bet · G801UU12 · 1984-12-31 00:00:00 — Det gäller t. ex. de åtgärder ochbeslut som avser projeklval, projektinriktning, uppföljning och kontroll avverksamheten, bedömning av dess resultat och styrning av externa resurser.Utkontrakteras sådana uppgifter måste del ske på ett väl avgränsat sätt så altSI DA inte i realiteten avhänder sig möjligheten att ta sill ansvar för allbiståndspolitiken verkställs enligt statsmakternas anvisningar. RRV har i dentidigare nämnda revisionsrapporten om SIDA:s utkontraktering lämnat en radrekommendationer om hur denna kan förbättras. Dessa har i huvudsaklillgodosetts genom interna anvisningar om konsultupphandling som SIDA nyligenutfärdat. Vid tillämpningen av anvisningarna bör särskiltbeaktas. Som regeringen tidigare påpekat finns det vidare goda skälall bygga ut förvallningsbiständel. Sådant bistånd stärker mottagarnaskapacitet, vilket minskar de anspråk som ställs på SIDA:sadministration. SIDA utmärks av en långtgående decentralisering. Inteminst decentraliseringen lill utlandsmyndigheterna är av betydelse för verketsförmåga all lösa sina uppgifter. Det decentraliseiade arbetssättet förutsätteratt verksledningen har väl utvecklade instrument för kontroll och uppföljning.I det hänseendet kan förbättringar uppnås. Utredningen understryker betydelsen av en väl fungerandeutvärderingsfunktion. SIDA har förstärkt sin utvärderingsverksamhet.Inte minst verkels arbete på all säkra en systematisk äterföring av vunnaerfarenheter är enligt regeringens mening angeläget. UU 1984/85:12 38 En viktig del av SIDA:s arbete är regleringen avutvecklingssamarbetet. Fierårsutfästelser och fierårsavtal har därvid sparatadministrativ kapacitet. Rätt att ingå tvååriga avtal också utanför detlandprogrammerade området skulle kunna ge ytterligare besparingar. Utredningenhar pekat på möjligheten att öka antalet ramavtal med enskilda organisationerliksom på andra förenklingar som kan övervägas för samverkan med dessa organisationer.Dessa möjligheter bör tas fill vara. Kvar står dock att avtalsregleringenborde kunna användas som ett mer verksamt styrinstrument. RRV efterlyser i sinrevisionsrapport om importstödet avtal och riktlinjer för detta som skaparklarare spelregler. Enligt min mening kan kapacitetsbesparingar nås också inomandra delar av biståndet om avtalsregleringen förbättras. Det kan undanröjaoklarheter rörande den roll- och ansvarsfördelning som skall gälla mellanSIDA, mottagarlandels myndigheter och tredje part. I rapporten omutkontraktering har RRV pekat på vissa oklarheter som inte sällan föreligger idet här hänseendet. RRVhar i sin granskning av importstödets hantering pekat på behovet av att se överbetalningsrutinerna så att utbetalning inte sker förrän medlen skall tas ianspråk. SIDA är redan i färd med att göra en sådan översyn. Det är väsentligtalt utbetalningsrutinerna för SIDA:s hela verksamhetsområde utformas sä attutbetalning sker först när behov föreligger som det undviks attrutinerna ställer stora krav på administrativa resurser. Såvittgäller SIDA:s arbetssätt betonar slutligen regeringen vikten av att SIDAfortsätter arbetet med administrativ utveckling och personalutveckling. a. i sin anslagsframställning redovisat en läng rad åtgärder somvidtagits för att öka effektiviteten. Inte minst verksamhetsplaneringen och denya metod- och konsulthandböckerna är enligt regeringens bedömningföredömliga. Men åtskilligt kvarstår att göra. Bl; a. bör fortsatt datoriseringkunna spara administrativ kapacitet. Regeringen har därför gett SIDA i uppdragalt utarbeta en ADB-plan i samarbete med statskontoret. Regeringenräknar med att i budgetpropositionen till nästa återkomma till denadministrativa apparatens dimensionering och kan då bygga bl. a. påarbetsgruppens överväganden. Tvåinterdepartementala arbetsgrupper har tillsatts för att arbeta med den konkretautformningen av utredningens förslag om . Den ena gruppenbehandlar främst de organisatoriska frågorna. Den andra gruppen behandlarSIDA:s tjänstesystem. 1avvaktan på att resultatet av arbetsgruppernas överväganden föreligger villinte regeringen redovisa någon uppfattning om de enskilda förslagen. Regeringenavser att i budgetpropositionen lill nästa redovisa huvuddragen av debeslut som fattats på grundval av utredningens och arbetsgruppernasöverväganden. UU1984/85:12 39 1 motion 1984/85:1689 yrkande 2 av 2. att anhåller att regeringen utreder möjligheterna tillökad samordning mellan alla berörda myndigheters och organisationers biståndsverksamhet. Frågan om sammanslagning av ellerökad samordning mellan de olika svenska biståndsgivande myndigheterna (SAREC,Impod, BITS, Swed-fund) har övervägts , senast avbiståndsorganisationsul-redningen (Ds UD 1984:1). Utredningen föreslår intenågon sammanslagning av dessa myndigheter men förordar dels en lokalmässigsamordning, dels alt ett mer formaliserat samarbete på verksnivå genomförs.Regeringen delar utredningens bedömning att någon sammanslagning av myndigheternainte är påkallad. Inte heller anser utskottet att någon sammanslagning avmyndigheterna är erforderlig. Efter hand som våra kontakter med bliralltmer mångfacetterade är det naturligt att våra kontakter med dem inte kancentraliseras till ett eller ett par organ. Det kan också konstateras att detredan sker ett nära samarbete mellan de berörda organen både på ledningsnivåoch i den dagliga verksamheten. Utskottet vill emellertid inte utesluta attytterligare åtgärder skulle kunna genomföras i detta syfte. Det är bl. a.väsentligt att de representanter från som har all förhandla medSverige om biståndssamarbete eller andra ekonomiska kontakter får en klar ochentydig uppfattning om vad kan erbjuda. Huvudansvaret för att så skeroch för erforderlig samordning i övrigt bör åvila . Medhänvisning lill det anförda avstyrks yrkande 2 i motion 1689. att med avslag på motion1984/85:1689 yrkande 2 godkänner vad som förordats i budgetpropositionen . 4 Bidrag till internationella biståndsprogram (C 1) Propositionen (s. 64 76) 1983/84 Utgift 1 673 957 925 Reservation 2 544 699 513 1984/85Anslag 2 088 000 000 1985/86Förslag 2 280 000 000 UU1984/85:12 40 De föreslagna bidragen lillinternationella biståndsprogram framgår av tabell 2. Denna visar all huvuddelenav del multilaterala biståndet går till Internationella utvecklingsfonden(), och (). En särskildtonvikt läggs också pä det multilaterala livsmedelsbiståndet som budgetåret1985/86 föreslås få en avsevärd ökning. har gjortutfästelser om fleråriga bidrag till i första hand de större multilateralaulvecklingsorganisationerna. Detta ger dessa organisationer större säkerhetbeträffande bidragen och underlättar deras planering. bör därförfortsätta att göra flerårsutfästelser. begränsar flerårsutfästelserSveriges möjligheter att reglera storleken av bidragen. Av denna anledningföreslås i det följande i flera fall att de svenska bidragen skall delas upp idels ordinarie bidrag av mer långsiktig natur, dels extra bidrag avseendeendast . Multilateralt bistånd budgetåren 1984/85 och 1985/86 fördelat pä organisationer (milj. 1984/85 1985/86 ring 446,0 475,0 -1-29,0 "; verksamhet i de minst utvecklade länderna Sahelkontoret (UNSO) () () Internalionella finansieringsorgan Internationellautvecklingsfonden () Afrikanska (AfDB) Afrikanskautvecklingsfonden (AfDF) Asiatiska (AsDB) Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF) 1 nternationella jordbruksutvecklingsfonden () Världslivsmedelsprogrammet (WFP) konvention omlivsmedelshjälp (FAC) Internationellaberedskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) -1- 15,0 -1- 14,0 50,0 20,0 32,0 48,0 170,0 140,0 30,0 50,0 20,0 32,0 53,0 190,0 160,0 30,0 0 + 5,0 -1- 20,0 -1- 20,0 - io,o' -f 18,3 H- 17,1 UU1984/85:12 41 FN:s hjälpprogram för Palestinafiykting- ar(UNRWA) FN:s nyktingkommissarie () Internationella federationen för familje- planering (IPPF) delscentrum (ITC) 22,1' -1-192,0 ' överensstämmer ej med det belopp som upptagits underdenna anslagspost i förra årets budgetproposition eftersom 16 milj. kr.flyttats över till UNDP, 10 milj. kr. till och 81,82 milj. kr. , kapitalutvecklingsfond(UNCDF) och befolkningsfond (UNFPA) /85 526 000 000' Budgetåret1985/86 . Ordinariebidrag till UNDP 375 000 000 Extrabidrag fill UNDP 30 000 000 i de minstutvecklade 50 000 000 Sahelkontoret(UNSO) 20 000 000 Kapitalutvecklingsfonden(UNCDF) 32 000 000 Befolkningsfonden(UNFPA) 53 000 000 ' 16 milj. kr. av detta belopp togs i proposition1983/84:100 upp under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag och 20 milj.kr. i proposition 1983/84:154. I motion 1984/85:593 av m. fl. (fp)yrkande 4 hemställs 4. att beslutar att höja bidraget lill med50 milj. kr. I motion 1984/85:1261 av Per m. fi. (m) yrkande11 hemställs 11. att beslutar att anslå 98 milj. kr. UU 1984/85:12 42 I motion 1984/85:1678 av m. (c) yrkandena 5-7 hemställs 5. att för UNDP anvisar 525 milj. kr., enhöjning med 50 milj. kr. i förhällande till regeringens förslag, 6. att för anvisar 215 milj. kr., enhöjning med 25 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag, 7. att för WFP anvisar 113 milj. kr., enhöjning med 25 milj. kr. i förhållande fill regeringens förslag. I motion 1984/85:2419 av m. fl. (vpk)yrkandena 2, 3 och 19 hemställs 2. att hos regeringen hemställer om förslaginnebärande alt aktivt verkar för att minska kontroll överVärldsbanksgruppen, 3. att , om yrkande 2 inte bifalls, beslutaratt successivt skära ned bidragen till Världsbanksgruppen, 19.au beslutar att avslå regeringens förslag om anslag till IFCpå 14milj. Det multilaterala biståndets andel av det totalabiståndet ligger i årets budgetförslag på . Det är i stort sett denandel som gällt de närmast gångna åren. Med haremellertid det multilaterala biståndet sjunkit betydligt, vilket poängteras bl.a. i motion 1678 (c). Både motion 593 (fp) och motion 1678 förordar ett ökatstöd via internationella organisationer, den förstnämnda främst genom Världsbankenoch och den sistnämnda genom FN-organ såsom UNDP, och . I motion1261 (m) föreslås att bidraget fill WFP skall höjas. Detta sker mot bakgrund avhungerkatastrofen i världen. Iförra årets betänkande framhöll utskottet att det är betydelsefullt för bildenav i FN att vårt stöd till internationell biståndsverksamhet kan förbliväsentligt. Utskottet hyser fortfarande denna uppfattning. Många av u-världensstora problem måste angripas med internationellt samordnade aktioner. FN ärvårt främsta uttryck för internationell solidaritet och bör ges resurser attfullgöra sina uppgifter. är en av FN-systemets störstabidragsgivare. Vi bör i internationella fora argumentera för att andra länderskall höja sina bidrag fill FN. Ipropositionen föreslås en fördelning av bidragen till FN-organen och bankernasom utskottet finner rimlig med hänsyn till de för internationellabiståndsprogram tillgängliga medlen. Betydande påslag har gjorts, bl.a. förUNDP, WFP och , för vilka organ även motionerna 593 och 1678 föreslårökningar. Utskottet tillstyrkermedelsfördelningen i propositionen och avstyrker följaktligen yrkande 4 imotion 593 (fp), yrkande 11 i motion 1261 (m) och yrkandena 5, 6 och 7 i motion1678 (c). I motion 2419 (vpk) föreslås att skall verka föratt minska kontroll över Världsbanksgruppen. Samma röstningsprincip somgäller för FN ett land en röst bör eftersträvas. Om det inte lyckas börSverige successivt skära ned sina bidrag till Världsbanksgruppen, heter del imotionen. och andra länder har inte utan viss framgångverkat för att och skall inrikta sin utlåning även på projektsom har särskild betydelse för fattiga och utsatta grupper. I fråga om enändring av röstreglerna har ställt sig positivt till ett ökatu-landsinflytande. Om principen ett land en röst nu infördes iVärldsbanksgruppen är risken emellertid stor att de länder som har flest rösterskulle lämna . Därmed skulle bankens verksamhet behöva skäras neddrastiskt, eftersom det är samma länder som står för större delen av bidragentill banken. En sådan utveckling skulle inte vara betjänta av. Inte heller finner utskottet det motiverat att Sverigeundandrar Världsbanksgruppen sitt stöd om röstreglerna inte ändras. Utskottetintar i denna fråga samma hållning söm tidigare då liknande motionsyrkandenvarit aktuella. och bland dem inte minst de fattigare har ettvisst behov av all erhålla lån på mjuka villkor, såsom dem förmedlar. Iannat fall skulle de än mer bli hänvisade till den öppna lånemarknaden. Med detanförda avstyrks yrkandena 2 och 3 i motion 2419. I samma motions yrkande 19 föreslås att avslårregeringens begäran om 14 milj. kr. till Internalionella finansieringsbolaget(IFC), vilket är upplaget under posten Övriga multilaterala bidrag i propositionen.Enligt vad utskottet inhämtat har regeringen gjort bedömningen att lFC:sverksamhet numera har fåll en sådan inriktning bl.a. genom ökade satsningar iAfrika och på jordbrukssektorn att ett svenskt deltagande i IFC:skapitalhöjning ler sig motiverat. Utskollet avstyrker med hänvisning härtillyrkande 19 i motion 2419. 1. beträffandebidrag till res. 12 (c, fp) att avslårmotion 1984/85:593 yrkande 4, 2. beträffandebidrag till UNDP res. 13 (c) att avslårmotion 1984/85:1678 yrkande 5, 3. beträffandebidrag till res. 13 (c) att avslårmotion 1984/85:1678 yrkande 6, 4. beträffandebidrag till iVFP res. 14 (m, c, fp) att riksdagenavslår motion 1984/85:1261 yrkande 11 såvitt nu är i frågaoch motion 1984/85:1678 yrkande 7, 5. beträffande deltagande iVärldsbanksgruppen res. 15 (vpk) att avslår motion 1984/85:2419 yrkandena 2 och 3, UU 1984/85:12 44 6. beträffandeIFCs kapitalhöjning res. 16 (vpk) att avslårmotion 1984/85:2419 yrkande 19, 7. att godkänner de riktlinjer förmultilateralt utvecklingssamarbete som i övrigt föreslås under avsnitt C I ibudgetpropositionen, 8. att godkänner de gjorda utfästelser som iövrigt förordas under avsnitt C 1 i budgetpropositionen, 9. att bemyndigar regeringen att göra deutfästelser, åtaganden och utbetalningarsor{\ härutöver föreslagits i budgetpropositionen, 10. att till Bidrag lill internationellabiståndsprogram för /86 anvisar ett reservationsanslag av . 5Utvecklingssamarbete genom SIDA (C 2) 5.1 Återflöde, bundetbistånd, importstöd, livsmedelsbistånd m. m. Propositionen (s. 79 81) av det landinriktade biståndet utgår i formav importstöd. SIDA och inom ramen för en förvaltningsrevision () har genomfört studier av importstödel. Avstudierna framgår att importstödet är en värdefull biståndsform som medger ettflexibelt utvecklingsbistånd för mottagare och givare. Studierna visar behovetav noggrann bedömning av hur importstödet påverkar mottagarlandets ekonomi istort och viklen av att för varje mottagarland utforma importstödel så att detfrämjar landets utvecklingsslrävanden. I studierna har närmare behandlatsSIDA:s roll i handläggningen av importstödel, bl. a. vid prövning av vad somskall upphandlas. Dessutom har i studierna pekats på behovet av fortsattaöverväganden om importstödets inriktning och utformning. Regeringenfinner att importslöd är en flexibel biståndsform som utgör ett värdefulltkomplement till del ändamålsbestämda projektstödet. Importstödel hartraditionellt tagit mindre av SlDA:s administrativa resurser i anspråk änprojeklbiständet. Det omfattade till en början huvudsakligenbetalningsbalansstöd till länder med betydande budget- och betalningsbalansunderskott.Under det senaste decenniet har dock alltmer kommit att påverka valetay varor och tjänster som upphandlas med imporlstödsmedel, inte minst sedanSIDA:s nu gällande riktlinjer för importstöd trädde i kraft . UU1984/85:12 45 Regeringen finner det angelägel attimportstödels verkningar för mottagarländernas ekonomi på kort och lång siktoch i relation till andra biståndsformer, t. ex. projektstöd, närmareanalyseras. Sådana studier bör syfta till medelfristiga planer avseende importstödelför de olika programländerna. De bör kunna utformas i linje med desektorsludier som SIDA nu genomför avseende det ändamålsinriktade biståndet ochingå i underlaget för SIDA:s förslag lill landprogram. Den diskussion som förts om importstödet har huvudsakligenavsett handläggningen och inriktningen av detta och inte importstödet som biståndsform.Regeringen finner det angeläget att slå fast, att importstödet har sittsärskilda värde som biståndsform för länder som befinner sig i en akut försörjningskrisoch när del inriktas på verksamhetsområden där mottagarlandet har kapacitet attsjälvt ombesörja all stödets slutliga användning stämmer med de ändamål somparterna kommit överens om. Om importstödets fördelar för både givare ochmottagare skall bevaras bör en effektivisering av stödets förvaltning därförinte ske genom att importstödets inriktning och handläggning alltmer närmarsig projeklbiständet. Den bör i stället ske genom att stödet till flertaletländer inriktas på enklare varor, reservdelar och standardiserade produkter,som mottagaren har godtagbar kapacitet att själv hantera. Denna kapacitet börSIDA bedöma med hjälp av förstudier och stickprovsundersökningar. SIDA bördäremot endast undantagsvis påtaga sig ett direkt ansvar för enskildaprodukters slutanvändning enligt de regler som gäller för projektbistånd. Pådelta sätt bör SIDA kunna effektivisera sin hantering av importstödel utan attdetta behöver medföra starkt ökade krav på verkets personalresurser eller minskadanvändbarhet för mottagarsidan. Beträffande bindning till upphandling i i dellandprogrammerade biståndet förordas i propositionen att denna liksom tidigareendast omfattar importstödet och konsullfonderna. Om finansieringen av ett påförhand definierat projekt skulle bindas till upphandling i , riskerarman att låsa mottagarlandet lill ett mycket litet antal svenska leverantöreroch även till ett begränsat leknologival, vilket kan innebära mindre fördelaktigapriser, leveransvillkor eller service. och regeringen har vid upprepade tillfällenframhållit viklen av att den övervägande delen av biståndet förblir obunden.Ursprungligen omfattade bindningen endast del bilaterala varubislåndet. Senarehar även livsmedelsbiståndet kommit att räknas in i det bundna biståndet. Genomtillkomsten av u-kreditsystemet och det tekniska samarbetet genom BITS 1981 harandelen bundet bistånd ökat ytterligare, och bindningsnivån är därför nu högreän tidigare. Mot bakgrund bl. a. av behovet alt säkerställa största möjligaaffärsmässighet i upphandlingen inom biståndet, särskilt i ett läge närflertalet programländer befinner sig i en akut försörjningskris, förordas enmindre sänkning av andelen bundet bistånd inom det landinriktade biståndet. UU1984/85:12 46 Inom det landprogrammeradebiståndet bör bindning lill upphandling i huvudsakligen ske i fråga omländer som har god kapacitet att tillgodogöra sig svenska varor och tjänster.Obundet importstöd bör främst lämnas till länder som har drabbats av akutaförsörjningskriser och som präglas av brist på utländsk valuta och lågtkapacitetsutnyttjande inom industri, transportväsen och lantbruk. Reservdelar,insalsvaror, drivmedel eller livsmedel som behövs för att upprätthålla dessaländers produktion måste i många fall upphandlas på annat håll än i . Regeringen välkomnar den översyn som SIDA inlett avverkets riktlinjer för importstöd och anser att de överväganden i ämnet somredovisas i propositionen bör tjäna till ledning vid arbetet med översynen. I motion 1984/85:492 av () hemställs all som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett u-lands-anpassat nyttoflygsystem för väglösa områden. 1 mofion 1984/85:973 av FilipFridolfsson och (båda m) hemställs att som sin meninguttalar att våra biståndsinsatser för i huvudsak skall utgöras av s.k. bundet bistånd. I motion 1984/85:977 av StenSvensson och (båda m) hemställs att som sinmening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts om ändradinriktning av det svenska u-landsbi-slåndet. I motion 1984/85:1160 av KarinAhriand och i (båda fp) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående samarbetemellan semin-stationen i och SIDA. I motion 1984/85:1261 av PerPetersson m. fl. (m) yrkandena 2 och 3 hemställs 2. att riksdagenbeslutar uttala att importstödel skall bindas till upphandling i påsätt som förordas i motionen samt i övrigt godkänner vad som anförs , 3. att riksdagenbeslutar uttala att SIDA skall vara restriktivt vad beträffar täckande av s.k. lokala kostnader. I motion 1984/85:1529 av AndersSvärd och (båda c) hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännaalt det nuva rande livsmedelsöverskottet bl. a. skall användas för att bistå svällande i andra länder, 2. all som sin mening ger regeringen till kännaatt kostnader na för biståndet enligt yrkande 1 skall delas av hela svenska folket. UU1984/85:12 47 I motion 1984/85:1674 av ArneAndersson i och (båda m) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om biståndsinriktadforskning inom livsmedelssektorn. I motion 1984/85:2408 av AndersHögmark och (båda m) hemställs att begär attregeringen ger SIDA i uppdrag att inom ramen för den bundna u-hjälpen upprättaförslag till spannmålsprogram av den typ som framgår av motionen. Genom tillkomsten av nyabiståndsformer såsom det tekniska samarbetet genom BITS och u-kreditsystemethar biståndets bindning till uppköp i ökat under senare är. Mot dennabakgrund finns del anledning att, såsom regeringen föreslår, något minskagraden av bindning av det landinriktade biståndet. I likhet med vad som framförs i motion 593 (fp) anserutskottet att ökad bindning inte är någon bra metod för att öka återflödet tillSverige. Särskilt i en situation då många befinner sig i en akutbristsituation är det angeläget att inte bidra fill den fördyring av inköpensom en långtgående uppbindning av biståndet till uppköp i givarländerna kanmedföra. Importstöd är en biståndsform som bl. a. kommit till stornytta i den bristsituation som råder i många mottagarländer. Det kan finnasanledning för biståndsmyndigheten att på söka få till stånd enminskning av andelen sedvanligt importstöd i biståndet och integrera det i detövriga reguljära samarbetet. Så länge denna biståndsform är nödvändig ochvärdefull anser utskottet inte att det finns anledning att öka bindningen tilluppköp i och därmed minska importstödets flexibilitet. Det kan underdessa omständigheter inte undvikas att en del av importstödet används föruppköp i andra länder. Av det sammanlagda biståndet torde emellertid endast enmindre del slutligen användas för uppköp i tredje land. I motionstexten framförs vidare att importstödet i storutsträckning används för inköp i . Det finns många ekonomiska band mellan vissa avfrontstaterna och . Det svenska utvecklingssamarbetet med länderna isödra , särskilt det som bedrivs inom SADCC () syftar till att minska dessa ländersberoende av , men det är fortfarande oundvikligt att ekonomiskverksamhet i frontstaterna ibland kommer sydafrikanska företag till godo. Det har också konstaterats att svenska biståndsmedelkommit att utnyttjas för köp i . Detta är självfalletotillfredsställande men går i den situation som råder inte alltid att undvika.SIDA har emellertid sin upp- UU 1984/85:12 48 märksamhetriktad på delta problem och söker i samarbete med mottagarländerna skapagarantier för att imporlstödsmedel och så långt det går att kontrollera inte heller projektmedel slutligen hamnar i . Utskottet utgår från attSIDA även fortsättningsvis gör vad som är möjligt för all undvika att svenskabislåndsmedel går till sydafrikanska företag. Medhänvisning till vad som ovan anförts om importstöd avstyrks yrkande 2 i motion1261 (m). Av de skäl som anförts i det föregående kan utskottet inte tillstyrkamotion 973, i vilken förordas all biståndet i huvudsak skall vara bundet. Iförra årets biståndsbetänkande (UU 1983/84:15) redovisades med anledning av ettmotionsyrkande de principer som bör gälla för s. k. lokalkostnadsfinansiering.Utskottet framhöll då alt lokalkostnadsfinansieringen inte får göras sågenerös att den urholkar mottagarlandets ansvar för insatserna.