bet · G801NU20 · 1984-12-31 00:00:00 — ommineralpolitik (prop. 1984/85:100 delvis) I detta betänkande behandlas dels proposition 1984/85:100 bilaga14 (industridepartementet) punkterna D 1-D 6, som gäller anslag fill Sverigesgeologiska undersökning, bergsstaten, ochdelegationen för samordning av havsresursverksamheten, dels - helt eller delvis - 13 motioner rörande bl. handlings-och åtgärdsprogram på det mineralpolitiska området, reformeringav gruv- och minerallagstiftningen, nationaliseringav nya mineralfyndigheter, åtgärdermot utländska engagemang i den svenska gruvnäringen, ny teknikinom gruvindustrin, Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelstilldelning till myndigheterna inom mineralområdet. I enreservation (m) begärs bl. a. att skall fåminskat anslag för prospektering. En strategi för gruvnäringen med detaljeradstyrning av det slag som förordas i en motion behövs inte, anser utskottet(reservation vpk) och hänvisar fill redan vidtagna åtgärder och pågåendeaktiviteter. Tre motioner har väckts om särskilda gruvor eller projekt. Deavser vanadin (m), Håkansbodamal-men i (vpk) ochzinkframställning (vpk) och avstyrks med hänvisning till företagen utvärdering,pågående undersökningar resp. avsaknad av särskilda skäl förregeringsinitiafiv. Att regeringen följer utvecklingen i beträffandeproduktionsstrukturen för zink är emellertid angeläget, framhåller utskottet.En motion om smågruvor ger inte anledning till åtgärder från sida,anser utskottet, eftersom konkreta smågruveprojekt kontinuerligt aktualiserasoch man då prövar öm de är möjliga att förverkliga. Forskningsakfiviteter ombioteknik inom gruvnäringen pågår. Därför finner utskottet inte anledningförorda inifiativ fill att sådan teknik tillämpas för att bemästra miljöproblemi gruvupplag i . Med anledning av två motioner (s) om samordnad och 1 1984/85. NU1984/85:20 2 intensifierad mineralletning i Bergslagen och en (m) omutökad mineraljakt i Norrlandsfondens regi rekommenderar utskottet attriksdagen uttalar sig för en viss organisatorisk samordning av de s. k.mineraljakter som förekommer på olika håll i landet. Två motioner om att ettplanerat centralt borrkärnearkiv skall lokaliseras till avstyrks avutskottet men får stöd i en reservation (c). En rad motionsyrkanden avser gruv- ochminerallagstiftningen. Utskottet avstyrker dem, i vissa fall med hänvisningtill det pågående arbetet inom minerallagstiftningskommittén (I 1983:04). Kravsom framförs i reservationer (vpk) är att inmutningssystemet skall ersättasmed ett enhetligt koncessionssystem, att privatägda mineralfyndigheter skallnationaliseras och att åtgärder skall vidtas för att förhindra utländskaengagemang i den svenska gruvnäringen. Från de borgerliga partiernas sida stödsett motionsyrkande av innebörd att den som äger marken där mineralfynd görsskall ha del i avkastningen. I proposition 1984/85:100 bilaga 14(tolfte huvudtiteln) har regeringen -efter föredragning av industriministerThage G. - under angivna rubriker föreslagit: geologiska undersökning: Geologisk karteringm. (s. 65-68) att till geologiska undersökning: Geologiskkartering m. m. för /86 anvisar ett reservationsanslag av , geologiska undersökning: Utrustning (s. 68) att till geologiska undersökning:Utrustning för /86 anvisar ett reservattonsanslag av 700 000kr., Bergsstaten (s. 68-70) att till Bergsstaten för /86anvisar ett förslagsanslag av , Statens gruvegendom:Prospektering m. m. (s. 70-72) att 1. bemyndigarregeringen att under budgetåren 1985/86-1988/89 ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet sominnebär åtaganden om högst . för /87,17 000 000 kr.för /88 och . för /89, 2. till Statensgruvegendom: Prospektering m. m. för /86 anvisar ettreservationsanslag av . NU1984/85:20 3 Statens gruvegendom: m. m. att till Statens gruvegendom:Egendomsförvältning m. m. för /86 anvisar ett förslagsanslag av5 , Delegationen för samordning av havsresursverksamhelen(s. 73 f.) att till Delegationen för samordning avhavsresursverksamheten för /86 anvisar ett reservationsanslag av2 . Vidare föreslås (s. 63 f.) attriksdagen antar i propositionen (s. 140) intaget förslag till lag om ändring ilagen (1975:424) om uppgiftsskyldighet vid grundvattentäktsundersökning ochbrunnsborrning. Demotioner som behandlas här är följande: 1984/85:364av Per (vpk), vari hemställs att 1. hos regeringen hemställer om en utredning om anläggningav ett zinkverk med miljövänlig tekniki och att lokaliseringen i första hand sker till län, 2. hos regeringen hemställer om en uppföljning avmetallprospekteringen i Håkansbodaområdet med inriktning att gruvbrytning skall komma till stånd om det är samhällsekonomiskt försvarbart, 1984/85:391 av (),vari hemstäUs att hos regeringen begär att regeringen vidtar åtgärderför att påskynda undersökningen om förekomsten av vanadin i , 1984/85:767 av (),vari hemställs att i skrivelse till regeringen begär attförutsättningarna för att starta gruvdrift i liten skala utreds medsikte på att försöksverksamhet med smågruvor kan startas i inland, 1984/85:1099 av m.fl. (s), vari hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärdersyftande till en samordnad och intensifierad mineralletning i Bergslagen, 1984/85:1431 av (), vari hemställs attriksdagen 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om samordning av resurserna [för mineralletning], 2. som sin mening ger regeringen till känna vad som imofionen anförts om Bergslagens mineralrikedomar, 1984/85:1433 av (), vari hemställs att hos regeringen begär förslag om en till andraregioner utvidgad mineraljakt i Norrlandsfondens regi i enlighet med vad som imotionen anförts, 1* 1984/85.17saml. NU1984/85:20 4 1984/85:2063 av () och (), vari hemställs att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om att inmutningsrätt skall få ges i högst , 2. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om att markägaren skall ges rätt till del av avkastningen vid gruvdrift enligt de riktlinjer som i motionen anges, 1984/85:2073 av m.fl. (vpk), vari hemställs att 1. hos regeringen hemställer om förslag i syfte attförhindra och omöjliggö ra för utländska intressen att engagera sig i gruvnäring alltifrånprospektering fill-utvinning, 2. som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionenanförs om att samarbetet mellan brittiska BP och bör upphöra och att ges tillräckliga resurser för att i egen regi bedriva önskvärd mineralprospektering i Syd- och , 1984/85:2074 av m.fl. (vpk), vari hemställs att hos regeringen hemställer om inifiativför att i använda biotekniken för att åtgärda miljöproblemen medvarphögar enUgt vad i motionen anförs, 1984/85:2090 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. uttalar att utvecklingen av svenskgruvnäring bör grunda sig på de riktlinjer motionen anför och att hosregeringen hemställer om nödvändiga förslag och åtgärder i enlighet därmed, 2. hos regeringen hemställer omförslag som innebär att inmutningssystemet avskaffas och ersätts med ettenhefligt koncessionssystem, 3. uttalar att staten ej bör upplåtaeller överlåta sin kronoandel, som regleras i gruvlagens femte kapitel, 4. hos regeringen hemställer omförslag om ändring i gruvlagen och lagar som reglerar mineralfyndigheter så attnya fyndigheter helt tillfaller samhället, 5. hemställer hos regeringen om förslag innebärande attprivatägda mineralförekomster överförs i samhällets ägo, 1984/85:2250 av () och (), vari hemställs - med motivering i mofion1984/85:2249 - att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om borrkärne-arkivets placering till , 1984/85:2274 av ()och (), såvitt avser hemställan - med motivering i mofion 1984/85:2269- (4) att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs imofionen om lokalisering av borrkärnearkiv. NU1984/85:20 5 1984/85:2623 av m. fl. (m), såvitt avser hemställan att 14. avslår regeringens förslag ombemyndigande att under budgetåren 1985/86-1988/89 ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet sominnebär åtaganden om högst . för /87,17 000 000 kr.för /88 och . för /89, 15. bemyndigar regeringen att /87 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndensför statens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden om högst 10 000 000kr,. 16. till Statens gruvegendom:Prospektering m. m. för /86 anvisar ett reservationsanslag av . Vissa uppgifter i anslutning till motionernaJordägaravgäld enligt gruvlag Enligt gruvlag hadefastighetsägaren rätt att av gruvinnehavaren få viss ersättning, kalladjordägaravgäld. Avgälden motsvarade av värdet av alla de inmutningsbaramineral som brutits och uppfordrats inom utmålet. Den var dock maximerad till10 . för år och upphörde att utgå sedan regelbunden brytning hade pågåttinom utmålet under sammanlagt . I betänkandet (SOU 1969:10) Ny gruvlag föresloggruvrättsutredningen att systemet med jordägaravgäld skulle bibehållas och att maximibeloppetskulle höjas till . T proposition 1974:32 med förslag till nygruvlag föreslogs dock att jordägaravgälden skulle avskaffas för utmål somfillkom enligt den nya lagen. Bakgrunden till förslaget och lagrådetsställningstagande fill det framgår av följande avsnitt ur näringsutskottetsyttrande i frågan (NU 1974:39 s. 7): Departementschefen anför ipropositionen att det ingalunda är självklart att fastighetsägaren skall harätt fill avgäld av gruvinnehavaren vid gruvbrytning. Bestämmelserna infördesi den nuvarande gruvlagen med anledning av att tidigare bestämmelser omjordägarandel för fasfighetsägare avskaffades, dvs. närmast av billighetsskäl.Dessa skäl har, menar departementschefen, alltmer förlorat sin bärkraft.Fastighetsägaren har numera sällan möjlighet att använda den substans varimineralen ingår för annat ändamål än gruvdrift. Prospekteringen inriktar sig iallt större utsträckning på djupmalmer. Det finns då enligt departementschefeninget rimligt skäl till att fastighetsägaren utan egen insats skall varaberättigad att erhålla ersättning av gruvinnehavaren med betydande belopp. Pågrundval av detta resonemang förordas att fastighetsägarens rätt till avgäldslopas. Någon bestämmelse om jordägaravgäld ingår följaktligen inte ilagförslaget. Lagrådet anmärker (s. 292) att den inskränkning i jordägaresrätt som lagförslaget i skilda hänseenden innebär väsentligen har tillkommitunder departementsbehandlingen utan att ändringarna diskuterats under vare sigutredningsarbetet eller remissbehandlingen och att ändringarna ochverkningarna av dem NU1984/85:20 6 därigenom inte fått den belysning som frågan kunnatförtjäna med hänsyn till sin principiella betydelse. Förslaget innebär dock,säger lagrådet, i rättsligt hänseende en anpassning till vad som i allmänhetgäller vid tvångsingripanden i fast egendom och föranleder därför ingenerinran. Lagrådet framhåller också att frågan om vilken ställning som skall gesjordägaren med avseende på rätten till fyndigheter på hans mark huvudsakligenär av politisk natur. I en mofion (m) kritiseradesförslaget att jordägaravgälden skulle avskaffas. Från gru vbolagens synpunktrörde det sig om en i det stora sammanhanget ringa kostnad, menademotionärerna. Däremot hade avgälden stort värde för den enskilde markägaren.Borttagandet av jordägaravgälden gäv enligt motionärernas uppfattninglagförslaget ett från markägarsynpunkt konfiskatoriskt inslag. Enskildamarkägare berövades därigenom också ytterligare ett incitament att aktivtintressera sig och visa förståelse för malmbrytning och gruvhantering. sade sig dela departementschefensuppfattning i fråga orn jordägaravgälden och hade ingenting att erinra mot attbestämmelser om sådan avgäld saknades i lagförslaget. Utskottet avstyrkteföljaktligen den aktuella motionen i berörd del. Moderata samlingspartietsrepresentanter i utskottet reserverade sig till förmån för motionsyrkandet ochföreslog således att en regel om jordägaravgäld skitlle införas i den nyagruvlagen. I en motion (c) begärdes bland andra ändringar igruv- och minerallagstiftningen att rätt till jordägaravgäld skulleåterinföras. Motionen avstyrktes enhälligt;av näringsutskottet (NU 1979/80:49p. 6) med hänvisning till mineralpolitiska utredningens arbete och avslogs avriksdagen. () har utrett förutsättningarna för exploatering av en vanadinfyndighet iSumåssjön i . Uppgifterna i det följande om vanadinmarknadenoch om den nu nämnda fyndigheten är hämtade från NSG:s utredning. Världsefterfrågan på vanadinförutses under de närmaste decennierna växa enligt prögiios frånUS . Vanadin klassificeras som en strategisk metall medbetydelse för produktionen inom försvars-, energi- ochtransportmedelsindustrierna. Vanadin utvinns i regel som biprodukt till andra metalleroch . Produktionen, som sker i form av vanadinhaltig slagg ochvanadinpentoxid, är koncentrerad till ett fåtal länder. Det helt dominerandeproducentlandet är (av produktionen). svarar för ca 20 %.I bägge dessa länder finns en väsentlig överkapacitet. Vanadinproduceras också i samt, i mera begränsad omfattning, iAustralien, NU 1984/85:20 7 exporterade betydande mängder vanadin.Exporten har emellertid nu upphört. I flertalet av de nuvarandeproducentländerna finns stora reserver för fortsatt vanadinproduktion. Finlandstod tidigare för en relativt betydande utvinning av vanadin.Vanadinproduktionendär håller emellertid nu på att avvecklas, och någon tillverkningi kommer därefter inte att finnas. Enligt NSG kommer västvärldensslagg- och pentoxidmarknad under överskådlig framtid att vara fortsatt pressad.De dominerande tillverkarnas stora kapacitet och mycket lågaproduktionskostnader kommer att hålla prisnivån nere. Att någon enstakaproducent helt eller delvis lämnar marknaden medför endast en begränsadförbättring. Dettautesluter emellertid enligt NSG:s bedömning inte att en ny producent kanbedriva en lönsam verksamhet. En förutsättning är dock att vederbörande är enproducent med markerat låga kostnader. Detta kräver i praktiken samtidigutvinning av andra produkter än vanadinet eller en utomordentligt högvanadinhalt i malmen. En genomgående uppfattning synes vara att det bör finnasutrymme för en ny västeuropeisk fillverkare med en sådan profil. Kravet på lågaproduktionskostnader är emellerfid avgörande; någon särskild premie från devästeuropeiska ferrovanadinfillverkarna är enligt NSG inte att vänta, även omen ny producent blir den enda slagg/pentoxidkällan i när den finskaprodukfionen har avvecklats. Densvenska förbrukningen av vanadin, i form av ferrovanadin i stålindustrin, harunder uppgått till räknat i vanadin-innehåll. Allferrovanadin importeras numera. Ferrovanadin lagras avförsörjningsberedskapsskäl. NSG har vid i upptäcktoch undersökt en vanadinfyndighet. Denna har utvärderats. Fyndigheten harenligt NSG jämförelsevis hög vanadinhalt (0,) och en betydande klarlagdmalmbas. Malmkroppen är lättillgänglig, okomplicerad och lämplig fördagbrottsbrytning. Malmen är lätt anrikad och ger ett koncentrat av godkvalitet. Flera olika produktionsalternativ för utvinning av vanadinet harstuderats. I ett av alternativen tas vanadinet fram som vanadinhaltig slagg isamband med råjärnsproduktion. En förutsättning är att s. k.förfärskningsprocess införs vid ståltillverkning. Ytterligare enproduktionsmetod som har studerats är fillverkning av vanadinpentoxid enligtden i använda s. k. Otanmäkiprocessen. Som ett tredje alternativ hargenomförts en förstudie av en process som utgår från kombinerad järnsvamps- ochvanadinframställning. Prövningen av detta senare alternativ befinner sig dockpå ett mycket fidigt stadium och det bedöms f. n., med de marknadsförutsättningarsom råder, inte aktuellt att föras vidare. Inte heller finns f. n. NU1984/85:20 8 ekonomiska eller tekniska förutsättningar för envanadinframställning enligt någon av de övriga två produktionsmetoderna. NSGanser sålunda att väsentliga förbättringar av de långsiktiga förutsättningarnaär nödvändiga för att projektalternativet Otanmäkiprocessen skall tas upp igen.Sådana förändringar kan emellertid inte uteslutas, säger , och utvecklingenpå olika relevanta områden - t. ex. marknad, produktionsteknik och andrafyndigheter i regionen - kommer att följas. Vad gäller produktionsvägen via håller NSGfortlöpande kontakt med detta företag, där förfärskningstekniken som nyproduktionsmetod håller på att studeras. Mineraljakten är en pristävling ide fem nordliga länen som syftar till att genom privatpersoners insatser fåfram blockuppslag för vidare prospektering efter såväl metaller somindustrimineral. Mineraljakten började i . Verksamhetenpågår nu i Norrlaridsfondens regi i de fem nordliga länen. Den finansierasgenom Norrlandsfonden, landstingen och kommunerna. De tre storaprospekteringsorganisationerna i landet samt SGU deltar genom att bl. a. svaraför blockbesiktning och juryarbete. Utvecklingsfonderna i länen deltar genomatt svara för lokala arrangemang och aktivering av mineraljägare via kontaktmäni kommunerna. Med Norrlandsfondens mineraljakt som förebild harutvecklingsfonderna i och organiseratBergslagens mineraljakt. Mineraljakten sker i samarbete med landsting ochkommuner samt Bergslagens geologiska sällskap och amatörgeologiskasällskap. Prospekteringsorganisationerna och SGU deltar i denna mineraljakt påungefär samma sätt som i Norrlandsfondens mineraljakt. Även i harmineraljakt påbörjats, i regi. I flera andra län överväger manatt inleda verksamhet av detta slag. I samband med mineraljakt insändes 5 235 provertill Norrlandsfondens mineraljakt och 517 prover till Bergslagens mineraljakt. Utskottet tillstyrker regeringensförslag i budgetpropositionen rörande anslag till geologiskaundersökning (SGU) för geologisk kartering m. m. resp. för utrustning. Ocksåförslagen om anslag till bergsstaten, delegationen för samordning avhavsresursverksamheten samt () i vad avserdess egendomsförvaltning m. m. tillstyrks. Regeringens förslag om anslag till NSG i vad avserprospektering m.m. NU1984/85:20 9 möter kritik i motion 1984/85:2623 (m). Liksom i tidigaremotioner med samma innebörd framhåller motionärerna att de sammanlagda statligaanslagen till prospektering har ökat snabbt och kraftigt ,främst genom tillkomsten av ett program för utökad prospekteringom 300 milj. kr, . Tillgängliga prospekteringsre-surserräcker inte till, menar de, såvida inte de av företagen själva finansieradeprospekteringsinsatserna avsevärt begränsas. I motionen föreslås därför attdet nu aktuella prospekteringsanslaget beräknas till , vilketinnebär en minskning med 15 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag.Vidare föreslås att bemyndigandet för regeringen att ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med NSG:s verksamhet begränsas till att gälla 10 milj.kr. för /87 i stället för föreslagna 26 milj. kr. och att ingetsådant bemyndigande nu lämnas för budgetåren 1987/88 och 1988/89. Vad först gäller anslaget till NSG för nästa budgetår villutskottet erinra om att på förslag av näringsutskottet har avslagitmotioner med samma innebörd som den nu aktuella såväl som våren1984. Utskottet har härvid (NU 1982/83:32, NU 1983/84:28) sagt sig inte delamofionärernas uppfattning att de utökade statliga prospekteringssatsningar-naskulle medföra en neddragning av företagens prospektet-ingsverksamhet. Denredovisning av ditfillsvarande erfarenheter av det särskildaprospekte-ringsprogrammet som NSG lämnade stödde enligt utskottetinte motionärernas farhågor. Någon neddragning av den prospekteringsverksam-hetsom de etablerade prospekteringsföretagen finansierade med egna medel syntesinte ha skett. Nya projekt som innebar samarbete mellan prospekterings- ochindustriföretag hade kommit fill. Från och sidabegärdes att de 300 milj. kr. som hade anvisatstill ett femårsprogram för utökad prospektering delvis skulle lämnasoutnyttjade. , när det ifrågavarande anslaget i stor utsträckning hardisponerats, har inget motsvarande yrkande framförts. Utskottet hänvisar tillargumentationen i ämnet och tillstyrker regeringens förslag rörandemedelsttlldelning till NSG:s prospektering m. m. för nästa budgetår. Mofion1984/85:2623 (m) avstyrks sålunda i berörd del. En ordning med beslutsbemyndigande avseende NSG:såtaganden för fid efter det närmast aktuella budgetåret infördes i slutet av1970-talet. Bakgrunden var ett behov av att prospekteringsverksamheten ochbrytvärd-, hetsundersökningarna - som till sin karaktär är långsiktiga - skullekunna planeras bättre. Verksamheten bedömdes därigenom kunna bedrivas merarationellt. Från början avsåg bemyndigandet endast det närmast följandebudgetåret. Fr. o. m. /83 har en ordning gällt. Förslag om detta lades fram i proposition 1981/82:99 ommineralpolitik. Motivet var att NSG:s möjligheter att långsiktigt planeraverksamheten skulle ytterligare förstärkas. godkände förslaget påenhällig rekommendation av näringsutskottet (NU 1981/82:40). NU1984/85:20 10 Några särskilda skäl till varförett beslutsbemyndigande inte skall lämnas för NSG:s åtaganden avseendebudgetåren 1987/88 och 1988/89 anförs inte i motion 1984/85:2623 (m). Utskottetfinner nuvarande system med treårsbe-myndigande väl ägnat att främja eneffektiv verksamhet och avstyrker motionen i nu berörd del. En sådan minskningav bemyndiganderamen för /87 i förhållande till regeringensförslag som förordas i motionen ställer sig utskottet inte heller bakom. Uppgiftsskyldighet vid grundvattentäktsundersökning ochbrunnsborrning Regeringen föreslär attuppgiftsskyldigheten enligt 1 § lagen (1975:424) om uppgiftsskyldighet vidgrundvattentäktsundersökning och brunnsborrning förtydligas till att omfattaockså anläggandet av vissa energibrunnar, s. k. bergvärmeanläggningar.Utskottet tillstyrker detta förslag. En strategi som sätter stopp förfortsatt gruvdöd och för ökad privatisering och internationalisering erfordrasom den svenska gruvnäringen skall överleva, sägs det i motton 1984/85:2090(vpk). Motionärerna anger en rad huvudpunkter i en sådan strategi. Samhälletbör pröva alla gruvprojekt, menar de, och ingen gruva bör få läggas ned innanen samhällsekonomisk bedömning har gjorts. Prospekteringen bör öka och ståunder samhällets kontroll, vilket kräver att SGU reorganiseras. En ökadförädling av mineralråvaror bör åstadkommas genom satsning på konkreta industriprojekt,t. ex. en handelsgödselfabrik. Forskningen påmineralområdet bör bli föremål för demokratisk kontroll och insyn. Man börsatsa på nya handelspartner och för den skull upprätta ett statligt handels-ochbytesbolag för gruv- och stålindustrin. Den internationella inriktningen avmineralpolitiken bör också ta sig uttryck i en planerad överföring av teknologitill andra länder, bilaterala avtal i syfte att skapa trygghet i försörjningenmed sådana metaller som inte är tillgängliga i samt åtgärder för attutveckla den internationella fackliga solidariteten. Motionärerna vill attriksdagen skall ansluta sig till de nu nämnda riktlinjerna och hos regeringenbegära att åtgärder vidtas i enlighet därmed. motionsyrkanden (vpk) med samma eller likartadinriktning har avslagits av vid ett flertal tillfällen. Senast skeddedet , då näringsutskottet (NU 1983/84:28 s. 35) som grund för sinavstyrkan bl. a. hänvisade till det av regeringen inledda utvecklings- ochinvesteringsprogrammet för gruv- och mineralindustrin. Ett första led i dettaprogram var det särskilda anslag för utökad prospektering som hade föreslagitsi proposition 1982/83:50 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder. Dess syfte varatt öka livslängden hos befintliga gruvor och skapa förutsättningar för nyasådana. Ett andra led var regeringens uppdrag åt SGU att utarbeta en översiktöver NU1984/85:20 11 det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrevs iSverige och som var av betydelse för mineralområdet. I uppdraget ingick bl. a.att lämna förslag till angelägna åtgärder vad gällde forskning och utvecklinginom hela mineralsektorn. Ett tredje led var den översyn avminerallagstiftningen som regeringen hade initierat (se nedan).