bet · G801SkU46 · 1984-12-31 00:00:00 — I betänkandet avstyrker utskottetett antal motioner vari yrkas att olika punktskatter skall avskaffas, bl. a.olika s. k. lyxskatter, kassettskatten och avgifterna på gödselmedel ochbekämpningsmedel. Vidare behandlas motioner om charterskatten påbehandlingsresor, dryckesskatten på smaksatt mjölk och kommunala avgifter på avskrifteroch kopior av allmänna handlingar. Utskottet avstyrker även dessa motioner. Reservationer har avgivits beträffande en avveckling av eneller flera skatter och avgifter samt beträffande frågan om smaksatt mjölk. 1984/85:376 av () och () I motionen yrkas att genom tillägg till 5 §lagen (1977:292) om tillverkning av drycker, m, m. undantar smaksatt mjölk ochmjölkbaserade drycker från läskedrycksbeskattning liksom f. n. sker förchoklad, kaffe och te. 1984/85:403 av () I motionen yrkas att beslutar avskaffa den genomriksdagens beslut införda skatten på vissa kassettband. 1984/85:410 av () I motionen yrkas att beslutar att skatten påvideo- och ljudkassetter skall avvecklas. 1984/85:459 av () och () I motionen yrkas att beslutar att lagen(1982:691) om skatt på vissa kassettband skall upphöra att gälla fr.o.m. den 1juli 1985. 1984/85:574 av () I motionen yrkas att beslutar att hos regeringenbegära förslag om befrielse från att erlägga charterskatt för behandlingsresasom företas efter remiss av sjukvårdshuvudman. 1984/85:956 av () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag till skatte- och avgiftsbefrielse för bisocker. 1984/85:1226 av ()I motionen yrkas att beslutar slopa kassettskatten. 1 1984/85. SkU1984/85:46 2 1984/85:1228 av () 1 motionen yrkas att beslutar upphäva beslutetom skatt på ljudkassetter och videokassetter. 1984/85:1506 (jfr 1505) av m. fl. 1. att hos regeringen begär förslag om successivavveckling av s. k. lyxskatter. 1984/85:1609 av m.fl. (c) I motionen yrkas att beslutar avskaffa handelsgödselavgiften. 1984/85:1(523 av i m. fl. 1 motionen yrkas att beslutar att som sin meningge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utformningen av avgiftenpå gödsel och om avgiften som medel i en mera långsiktig strategi på detaktuella området. 1984/85:1640 av m.fl. (m) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om enhetliga avgiftstaxor föravskrifter och kopior av allmänna handlingar. 1984/85:2166 av m. fl. 1 motionen yrkas att beslutar att befriagödselmedlet P 17 från avgift enligt lagen om avgift på gödselmedel. 1984/85:2305 (jfr 2304) av i m. 1 motionen yrkas att beslutar att skatterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel skall avskaffas fr.o.m. . 1984/85:2356 av m. fl. 1 motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om införande av båtskatt. 1984/85:2754 av m. fl. 29. att beslutar avskaffa den statligakassettskatten fr. o. m. . Gällande rätt m, m. Till punktskatter hänförs ett antalspeciella skatter och avgifter som utgår på varor och tjänster inom landet. Somexempel kan nämnas bensinskatt, energiskatt, dryckesskatt (skatt påspritdrycker, vin samt malt- och läske- SkU1984/85:46 3 drycker), tobaksskatt och särskild varuskatt påkonfektyrer och skönhetsmedel. har nya punktskatter införtsför charterresor, vissa kassettband, videobandspelare, gödselmedel ochbekämpningsmedel. Gemensamma bestämmelser för beskattningsförfarandet förpunktskatter och prisregleringsavgifter finns i lagen (1984:151) ompunktskatter och prisregleringsavgifter. Fr.o.m. utgårskatt på vissa kassettband (SFS 1982:691; prop. 1981/82:159, SkU 1981/82:66).Skaft skall erläggas vid omsättning eller uthyrning inom landet eller vidinförsel till landet av inspelade eller oinspelade videokassettband ochoinspelade ljudkassettband. Skatten är förvideokassettband och för ljudkassettband. Skatt tas inte utför kassettband vars speltid är högst . Inkomsterna skall redovisasav och . Enligt en särskild avdragsbestämmelseavlyfts skatten på inspelade videokas-settband som hyrs ut om s. k. filmavgifterläggs till . Inkomsterna av kassettskatten har /86 beräknats till 55 milj. kr. Vid kassettskattens införande betonade skatteutskottet attskatten måste betraktas som ett provisorium och noggrant följas upp frånbörjan. Så snart tillräcklig erfarenhet vunnits av skatten borde den enligtutskottet bli föremål för en allsidig utvärdering med avseende på kostnadernaför uppbörd, administration och kontroll. I en skrivelse till regeringen har RSVföreslagit att kassettskatten avvecklas eller förenklas. Ärendet bereds f. n.inom . Avgifter för gödselmedel och bekämpningsmedel I syfte att minska användningen avhandelsgödsel och hälso- och miljöfarliga kemikalier infördes fr.o.m. den 1juli 1984 särskilda avgifter på gödselmedel och bekämpningsmedel (SFS1984:409-410; prop. 1983/84:176, SkU 1983/84:47). Gödselmedelsavgiften omfattar handelsgödsel med vissaundantag. Den utgår med per kilo kväve och per kilo fosfor igödselmedlet, om andelen kväve resp. fosfor uppgår till . Bekämpningsmedelavgiften utgår för bekämpningsmedel som äreller bör vara registrerade hos produktkontrollnämnden, dock ej förträskyddsmedel. Den skall erläggas med . per kilo verksam beståndsdel. Skatt pä charterresor med flyg tillutlandet utgår enligt lagen (1978:144) om skatt på vissa resor för passageraresom fyllt . Skatteplikten gäller även för s. k. IT-resor (inclusive tours)med reguljärt flyg. pgr passagerare fr.o.m. den 1 januari1985 (SFS 1984:871). '' I samband med skattens införande behandlade utskottetvissa motionsyrkanden om undantag för resor till medicinskarekonditioneringsanläggning-ar, om resorna ägde rum på läkarordination elleroin de betalades av landsting och handikapporganisationer. Härom anfördeutskottet (SkU 1977/78:45): Utskottet, som har förståelse försyftet med dessa yrkanden, har i ett flertal sammanhang hävdat att stöd tillsociala ändamål bör ske genom direkta, bidrag och inte genom undantag vidbeskattningen. Avsikten med dessa motionsyrkanden bör i huvudsak kunnatillgodoses genom att sjukvårdshuvudmännen vid förhandlingarna med regeringenom statlig ersättning för kommunala åtaganden får förutsättas kunna påräknakompensation för de merkostnader som charterskatten kan förorsaka. Utskottetanser också att regeringen bör uppmärksamma motsvarande problem i samband med . medelstilldelningen till organisationer som bedriver jämförbarrehabiliteringsverksamhet. Utskottet avstyrker alltså de här behandladeyrkandena i motionerna 1766 och 1775 i den mån de inte kan anses besvaradegenom det anförda. Socker beskattades under 1800-taleti liksom i flertalet andra europeiska länder, men beskattningenupphävdes . Den kom tillbaka som industrisockerskatt för en kortare tidunder och som varuskatt på 1950-1960-talen.Fr.o.m. slopades den särskilda varuskatten på socker. Däremot utgår avgift på bl. a. socker enligt lagen(1967:340) om prisreglering på jordbrukets område. De uttagna avgifternaanvänds bl. a. för att subventionera sockerimport när världsmarknadspriset ärhögre än det svenska. För läskedrycker utgår skatt enligtlagen (1977:306) om dryckesskatt med per liter för kolsyrad läskedryckoch med per liter för annan läskedryck. När det gäller vilka drycker somi detta sammanhang skall betraktas som läskedrycker har hänvisats till lagen(1977:292) om tillverkning av drycker, m. m. vari anges vissa tulltaxenummer.Härav framgår att bl. a. mjölk faller utanför beskattningen. Att choklad, kaffeeller te inte skall anses som läskedryck har uttryckligen angetts. Underförra behandlade utskottet en motion vari begärdes att SkU 1984/85:46 5 dryckesskatten på smaksatt mjölk och mjölkbaseradeprodukter skulle avskaffas. Utskottet anförde härom (SkU 1983/84:22): Enligt utskottets uppfattning börman inte gå ifrån anknytningen till tulltaxan vid specificeringen avskattepliktiga drycker, eftersom nuvarande ordning innebär fördelar för detillämpande myndigheterna, och . Utskottet villerinra om att utskottet i annat sammanhang avstyrkt en differentiering avbeskattningen med hänsyn till varors farlighet eller nyttighet. Att ändra pådet skattepliktiga varuområdet av sådana skäl som motionärerna åberopar ärenligt utskottets mening inte motiverat utan bara ägnat att skapa nyagränsdragningsproblem. Utskottet förutsätter emellertid att man frånregeringens sida fortlöpande prövar om de nuvarande reglerna på ett olämpligtsätt inverkar på konkurrensen mellan de nya produkter som framkommer påmarknaden och vid behov lägger fram de förslag till ändringar som kan varapåkallade. Med det sagda avstyrker utskottet motionen. Frågan om införande av en särskildskatt på fritidsbåtar har varit föremål för omfattandeutredningar och mångåriga överväganden inom . I en inomfinansdepartementet upprättad promemoria presenterades olikaalternativ till en särskild beskattning av fritidsbåtar. Rapporten harremissbehandlats.men inte föranlett någon proposition till . På uppdrag av regeringen redovisade trafiksäkerhetsverketi ett förslag till utformning av ett register för båtar. Kommunala avgifter för avskrifter och kopior av allmännahandlingar Enligt 2 kap. 12 §tryckfrihetsförordningen är en myndighet normalt skyldig att tillhandahålla enallmän handling, och detta skall ske utan avgift. Enligt 2 kap. 13 §förordningen får emellertid myndigheten ta ut en fastställd avgift av den somönskar få en avskrift eller en kopia av en allmän handling. Någon begränsningav storleken av den avgift som får tas ut har inte angetts i lagrummet. Förstatliga myndigheter gäller däremot expeditionskungörelsen (1964:618), vilketinnebär att avgiften för en avskrift skall uppgå till . per sida och för enkopia till . För kommuner gäller självkostnadsprincipen, vilketinnebär att avgiften får täcka de faktiska kostnaderna. SkU1984/85:46 6 Avveckling av s. k. lyxskatter I motion 1506 av . (fp) begärs med hänvisning till motion 1505 förslag om en successivavveckling av s. k. lyxskatter. Motionärerna nämner parfym, deodoranter,lättöl, choklad och videoapparater som exempel på "straffbeskattade"varor, och' de motsätter sig en styrning av konsumtionen genom sådanbeskattning. Utskottet anser inte att skatterna på de varormotionärerna nämner är styrande i den meningen att deras syfte är ätt minskaförbrukningen av varorna. Motivet är i stället statsfinansiellt. Det förefallerutskottet naturligt att sådana skatter bör belasta de mer bärkraftiga gruppernai samhället och alltså träffa en konsumtion som i viss mån kan sägas vara"lyxbetonad" eller i vart fall av umbärlig karaktär. 1 sammanhangetbör erinras om att det ibland kan finnas skäl att ompröva en punktskatt, t. ex.när det beskattningsmässiga resultatet inte står i rimlig proportion tilladministrations- och kontrollkostnaderna. Punktskatter bör också vara neutralafrån konkurrenssynpunkt. Någon anledning att på nu angivna grunder ompröva de punktskattersom motionärerna avser föreligger enligt utskottets mening inte. Därtill kommeratt utskottet inte anser det försvarligt att i nuvarande budgetläge avveckladessa skatter som för /86 beräknas ge statsverket inkomster pådrygt . Med åberopande av det anförda avstyrker utskottetmotion i denna del. I ett flertal motioner begärs enavveckling av kassettskatten på vissa video-och ljudkassettband. Yrkanden häromhar framställts av () i motion 403, av () i motion410, av () i motion 1226, av () i motion 1228,av m. fl. (m) i motion 2754 och av och (båda m) i motion 459.1 de två sistnämnda motionerna nämns den 1 januari 1986resp. som lämplig avvecklingsdag. Som skäl för en avvecklingåberopar samtliga motionärer det dåliga skatteutfallet samt administrativa ochkontrolltekniska problem. Utskottet kan i och för sig vitsorda att utbytet avskatten blivit sämre än vad som förväntades när skatten infördes hösten 1982.Utskottet vill betona att skatten skulle betraktas som ettprovisorium och noggrant följas upp från början. () harnumera genomfört en utvärdering av skatten, och erfarenheterna av den sägs ihuvudsak vara negativa. Verket har därför föreslagit en avveckling eller enförenkling av skatten, och ärendet är under beredning inomregeringskansliet. Till saken hör att skatten inte är betingad av enbartskattepolitiska motiv. SkU1984/85:46 7 kulturpolitiska aspekter och upphovsrättsliga frågor måstebeaktas i sammanhanget. På grund härav finner utskottet att resultatet avberedningsarbetet bör avvaktas innan ställning tas till frågan om skatten,eventuellt i förändrad form, bör utgå även eller om den böravvecklas. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionerna. I syfte att minska användningen avmiljöfarliga kemikalier inom jord- och skogsbruket infördes fr. o. m. den 1juli 1984 en avgift på handelsgödsel och bekämpningsmedel. m.fl. (c) yrkar i motion 1609 atthandelsgödselavgiften slopas. Enligt motionärernas uppfattning har den enskildelantbrukaren, med de ekonomiska förutsättningar som gäller för lantbruket, intenågon möjlighet att minska tillförseln av näringsämnen. (m) yrkar i motion 2305 med hänvisning till motion 2304 att båda avgifternaslopas fr. o. m. . Enligt motionärerna är avgifterna på deifrågavarande produktionsmedlen oacceptabla och effekterna på förbrukningenmarginella. Vissa ändringar i utformningen av gödselmedelsavgiftenföreslås i två motioner. I motion 2166 av m. fl. (c) yrkas attgödselmedlet P 17, som enligt motionärerna har positiva miljöegenskaper,befrias från avgift. i m. fl. (s) begär i motion1623 att avgiften utformas så att den bidrar till att styra övergödselmedelsanvändningen till mera basiska gödselmedel. På så sätt skulleenligt motionärernas uppfattning avgiften kunna komma att ingå i en strategiför en successiv övergång till miljövänligare gödselkemikalier i . Vad först gäller bekämpningsmedel vill utskottet erinra omatt jordbruksutskottet i ett yttrande till skatteutskottet med anledning avförslaget om avgiftens införande uttalade att dessa preparat ökat i användningunder senare år på ett sätt som medfört negativa miljöeffekter. har skatteutskottet ansett att en avgiftsbeläggning är enlämplig metod att söka ändra på denna utveckling. Utskottet vidhåller sininställning i denna fråga. Några omständigheter som bör föranleda att avgiftenavskaffas så efter ikraftträdandet och innan några erfarenhetervunnits av dess praktiska effekter har inte åberopats. Utskottet avstyrkerdärför motion 2305 i denna del. Liknande synpunkter kan enligt utskottets mening läggas pågödselmedelsavgiften. I samband med att den infördes framhöllutskottet att den kunde väntas bidra till bättre hushållning med handelsgödsel,och utskottet finner inte skäl att nu redan innan förflutit frånikraftträdandet - ändra uppfattning i denna fråga. Utskottet avstyrker därförmotion 2305 även i denna del samt motion 1609. I sambandmed avgiftens införande framhöll utskottet också att avgiftens SkU1984/85:46 8 relatering till halten av kväve och fosfor i ämnet bordestimulera till en ökad efterfrågan på medel som från miljösynpunkt är mindreriskabla. Härtill kommer att en avgift av det här slaget av praktiska skäl börvara så lätt att administrera som möjligt. Den i motionerna 2166 och 1623förordade utformningen med ett eller flera undantag från avgiftsplikten skullekomplicera avgiftsuttaget utan att, såvitt utskottet kan bedöma, några meraväsentliga fördelar står att vinna. kan det framhållas att detgivetvis är angeläget att regeringen uppmärksamt följer lagstiftningenstillämpning samt dess effekter i miljöhänseende och föreslår de ändringar avreglerna som kan vara motiverade. Med det anförda avstyrker utskottet ävendessa motioner. () yrkar i motion 574befrielse från charterskatt för behandlingsresa som företas efter remiss avsjukvårdshuvudman. Motionären åberopar att syftet med skatten är atttillskjuta statskassan medel från semesterresenärer. Utskottet har tidigare som sin principiella uppfattninguttalat att stöd till sociala ändamål bör ske genom direkta bidrag och integenom undantag vid beskattningen. 1 samband med charterskattens införandeframhöll utskottet med anledning av vissa motionsyrkanden liknande det nuaktuella att sjukvårdshuvudmännen fick förutsättas kunna påräkna kompensationför de merkostnader som charterskatten förorsakade. Utskottet vidhåller sinuppfattning och avstyrker följaktligen motion 574. I motion 956 begär ()förslag till skatte- och avgiftsbefrielse för bisocker. Motionären betonarbiodlingens biologiska betydelse för landet och att inköp av socker tillvinterfoder utgör en dryg kostnad för biodlarna. Utskottet vill inledningsvis vitsorda biodlingensbetydelse för såväl växtodlingen som miljövården, något som ocksåjordbruksutskottet understrukit . Utskottet villemellertid också påpeka att socker numera inte belastas av någon speciellskatt. Från mervärdeskatten - som är en allmän konsumtionsskatt - torde i dettasammanhang kunna bortses. Däremot utgår för socker, liksom för andrajordbruksprodukter, en prisregleringsavgift som bl. a. används för attsubventionera sockerimporten när världsmarknadspriset är högre än det svenska.Av avgiftsmedlen får viss del disponeras för biodlingen. Över budgeten utgårdessutom ett särskilt stöd till biskötsel, som bl. a. skall användas som bidragtill biodlares riksförbunds verksamhet. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionen. SkU1984/85:46 9 Smaksatt mjölk m. m. och (båda c) begär i motion 376 att dryckesskatten på smaksatt mjölk ochmjölkbaserade produkter avskaffas. Motionärerna kriti.serar dryckesskattelagensanknytning till tulltaxan, som de anser utgöra ett trubbigt instrument varsanvändning har fått konsekvenser som lagstiftaren inte avsett. Att undantasmaksatt mjölk och mjölkbaserade produkter från beskattning är enligt derasmening motiverat eftersom dessa varor får anses utgöra ett värdefullt inslag ikosthållet. Som framgår av redogörelsen i inledningen till dettabetänkande har utskottet tidigare framhållit att anknytningen till tulltaxaninnebär fördelar för de tillämpande myndigheterna, dvs. och , ochatt en ändring av det skattepliktiga varuområdet av de skäl motionärernaåberopar inte är motiverad utan bara ägnad att skapa nya gränsdragningsproblem.Nu liksom tidigare förutsätter utskottet att man från regeringens sidafortlöpande prövar om de nuvarande reglerna inverkar negativt på konkurrensenmellan nya produkter som framkommer på marknaden och vid behov lägger fram deförslag till ändringar som kan vara påkallade. Med det sagda avstyrkerutskottet motionen. I motion 2356 av m.fl. (vpk) begär motionärerna att en båtskatt införs. Den bör enligt derasmening vara utformad så att lyxbåtar drabbas hårdast och vanliga mindre båtarundantas från beskattning. Frågan om införande av en särskild skatt på fritidsbåtarhar, som framgår av den förut lämnade redogörelsen, inomregeringskansliet varit föremål för ingående överväganden som givit vid handenatt en sådan skatt är förenad med betydande praktiska och administrativaproblem. Någon proposition i ämnet har inte heller förelagts . Enligtvad utskottet erfarit överväger man emellertid att införa någon form avregister för båtar. Ett förslag härom presenterades av trafiksäkerhetsverket ihöstas, och frågan är under beredning inom regeringskansliet.Mot bakgrund härav saknas enligt utskottet anledning för att nu taställning till frågan om införande av en båtskatt, och utskottet avstyrkerdärför motionen. Kommunala avgifter för avskrifter och kopior av allmännahandlingar I motion 1640 av . (m, s, c, fp, vpk) uttalas att kommunala myndigheter inte bör få ta uthögre avgifter för avskrifter och kopior av allmänna handlingar än som anges iexpeditionskungörelsen. Motionärerna begär att ger detta till kännaoch anför att det från rättssäkerhetssynpunkt är angeläget att alla som önskarta del av allmänna handlingar skall kunna göra det till en rimlig kostnad. SkU1984/85:46 10 Som framgår av det inledandeavsnittet gäller självkostnadsprincipen vid kommunernas avgiftsuttag förframställning av kopior och avskrifter av allmänna handlingar. Detta bör enligtutskottets uppfattning innebära att avgiften får bestämmas så att kommunen fårtäckning för sina kostnader för kopieringen eller avskrivningen. Utskottetdelar för sin del motionärernas uppfattning om önskvärdheten av enhetlighetkommunerna emellan vid avgiftsberäkningen. I detta syfte utfärdas ocksårekommendationer av . En särskild lagstiftning om vilkabelopp som inte får överskridas skulle enligt utskottets mening strida motprincipen om den kommunala självstyrelsen. Utskottet vill också erinra om attfrågan huruvida en avgiftstaxa går utöver självkosfnadsprincipen eller på annatsätt strider mot kommunallagen (1977:179) kan prövas på rättslig väg avkammarrätt och regeringsrätt. 1. beträffandeavveckling av s. k. lyxskatter attriksdagen avslår motion 1984/85:1506 yrkande 1, 2. beträffandeslopande av kassettskatten attriksdagen avslår motionerna 1984/85:403, 1984/85:410, 1984/ 85:459,1984/85:1226, 1984/85:1228 och 1984/85:2754 yrkande 29, 3. beträffandeslopande av avgiften pä bekämpningsmedel att avslår motion1984/85:2305 i denna del, 4. beträffandeslopande av avgiften pä gödselmedel attriksdagen avslår motion 1984/85:1609 och motion 1984/85:2305 i denna del, 5. beträffandeändrad utformning av avgiften på gödselmedel a) an riksdagenavslår motion 1984/85:2166, b) att riksdagenavslår motion 1984/85:1623, 6. beträffandecharterskatt pä behandlingsresor att avslår motion 1984/85:574, attriksdagen avslår motion 1984/85:956, 8. beträffandeskatten på smaksatt mjölk m. m. att , avslår motion 1984/85:376, attriksdagen avslår motion 1984/85:2356, SkU1984/85:46 11 10. beträffande avskrifter ochkopior av allmänna handlingar att avslår motion 1984/85:1640. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), förste vice talman (), (). (), (), (), (), (), ()*, (), (), () och (). * Ej närvarande vid justeringen. 1. avveckling av lyxskatter m. m. (mom. 1) (), förste vice talman (), (), () och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Utskottet anser" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Vissa punktskatter är enligt utskottets rnening behäftademed påtagliga olägenheter, främst den styrning av konsumtionsvalet somstraffbeskattningen av vissa varor leder till. Utskottet vill vidare peka påatt somliga skatter framstår som socialt orättvisa genom att de för dem som harsmå inkomster men som ändå vill köpa en punktbeskattad vara kan utgöra ettavgörande hinder, medan de som har stora inkomster lättare kan överse med dem.Skatten på videobandspelare, som utgår med ett förhållandevis högt belopp - 600kr. - per apparat, torde vara av den karaktären. Härtill kommer att skatternaär konkurrenssnedvridande och att de inte sällan leder till betydandeadministrativt krångel. I många fall är inkomsterna av skatten så låga att deknappast motiverar skatten. Utskottet anser således i likhet med motionärerna att manbör gå igenom av punktskatter i syfte att avveckla dem som framstår sommindre motiverade. Utskottet föreslår att man till att börja med slopar skattenpå videobandspelare, som för nästa budgetår inte beräknas inbringa mer än 108milj. Med det sagda tillstyrker utskottet motion 1506 i denna del. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa att med bifaU till motion1984/85:1506 yrkande 1 dels antar följande SkU1984/85:46 12 Lag om upphävande av lagen (1982:1200) om skatt påvideobandspelare Härigenom föreskrivs att lagen(1982:1200) om skatt på videobandspelare skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft den 1 maj1985. Den upphävda lagen skall dock fortfarande tillämpas i fråga omredovisningsperiod som har gått till ända före ikraftträdandet. dels somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört angående enavveckling av vissa punktskatter. Slopande av kassettskatten (mom. 2) (), förste vice talman (), (), () och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 6 med "Utskottet kan" och slutar på s.