel, m.m. (prop. 1981/82:196) gäller som handlingsmönster att regeringenfortlöpande skall inhämta utrikesnämndens råd i frågor om länderval,samarbetsavtal med andra länder avseende gemensam utveckling och produktion avkrigsmateriel samt även i övrigt i ärenden av principiell innebörd, dit ävenräknas frågor som rör export i större omfattning. kontroll över handläggningen avutförselärendena utövas framför allt genom . Riksdagenhar också andra kontrollmöjligheter. En kontroll och insyn i vidaste meningsker vid behandlingen i av regeringens propositioner m. m. och isamband 1 1984/85. UU1984/85:5 2 med frågor och interpellationer. Också genomutrikesutskottets behandling av vapenexportfrågor bl. a. på grundval avmotioner i ämnet utövas kontroll och insyn. Ärenden om utförsel av krigsmateriel liksom upplåtelseeller överlåtelse av licensrättigheter kringgärdas av sekretess. Sekretessenmotiveras framför allt av utrikespolitiska skäl. Mot bakgrund av den ordning som gäller förkrigsmaterieltillverkares och försäljares redovisning av tillverkning och/ellerförsäljning av krigsmateriel sammanställer krigsmaterielinspektionen påårsbasis en total redovisning av tillverkning och försäljning av svenskkrigsmateriel. Insamlingen, bearbetningen och sammanställningen av uppgifternabrukar vara klar efter kalenderårets slut. Det fullständiga material som då föreligger redovisas iolika kommenterade tabeller av krigsmaterielinspektören i en årsberättelse.Uppgifterna omfattas till stor del av sekretess. Offentligt redovisas dels den sammantagnakrigsmaterielexportens värde per kalenderår och dess förhållande till värdet avden totala svenska exporten, dels krigsmaterielexportens relativa fördelning påvaruslag efter sex huvudområden av vilka det största är "Vapen ochammunition för militärt bruk". publicerar exportstalistik påkrigsmaierielområ-det inom ramen för utrikeshandelsstatistiken. På grund avolika redovisningsprinciper, vissa begränsningar och olikheter mellankrigsmaterielför-leckningens och den s.k. SITC-nomenklaturens (summeringar avolika statistiska nummer) definitioner är värdena enligt krigsmalerielinspektio-nensstatistik och inte alltid desamma. Detta gäller ocksåför rubriken (SITC 95), somav centralbyrån redovisas med värdeuppgifter och med fördelning påländer. Förslag om att inrätta en parlamentarisk rådgivande nämndframfördes av krigsmaterielexportulredning (SOU1970:63). Förslaget avvisades i den efterföljande propositionen(prop. Föredraganden åberopade därvid bl. a. konstitutionella skäloch menade att utrikesnämnden enligt hans mening var rätt forum för samråd ienskilda krigsmaterielexportärenden. hade inga erinringar mot dessa uttalanden.Utrikesutskottet förutsatte att viktiga frågor av utrikespolitisk natur somaktualiseras i samband med ärenden rörande svensk krigsmaterielexport blirföremål för samråd med utrikesnämnden (UU 1971:21, rskr 343). Den krigsmaterielexportkommitté som på begäran avriksdagen fick i uppdrag att se riktlinjer för svensk export avkrigsmateriel berörde också frågan om parlamentariskt samråd i sitt betänkandeSvensk krigsmaterielexport (SOU 1981:39). Kommitténpekade på den grannlaga uppgift som tillståndsprövningen UU1984/85:5 3 ofta innebär samt erinrade om att i samband medsin hemställan om en översyn av riktlinjer slagit fast attutrikesnämnden borde kunna fylla funktionen av samrådsorgan i vapenexportfrägorav mera betydande utrikespolitisk räckvidd. Det fanns för kommittén ingen anledningatt ifrågasätta denna ståndpunkt. Kommittén kunde konstatera att regeringenunder åren hört utrikesnämnden i vissa vapenexportärenden. Kommittén föreslogemellertid att regeringen fortlöpande skulle inhämta utrikesnämndens råd ifrågor om länderval, samarbetsavtal avseende gemensam utveckling ochproduktion av krigsmateriel samt även i övrigt i större ärenden av principiellinnebörd, I en socialdemokratisk motion (1981/82:2490) i anslutningtill den tidigare nämnda prop. 1981/82:196 med förslag till nu gällande lag omförbud mot utförsel av krigsmateriel m. m, framhölls alt det genom den nyautformningen av lagstiftningen om vapenexportärenden skulle komma att bli flerärenden som skall prövas av regeringen. Motionärerna ifrågasatte mot dennabakgrund öm utrikesnämnden med sin alldeles speciella ställning - att vara ettsamrådsforum i viktiga utrikespolitiska spörsmål - skall åläggas uppgifter somi vissa avseenden liknar styrelsens för en statlig myndighet. Ett annat skäl tilltveksamhet angavs vara nämndens särskilda sammansättning. Enligt motionärernas mening borde man i stället låta enlekmannanämnd under regeringen anförtros de uppgifter som enligt propositionenskulle ombesörjas av utrikesnämnden. Motionärerna ansåg det på grundval av detföreliggande materialet inte möjligt att lägga fram ett alternativt förslagutan förordade ett förnyat utredningsarbete med angiven inriktning. framhöll i sitt betänkande (UU1981/82:26) att det är angeläget att regeringen i den ofta ömtåliga prövningenav krigsmaterielexport till enskilda länder har tillgång till ett samrådsforummed bred politisk förankring, har självfallet i först hand andraoch från krigsmaterielexporten artskilda uppgifter. Eftersom nämnden redan vidolika tillfällen utnyttjats för det angivna syftet och en avslutadutredning inte ansett sig vilja föreslå någon annan lösning, fann utskottet detrimligt att regeringen gavs möjlighet att på ett mer regelbundet sätt ändittills inhämta nämndens mening i krigsmaterielexportärenden av större vikt.När detta förfarande prövats borde - enligt utskottet - en utvärderingav erfarenheterna kunna ske. ansåg det också angeläget att den svenskavapenexporten så långt gällande sekretessregler medger redovisas offentligt. En särskild arbetsgrupp inom utrikesdepartementetshandelsavdelning har haft i uppdrag att undersöka förutsättningarna för olikamodeller för parlamentarisk insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport. För alt vidga insynen och åstadkomma ökat samråd i frågorsom rör krigsmaterielexport föreslår arbetsgruppen att en rådgivande nämndinrättas där ledamöterna utses pä parlamentarisk grund. Med hänsyntill att vissa ärenden-även omen rådgivande nämnd inrättas- 1* 1984/85. UU1984/85:5 4 måste bli föremål för överläggningarmed utrikesnämnden,föreslår gruppen en viss koppling till utrikesnämnden som bör koinma tilluttryck därigenom att ledamöterna utses efter förslag av de partier som ärföreträdda i utrikesnämnden. För att bredda den allmänna debatten och förseriksdagen med en samlad information föreslår arbetsgruppen att regeringen varjeår lämnar en skriftlig redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten. Slutligen föreslår gruppen att vissa uppgifter urkrigsmaterielinspektörens årsberättelse till regeringen vilka intevarit tillgängliga publiceras offentligt. Det framhålls i den föreliggandepropositionen att en del av de ärenden som görs till föremål föröverläggningar med utrikesnämnden utan att grundlagen kräver detta lämpar sigmindre väl för samråd i detta forum. Det förefaller mera ändamålsenligt att åstadkomma ettsärskilt samrådsforum för behandling av enskilda exportärenden. Ett sådantsamrådsforum kan tillskapas genom inrättandet av en rådgivande nämnd förkrigsmaterielexportfrågor. I propositionen förordas därför all en sådan nämndinrättas. Tillskapandet av en rådgivande nämnd får självfallet intemedföra att ett nytt organ inrättas vid sidan av utrikesnämnden med sammafunktion som denna såvitt avser krigsmaterielexportärenden. I stället börtillkomsten av en rådgivande nämnd kunna innebära dels att omfattningen avärenden som bör göras till föremål för ökat samråd breddas, dels attutrikesnämnden i förhållande till vad som gäller kan avlastas vissa ärenden.I enlighet med vad som har sagts råder f, n, den praxis att regeringeninhämtar utrikesnämndens råd i frågorom länderval, samarbetsavtal med andraländer avseende gemensam utveckling och produktion av krigsmateriel samt även iövrigt i ärenden av principiell innebörd, inbegripet frågor som rör export istörre omfattning. Vissa av dessa frågor kan vara av den arten att de inteinnehåller sådana utrikespolitiska implikationer att grundlagen kräveröverläggningar med nämnden. Av det sagda framgår att det i vissa särskilt viktigaärenden kan krävas dels samråd med en rådgivande nämnd, dels överläggningar medutrikesnämnden. Diskussioner i en rådgivande nämnd kan således i vissa ärendenvara att betrakta som förberedande samråd inför överläggningar med utrikesnämnden.Med hänsyn till att nämnden bör vara oförhindrad att föreslå att ärenden görstill föremål för överläggningar med utrikesnämnden kan saintidigt diskussioneri en rådgivande nämnd föranleda alt frågor som eljest inte hade kommit alt tasupp i utrikesnämnden anmäls där. Den rådgivande nämndens uppgift bör vara att lämna de rådi enskilda ärenden som nämnden kan finna påkallade. Härigenom kan synpunktertillföras den ordinarie beredningsproce.ssen och underlaget inför regeringens VV1984/85:5 5 I den rådgivande funktionen ligger självfalletatt regeringen inte är bunden av nämndens mening. Genom att enskilda ärenden pådelta sätt görs till föremål för samråd med nämnden, ges denna fortlöpandeinsyn i regeringens handläggning av krigsmaterielexportärendena. För att kunna utföra sin uppgift på ett meningsfullt sättmåste ledamöterna - som arbetsgruppen också har understrukit - besittaerforderlig sakkunskap på det speciella område det här är fråga om, Ärenden somavser vapenexport fordrar ställningstaganden som i hög grad rör utrikespolitik,främst den säkerhetspolitiska delen, där skälen som talar för att en vissexport tillåts måste vägas mot de utrikespolitiska skäl i övrigt som kan talaemot. Kunskap i dessa ämnen finns företrädd framför allt i utrikes- ochförsvarsutskotten inom . a. mot denna bakgrund förordas en påparlamentarisk grund tillsatt nämnd. Något krav på att varje ledamot också haruppdrag som riksdagsledamot bör dock inte ställas upp. Mot bakgrund av kopplingen till samrådet i utrikesnämndenler det sig -som arbetsgruppen också rekommenderat - lämpligt att en rådgivandenämnd tillsätts efter förslag från de partier som är företrädda i utrikesnämnden.En viss personanknytning till utrikesnämndens ledamöter skulle kunna varanaturlig. Ledamöterna bör utses av regeringen för av . Antaletledamöter i en rådgivande nämnd bör i enlighet med vad arbetsgruppen förordatuppgå till högst sex. Lämnande av information och samråd bör handhas ochsamordnas av krigsmaterielinspektören. Samråd bör ske, förutom i frågor omländerval, om samarbetsavtal med andra länder och om större export- ochlicensärenden, i övriga ärenden som inte är av rutinkaraktär. I enlighethärmed bör samråd normalt inte ske om kompletterande leveranser och export avreservdelar o. d. Samrådet behöver inte vara begränsat till ärenden i vilkaregeringen har att fatta beslut. Undanlagsvis bör samråd också kunna ske iärenden som avgörs av det ansvariga statsrådet. Samråd bör givetvis inte ske endast i fall då beredningeninom talar för ett positivt'beslut, dvs. meddelande avdispens från det de fall, före överläggningar med utrikesnämnden. Samråd bör givetvis inte ske endast i fall då beredningeninom talar för ett positivt beslut, dvs. meddelande avdispens från del grundläggande utförselförbudet, utan även i fall därberedningen givit vid handen att t. ex. en ansökan om utförsel bör avslås. För all samrådet skall bli verkningsfullt somdet inte får hindra den snabbhet i beslutsprocessen som ofta år nödvändig, börsammanträde med nämnden ske relativt ofta, förslagsvis . I vissafall kan dock tiden inte medge samråd. I sådana fall bör det vara tillräckligtatt nämnden informeras i efterhand. Nämndens ledamöter och de som kan komma att delta vidnämndens sammanträden måste självfallet vara underkastade tystnadsplikt. Dettaföljer av gängse regler i sekretesslagen. UU1984/85:5 6 Enligt propositionen krävs t. v.inte något tillskott av personal inom krigsmaterielinspektionen för att mötadet merarbete som uppstår i form av utökat samråd, kallelser o. d. Nämnden bör kunna börja sitt arbete den 1 januari 1985.Nämndens uppgifter och organisation bör regleras i en av regeringen utfärdadinstruktion. Propositionen delar arbetsgruppens uppfattning att ettlämpligt sätt att bredda den allmänna debatten och förse riksdagenmed en samlad information om den svenska krigsmaterielexporten är attregeringen till lämnar en redogörelse på samma sätt som sker t, ex. beträffande svenska företags verksamhet i ochNamibia. Härutöver bör det enligt propositionen som komplement tillstatistiska centralbyråns statistik övervägas huruvida vissa uppgifter ur redovisningenäven kan tjäna som underlag för publicering för statistiska ändamål.Fortlöpande bör självfallet ansträngningar göras att så långt det över huvudtaget är möjligt vidga öppenheten i fråga om statistiskt material. I motion 1984/85:230 av (båda c) hemställs att beslutar att som sin meningge regeringen till känna vad som anförts i motionen om att den i propositionenföreslagna rådgivande nämnden också bör få i uppdrag att ge råd i frågor somrör gränsdragning mellan krigsmateriel och andra varor. I motion 1984/85:231 av RuneÅngström m. fl. (fp) hemställs att avslår proposition 82. I motion 1984/85:232 av . (vpk) yrkas all med ändring av proposition 1984/85:82 uttalaralt den föreslagna rådgivande nämnden skall innehålla representanter församtliga riksdagspartier. I motion 1984/85:233 av PerPetersson m.fl. (m) hemställs att avslår det i proposition 1984/85:82framförda förslaget om inrättandet av en rådgivande nämnd ikrigsmaterielexportfrågor. Möjligheten att inrätta enparlamentarisk har som framgår av propositionenframförts under en följd av år. Av konstitutionella skälhar tanken på ett beslutande organ eller ett organ som skulle påverka denförfattningsenliga kompetensfördelningen mellan regering och riksdag därvidavvisats. Regering och riksdag har när förslaget väckts hänvisat till attutrikesnämnden bör kunna tjäna som UU1984/85:5 7 samrådsforum även i frågor som gäller krigsmaterielexport.Så skedde senast när utrikesutskottet i betänkandet UU 1981/82:26 behandladeett motionsyrkande av innebörd att en lekmannanämnd skulle inrättas. Utskottetställde sig vid del tillfället dock inte principiellt avvisande till tanken påen nämnd utan föreslog att regeringen under en lid först borde pröva altutnyttja , i enlighet med vad som förordats i detdå avgivna betänkandet års krigsmaterielexportkommitté. I två av de föreliggande motionerna, nämligen 231 och 233,anförs invändningar mot propositionens förslag om att inrätta en parlamentarisknämnd. Motion 231 instämmer i att det finns behov av parlamentarisk insyn menbefarar all en särskild nämnd bl. a. skall leda till ökad byråkrati. Motion 233erinrar om de konstitutionella och principiella invändningar som tidigareframförts, bl. a. i proposition 1971:146, mot en parlamentarisk nämnd. Bådamotionerna anser utrikesnämnden vara till fyllest för den avsedda samrådsuppgiften. Utskottet konstaterar att den föreslagna nämnden endastskall ha rådgivande karaktär. Som framgår av propositionen skall nämnden inteutses av . Den innebär ingen ändring av ellerutrikesnämndens författningsenliga roll i dessa frågor. Enligt utskoltetsuppfattning finns inga konstitutionella invändningar att resa mot en nämnd avdetta slag. Nämnden avses få en parlamentarisk anknytning så till vidaatt dess högst sex ledamöter skall utses på förslag av de partier som finnsrepresenterade i utrikesnämnden. Propositionen erinrar i sammanhanget också omatt den för uppgiften erforderliga sakkunskapen finns företrädd framför allt iutrikes-och försvarsutskotten inom . Krav på att varje ledamot avnämnden också är riksdagsledamot uppställs inte: Med den konstruktion för den rådgivande nämnden somregeringen föreslår bör det inte - som befaras i motion 231 - bli fråga om attöka byråkratin i beslutsprocessen. Nämnden bör snarare ses som en praktisk vägatt åstadkomma ökad kontroll över och insyn i krigsmaterielexporten, ulan attytterligare belasta utrikesnämnden. Utskottet får mot bakgrund av vad som ovan anförtstillstyrka regeringens proposition i vad avser inrättande av en rådgivandenämnd. Motionerna233 och 231 avstyrks följaktligen. Nämndens ställning och sammansättning granskas i mofion232. Motionärerna stöder förslaget om inrättande av en rådgivande nämnd menuttalar farhågor för att nämnden inte skall kunna motsvara önskemålet ombestämdare tillämpning, noggrannare prövning, större insyn och ökad öppenhet ifrågor om utförsel av krigsmateriel. I motionens yrkande hemställs att denrådgivande nämnden skall innehålla representanter för samtliga riksdagspartier. Utskollet anser alt den föreslagna nämnden fått en medhänsyn till sina uppgifter lämplig utformning. På grund av dess koppling tillsamrådet i utrikesnämnden finner utskottet det naturligt att dess ledamöterutses på UU1984/85:5 8 förslag av de partier som är företrädda i utrikesnämnden.Motion 232 avstyrks därför, I motion 230 föreslås att den rådgivande nämnden, sommotionärerna inte motsätter sig, också bör tilldelas uppgiften att ge råd ifrågor som rör gränsdragningen mellan krigsmateriel och andra varor. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning allgränsdragningsproblemen har blivit allt svårare. För att ge råd i dessaavvägningsfrågor förfogar krigsmaterielinspektören och därmed regeringen överett tillsalt tekniskt råd, bestående av företrädare för ett antaltekniska och vetenskapliga institutioner (se prop, 1981/82:196, UU1981/82:26), Prövningen i detta råd bör normalt erbjuda tillräckligt underlagför krigsmaterielinspektörens och regeringens bedömning. Delta bör dock intehindra att klassificeringsfrågor kan tas upp i den rådgivande nämnden. Med detanförda torde motion 230 få anses besvarad. Utskottet har också tagit del av vad som sägs i propositionenom ökad offentlig redovisning av krigsmaterielexporten. Genom den föreslagnaredogörelsen till tillmötesgås önskemålet om ökad insyn i verksamheten. l.att med avslag påmotion 1984/85:231 och motion res. 1 (m/fp) 1984/85:233 bifallerpropositionens förslag om inrättande av en rådgivande nämnd ikrigsmaterielexportfrågor, 2. alt förklarar motion 1984/85:230 besvarad med vad utskottet anfört om den rådgivande nämndensuppgifter, 3. att avslår motion1984/85:232 angående den rådgivande res. 2 (vpk) nämndens sammansättningm.m. den 4 deceinber 1984 Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (),Axel (), (), (). BengtSilfverstrand (s), (), (), (vpk),() och (). UU1984/85:5 9 , ,, (alla m) och () anser dels att den del av utskottets yttrandesom på s, 7 som börjar med "Utskottei konstaterar" och på s, 8 slutarmed "anses besvarad." bort ha följande lydelse: Utskottet kan inte finna några bärande skäl för att ändraden inställning tidigare hyst mot inrättandet av organ som skullekunna äventyra den författningsrältsliga kompetensfördelningen mellan riksdagoch regering. Ett införande av en rådgivande ikrigsmaterielfrågor skulle, enligt utskottels mening, skapa risker i dettahänseende. Det existerande organet för samråd mellan regering ochriksdag i utrikesärenden är utrikesnämnden. Enligt regeringsformen ankommer detpå regeringen att samråda med utrikesnämnden före avgöranden i iitrikes-ärendensom anses vara av större vikt. Detta har inneburit altregeringen föredragit olika krigsmaterielexportärenden av större omfattningeller principiell karaktär för utrikesnämnden. Den i propositionen föreslagna nämnden kan inte rubbaregeringens skyldighet att samråda med utrikesnämnden i ärenden av större viktvad avser export av krigsmateriel. En naturligare väg för ett breddat samråd idessa frågor är därför, enligt utskottets mening, en utvidgning av det samrådsom sker och enligt regeringsformen måste ske inom utrikesnämndens ram. Utskottet vill därför förorda, alt initiativ tas till enordning som skulle kunna innebära all vissa av utrikesnämndens ledamöter ochsuppleanter regelbundet, t. ex. , informerades i olikakrigsmaterielärenden på det sätt som regeringen föreslagit för den rådgivandenämnden. En sådan ordning skulle vara en naturlig utveckling av del samrådmellan regering och riksdag i viktigare utrikesärenden som regeringsformenföreskriver ulan att den författningsrältsliga kompetensfördelningen mellandessa riskerar att rubbas. Utskottet får mot denna bakgrund avstyrka propositionenoch tillstyrka motionerna 233 och 231, Utskottet förutsätter att även den typav frågor som berörs i motion 230 kommer att bli föremål för samråd i den formsom här föreslagits och anser därmed motionen besvarad. Till följd av utskoltets ställningslagande behöver motion232 om sammansättningen av en rådgivande nämnd inte föranleda någon åtgärd,varför den avstyrks. dels att utskottets hemställan i mom, 1 bort ha följandelydelse: l,all med bifall tillmotion 1984/85:231 och motion 1984/85:233 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om utnyttjande av omkrigsmaterielexport. UU1984/85:5 10 2, Nämndens sammansättning (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 7 som börjar med "Utskottet anser" och på s. 8slutar med "avstyrks därför." bort ha följande lydelse: Syftet med den föreliggande propositionen är uppenbarligenatt tillfredsställa ett känt behov av bredare insyn ivapenexporten. har i sin helhet och genom sina olika organ redanbefattning med krigsmaterielexporten. Den fastställer riktlinjer för exportenoch kan granska enskilda affärer, även om det rör sig om en granskning iefterhand. I detta arbete deltar alla partier. När nu regeringenvill fylla ett tomrum så att en effektiv och brett förankrad granskning skallkunna utövas även i förhand, finns det enligt utskottets mening ingen anledningatt inte alla riksdagspartier ges möjlighet att delta även i denna uppgift.Enligt utskottels mening bör därför, såsom framhålls i motion 232,representanter för samtliga riksdagspartier ingå i nämnden. dels att utskottets hemställan i mom. 3 bort ha följandelydelse: 3. att med bifall tillmotion 1984/85:232 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om nämndens sammansättning m. m.