bet · G801BoU4 · 1984-12-31 00:00:00 — omregler om byggande m. m. I betänkandet behandlas motioner ivilka bl. a. föreslås en revidering av Svensk byggnorm. Utskottet avstyrkermotionerna bl. a. med hänvisning till att statens planverk ihbrri kort avses fåett regeringsuppdrag att utarbeta förslag till en ny byggnorrriavsedd att trädai kraft med en plan- och bygglag. Vidare behandlas éh motion i vilken förordas åtgärder mots. k. byggfusk och en motion i vilken béhäridlås åtgärder mot fukt- ochmögelskador i hus. I två motioner tas upp frågan om förvaringsutrymmen ibostäder. Även dessa fyra motioner avstyrks främst med hänvisning till gällanderegler och pågående utredningsarbete. Mot bakgrund av pågående överväganden och gällande regleravstyrker utskottet även motioner om reservelkraft, om säkerhetsanordningar förvattenrutschbanor och om vissa brandskyddsfrågor. Tillbetänkandet har fogats tre reservationer. I en reservation (m) begärs en omarbetning av Svenskbyggnorm i avsikt att ge regelsystemet en principiellt annorlunda utformningoch göra det mindre detaljerat. I en reservation (vpk) tas upp frågan omförvaringsutrymmen i bostadshus. Särskilda yttranden har avgivits om omfattningen avnormsystemet (m) om översyn av Svensk byggnorm (c, fp) och om byggfusk (vpk). Utskottet behandlar i detta betänkande motionerna 1983/84: 461 av () vari hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionerna anförts om behovet avatt låta utreda orsakerna tillmögel- och fuktskador i hus, 571 av () vari föreslås att hosregeringen begär normer för hur vattenrutschbanor skall vara konstruerade, 886 av m. fl. (vpk) vari föreslås attriksdagen hemställer om tillägg till, alternativt förtydligande av,byggnadsstadgans 46 § i enlighet med vad som anförts i motionen, 1052 av () vari hemställs att hosregeringen begär att föreskrifter för installation av teleslinga i samUngslokalinförs i Svensk byggnorm, 1 1984/85.19 saml. BoU1984/85:4 2 1073 av m.fl, (vpk)vari - med hänvisning till motion 1983/84:1069 - föreslås att hosregeringen begär förslag innebärande att åtgärder mot byggfusk och hälsoriskeri felbyggda hus uppmärksammas i arbetet med Byggnorm 85, 1078 av m.fl. (m) vari - med hänvisning tillmotion 1983/84:1077 - hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om övervägande om tillägg i byggnadsnormernai syfte att minska sårbarheten vid elavbrott, /i65 avMarianne () vari hemställs , 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en nationell satsning bör ske påutnyttjande av värmeåtervinning ur ventilationsluft som primär åtgärd iansträngningarna att minska landets oljeberoende, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännaatt en översyn bör ske på nuvarandeprovningsmetoder för typgodkännande så att viss teknikutveckling därmed intemissgynnas, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att inga partsintressen bör få varaföreträdda i de kommittéer som utarbetar provningsmetoder för typgodkännande, 1988 avPer () vari hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angivits om reglerför lös inredning ur brandskyddssynpunkt, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angivits om översynav föreskrifterna för brandsektionering m. m., 2005 av () vari hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsenav att lägenheters förvaringsutrymmen uppmärksammas mera inom ramen för statensstora ekonomiska engagemang på byggmarknaden, 2035 av m.fl. (m) vari - med hänvisning tillmotion 1983/84:923 - såvitt nu är i fråga hemställs (1) att hos regeringen anhåller om förslagtill ny Svensk byggnorm i enlighet med vad i motionen anförts, 2068 avThorbjörn m.fl. (c) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs (2) att hos regeringen hemställer om engenomgripande översyn av Svensk byggnorm i förenklingssyfte i samband med införandet av den nya , 2113 avJan-Erik m. fl. (fp) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs (11) attriksdagen beslutar om att en skyndsam översyn bör göras av gällandelagstiftning och övrigt regelsystem på bostadsområdet i syfte att framläggaförslag om avreglering och minskad detaljstyrning (i vad yrkandet avserbostadslångivningen har det behandlats i betänkande BoU 1983/ 84:23), 2405 av m. fl. (c) vari hemställs attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag till åtgärder i enlighet med vadsom i motionen anförs beträffande nödvändigheten av att vid elavbrott åstadkom- BoU1984/85:4 3 ma en minskad sårbarhet i bostäder, 2406 av () vari hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen ombestämmelser för brandskydd i ladugårdar, 2514 av m. fl. (c) vari - med hänvisningtill motion 1983/84:2512- hemställs att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad som anförts om byggnorm och bygglagstiftning. I skrivelser till utskottet harkonsumentverket i anslutning till motion 571 (s) behandlat frågor omsäkerhetsanordningar m. m. för vattenrutschbanor. Gällande ordning och reformförslag 2.1 Allmänt Regler om byggnaders utförande ochom tillsyn över byggandet finns i byggnadsstadgan (1959:612). Bestämmelser ifråga om säkerhet, hygien, trevnad, handikappanpassning, energihushållning m.m. har samlats i stadgans 35-53 §§. Därutöver meddelas - med stöd avbemyndigande i 76 § -närmare föreskrifter av statens planverk. Föreskrifter avinte oväsenthg ekonomisk betydelse och föreskrifter som av annan orsak är avstörre vikt skall fastställas av regeringen. Föreskrifterna har, tillsammansmed icke bindande exempel på lösningar och metoder och allmänna råd, samlats iSvensk byggnorm , SBN, vars senaste utgåva utkom i 1983. Det kantilläggas att kungörelsen (1970:641) om begränsning i myndighets rätt attutfärda föreskrifter, anvisningar och råd är tillämplig inom området. I det till lagrådet överlämnadeförslaget till ny plan-och bygglag, PBL, har i 3 kap. tagits in deegenskapskrav som anses böra ställas på enskilda byggnader och andraanläggningar samt på tomter och allmänna platser. Enligt förslaget börregeringen få bemyndigande att till bestämmelserna i 3 kap. PBL utfärdaföreskrifter. Bemyndigandet bör ge regeringen möjlighet att delegerabefogenheter att meddela föreskrifter till underordnad myndighet. Det aviserasatt i anslutning till PBL en ny SBN kommer att utarbetas. Myndighetens, dvs.planverkets, rätt att utfärda föreskrifter bör enligt lagrådsremissen varabegränsad dels av kostnadshänsyn, dels av krav på hörande i förväg av berördaintressen. Regeringen kommer att uppdra åt planverket attlämna förslag till de föreskrifter m. m. - inkl. en ny SBN - som behövs isamband med införandet av en ny plan- och bygglag. I sammanhanget kan erinrasom att (KU 1983/84:25) godkänt de riktlinjer förförenkling av myndigheternas föreskrifter, anvisningar och råd som föreslagitsi proposition 1983/84:119. Dessa riktUnjer är alltså tillämpliga på arbetetmed den nya byggnormen m. m. BoU1984/85:4 4 2.2 Hälsorisker m. m. I byggnadsstadgan ställs krav påatt byggnader skall anordnas och inredas så att de bereder möjlighet till godhygien. Särskilda krav ställs i hygieniskt avseende på industribyggnader m. fl.byggnader som utnyttjas av ett flertal personer. I SBN föreskrivs attbyggnadsmaterial skall vara så beskaffade att de inte medför hygieniskaolägenheter. Vidare föreskrivs att byggnadsdelar skall utformas så att de ierforderlig grad motstår förekommande fuktpåverkan och så att t. ex. mögel ochelak lukt inte uppstår. Byggnader skall enligt byggnormen också förses medsådana installationer för bl. a. luftväxling vilka medger en god luftkvalitet. Frågan om skydd mot mögel och andra hälsorisker ibyggnader har uppmärksammats i flera sammanhang. förbyggnadsforskning, och statensprovningsanstalt har både inventerat problem och bedrivit en radforskningsprojekt på området varav ett flertal redan har redovisats.Byggforskningsrådet har publicerat ett reviderat forsknings- ochutvecklingsprogram Hälsoskydd i byggnader (G 29:1984). Ensammanställning av kunskapsläget finns också i skrift Mögel ihus (redovisar 1984:11), Statsmakterna har dessutom vidtagit en rad åtgärder föratt underlätta för dem som drabbats av mögel och andra byggskador avhälsofarlig art. Sålunda kan på vissa villkor ränte- och amorteringsfriastatliga tilläggslån utgå för åtgärder för att avhjälpa byggfel och byggskador(t, ex, mer omfattande röt-, mögel-, fukt- eller korrosionsskador) påbostadshus som är (prop, 1983/84:40, bil, 9, BoU 11), Vidare harregler införts om garanti och försäkring som villkor för statliga bostadslåntill småhus som skall säljas till dem som skall bebo husen eller upplåtas medbostadsrätt (gruppbyggda småhus) (prop, 1983/84:41, BoU 8). Försäkringsskyddetgäller och omfattar bl. a. fel och brister i konstruktion ochutförande. Regeringen har också fått bemyndigande av att utvidgalånevillkoret till att gälla även småhus som skall bebos av lånesökanden(styckebyggda småhus). uttalade i det sammanhanget att det ärväsentligt att utvidgningen förverkligas så snart det är möjligt. Arbetethärmed pågår f. n. i . 1 1 kap. 11 § PBL-förslaget finns en bestämmelse som gerregeringen möjlighet att om det behövs till skydd för liv, personlig säkerheteller hälsa föreskriva att vissa slag av material, konstruktioner elleranordningar får användas i byggnader eller andra anläggningar endast eftertypgodkännande. I SBN 80 föreskrivs beträffandebostadslägenheter att kök och kokvrå skall ha ändamålsenhgt ordnadutrustning-för bl. a. förvaring. I kommentaren till byggnormen hänvisas tillrekommendationer av rörande behovet av kyldaförvaringsutrymmen. BoU1984/85:4 5 bostadslägenhet har där angetts till 150 1 plus 50 1 perperson. För lagring av egna trädgårds-, jakt- och fiskeprodukter har angettsatt det fordras 100-125 1 per person. I byggnormens exempelsamling har angetts150 1 kyld volym för lägenheter mindre än 2 rum och kök och 300 1 för störrelägenheter. För ombyggnad har getts något annorlunda exempel med hänsynstagandebl. a. till om det finns skafferi eller ej. 1 SBN ges också bestämmelser om förrådsutrymmen, som skallvara torra, men inte nödvändigtvis varma. För lägenheter mindre än 2 rum ochkök skall finnas 4 m-, för lägenheter om 2-4 rum och kök 7 m" och förstörre lägenheter 10 m- förrådsarea. Även här rekommenderas att något mindreytor godtas vid ombyggnad. I 42 a § byggnadsstadgan finnsbestämmelser om att andra byggnader än fritidshus skall utformas så att de blirtillgängliga för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Avbestämmelserna följer bl. a. att hiss skall installeras i alla flerbostadshusmed flera än två våningsplan. I ett flertal föreskrifter i SBN utvecklas vidaredet grundläggande tillgänglighetskravet. I betänkandet (SOU 1984:78) Bo på egna villkor föreslårarbetsgruppen för vissa boendefrågor avseende äldre och handikappade m, fl, enrad åtgärder som syftar till att det skall bli möjligt för långt flerhandikappade och långvarigt sjuka att bo kvar i vanliga boendemiljöer. Bl, a,föreslås ett utvecklat statligt stöd inom bostadsfinansieringens ram. Vidarelämnas förslag rörande bostadens och den yttre miljöns utformning med sikte bl.a. på den nya byggnorm som skall utarbetas som komplement till PBL. Betänkandetkommer efter remissbehandling att övervägas av regeringen. I SBN 80 föreskrivs rörande samlingslokaler att teleslingaskall finnas om en högtalaranläggning installeras i en samlingslokal. Attteleslingor ibland inte fungerar tillfredsställande har observerats i kommentarentill byggnormen. Där ges upplysning om att vissa krav måste vara uppfyllda iden lokal och byggnad där slingan skall installeras om den skall fungerastörningsfritt. Det framhålls också att slingan bör prövas innan installationengodkänns och lämnas vissa närmare upplysningar om en provmetod och provvärden. Föreskrifter om byggnadersbrandsäkerhet finns i 44 § byggnadsstadgan. Dessa kompletteras av bestämmelseri SBN bl. a. om anordningar för utrymning vid brand och om skydd motbrandspridning. Byggnormens bestämmelser om brandsäkerhet har tillkommit eftersamråd mellan planverket och statens brandnämnd. I såvälräddningstjänstkommitténs betänkande (SOU 1983:77) Effektiv räddningstjänst somCESAM-kommitténs betänkande (Ds Fö 1984:2) har föreslagits attbrandnämndens BoU1984/85:4 6 uppgifter skall övertas av ett nyinrättat statligt verkmed samordnade uppgifter inom räddningstjänsten. Bland dessa uppgifter ingåräven att samverka med främst planverket om åtgärder i bebyggelseplaneringen isyfte att åstadkomma en från brandskyddssynpunkt lämplig utformning avbyggnader. Frågan om föreskrifter rörande lös inredning i byggnadermed tanke på brandskydd har uppmärksammats i räddningstjänstkommitténsbetänkande. Kommittén har föreslagit att föreskrifter skall få ges beträffandebrandtåligheten hos material i lös inredning som används i hotell, skolor,vårdanläggningar, samlingslokaler eller andra liknande anläggningar som ärupplåtna för allmänheten eller kan utnyttjas av många människor. Även föreslåsatt regler utarbetas rörande typgodkännande av sådana inredningsmaterial.Betänkandet har remissbehandlats och är föremål för överväganden iregeringskansliet. Lantbruksstyrelsen utger anvisningar förproduktionsbyggnader inom lantbruks- och trädgårdsnäringen (LALT). I april 1983har anvisningar rörande byggnadstekniskt brandskydd utfärdats. a. anordningar för utrymning av djurstallar vid brand, begränsningav brand och brandsläckning. En särskild publikation med råd och exempel harockså getts ut. har godkänt att anvisningarna tillämpas som råd ochrekommendationer i de fall byggnadslovsprövning krävs för lantbruketsproduktionsbyggnader. Anvisningarna är normgivande vid byggande med statligtstöd. är ett samarbetsorgan förbl. , lantbruksstyrelsen, statensbrandnämnd, försäkringsbolagen och . Kommittén har utgett enserie "rekommendationer rörande brandskyddsåtgärder i lantbruket. F. n.pågår arbete med rekommendationer som syftar till att åstadkomma ett bättrebyggnadstekniskt brandskydd än som kan krävas enligt lantbruksstyrelsensovannämnda anvisningar. En reviderad utgåva av kommitténs rekommendationer harremitterats till berörda intressenter och en omarbetad utgåva förbereds f. n. Vattenrutschbanor berörs bara ibegränsad mån av den gällande byggnadslagstiftningen. Vattenrutschbanortillhör inte sådana fasta anordningar som enligt 54 § 1 mom. byggnadsstadganfordrar byggnadslov. I 52 § byggnadsstadgan finns regler om att fastaanordningar av visst slag skall uppfylla vissa krav. Bl, a. får de inte inverkamenligt på stads- eller landskapsbilden eller medföra fara för olycksfall.Bristfälliga anordningar skall repareras eller tas bort.Byggnadsnämnden kan med stöd av dessa regler ingripa mot anordningar som inteuppfyller kraven. Några närmare normer eller föreskrifter rörandevattenrutschbanor har inte utfärdats. BoU1984/85:4 7 I PBL-förslaget har upptagitsbygglovsskyldighet för idrotts- eller fritidsanläggningar om mark tas i anspråkför anläggningen. Förslaget berör också vattenrutschbanor därigenom att reglerges om att lekplatser och fasta anordningar på lekplatser skall underhållas såatt risken för olycksfall begränsas. har uttalat att i arbetet medtillämpningsföreskrifter till PBL kommer även rutschbanor att uppmärksammas. I allmänna ordningsstadgan finns bestämmelser som gerpolismyndigheten möjlighet att ingripa med ordningsföreskrifter bl. a. avseendeanvändande av badplats och lägerområde vartill allmänheten äger tillträde. Ifråga om offentliga tillställningar får polismyndigheten meddela föreskriftersom behövs för att upprätthålla ordning och säkerhet. Ytterligare föreskrifterfår ges av vederbörande kommun i en lokal ordningsstadga. (Kn 1977:02) ser f. n. överallmänna ordningsstadgan. Till utredningen har överlämnats en tilljustitiedepartementet ställd skrivelse från en referensgrupp vid barnmiljörådetangående säkerheten vid vattenrutschbanor. Utredningen lär emellertid intekomma med något förslag med anledning av skrivelsen. 2.7 Elavbrott och uppvärmningsfrågor Regleringen i 44 a §byggnadsstadgan innebär i huvudsak att andra byggnader än fritidshus skallutformas så att de utan omfattande ändringar kan användas för uppvärmning medskilda energislag som är lämpliga från allmän energisynpunkt. Småhus som värmsupp med el eller naturgas skall i skälig omfattning anordnas så att byte avenergislag kan ske. Byggnadsstadgans regler kompletteras med bestämmelser iSBN om att planlösningen för småhusen skall vara sådan att erforderligauppvärmningskomponenter och skorstenar i efterhand kan installeras. a. småhus inom områden där en framtida anslutning till ett centraltvärmeförsörjningssystem bedömts möjlig och rationell. Reglerna, som gäller fr.o. m. , beslutades (prop. 1980/81:133, CU 37). Kommissionen om elförsörjningens sårbarhet har i sittbetänkande (SOU 1984:69) Säker elförsörjning rekommenderat vissa åtgärder bl. Kommissionen har funnit att någon allmän ökning avreservkraft inte behövs och att näringslivets förmåga att upprätthållaproduktionen vid långa elavbrott endast marginellt kan påverkas av reservkraft,utom möjligen i jordbruket. Kommissionen rapporterar att visst arbete rörandestandardisering och utveckling av reservkraftsaggregat främst för jordbruketpågår. Vidare undersöks möjligheterna att bygga upp lokala elsystem vid längreelavbrott. Kommissionen lämnar vissa rekommendationer rörande bl. Beträffande uppvärmning föreslår kommissionen attbyggnadsnämnderna skall rekommendera att bostadsfastigheter anknutna tilllandsbygdselnät förses med reservuppvärmning för åtminstone något rum, vilketkan fungera några dygn utan el från nätet. BoU1984/85:4 8 vidare vara angeläget att de lokala förutsättningarna föratt driva fjärrvärmesystem vid långa elavbrott studeras i kommunerna. beslöt vid sin behandlingav regeringens förslag om ett bostadsförbättringsprogram (prop. 1983/84:40,bil. 9, BoU 11) bl. a. bemyndiga regeringen att närmare bestämma för vilkaändamål och med vilka belopp ett av förordat energisparbidrag skullekunna utgå. Energisparbidraget utgår för energibesparande åtgärder i sambandmed ombyggnad av hus med bostäder som upplåts med hyres- eller bostadsrätt omåtgärderna avser bl. a. förbättring av värme- och ventilationssystem. Förventilationsvärmeväxlare för värmeåtervinning ur ventilationsluft utgårenergisparbidrag . Även räntebidrag utgår för installation avventilationsvärmeväxlare. Det är vidare möjligt att erhålla statliga bostadslånför ny- och ombyggnad och att därvid inräkna i lånet bl. a. kostnader för attinstallera anläggning för värmeåtervinning ur frånluften. Energiupphandlingsdelegationen (I 1982:07) har i enrapport avlämnad till statsrådet tagitupp frågan om bättre konsumentskydd vid köp av värmepump. Av rapporten framgårbl. a. att statens planverk skall ha genomfört en översyn avtypgodkännandeverksamheten avseende värmepumpar. Den nuvarande metoden för typgodkännande av aggregat förvärmeåtervinning är framtagen inom ramen för provningsorganet Nordtestsverksamhet. Metoden används som underlag för planverkets typgodkännande meninnebär inte i sig några absoluta krav. 3.1 Krav på inskränkning och översyn av byggnormerna 1 motion 1983/84:2035 (m) yrkande 1begärs att regeringen skall lägga fram förslag till ny Svensk byggnorm, , ienlighet med de synpunkter om minskad detaljreglering som anförs i den moderatapartimotionen 923. I den senare görs det gällande att det i SBN blandasbindande föreskrifter med råd och exempel. Det förekommer enligt motionenalltför ofta att byggnadsnämnderna utnyttjar sin ställning till att krävalösningar i enlighet med byggnormens exempel. De bindande föreskrifterna äralltför omfattande och detaljrika. SBN bör innehålla endast enkla tekniskafunktionskrav och ett fåtal bindande bestämmelser. Ansvaret kan ligga direkt påriksdagen eller regeringen. En genomgripande översyn av SBN i förenklingssyfte isamband med införandet av en ny plan- och bygglag, PBL, begärs i motion1983/84:2068 (c) yrkande 2, Det anförs i motionen att byggnadssektorn tillhörde mest BoU1984/85:4 9 genomreglerade områdena och att många av bestämmelsernahänför sig till med stor bostadsbrist. Olika tillståndskrav sägs hindrareparations-, ombyggnads- och tillbyggnadsverksamheten, SBN bör därför snarastgås igenom för att göra systemet enklare och billigare. En översyn begärs också i motion 1983/84:2113 (fp) yrkande11, Översynen bör göras både av lagstiftning och övrigt regelsystem påbostadsområdet i syfte att nå en avreglering och minskad detaljstyrning.Motionärerna anför bl. a. att undersökningar visat att omfattning och kostnaderför statlig och kontrollverksamhet ökat kraftigt och att regleringarnainverkat begränsande såväl på den kommunala självstyrelsen som på den tekniskautvecklingen och på konkurrensförhållandena. Utskottet hänvisar beträffande minskad detaljregleringtill vad som framgått ovan om reformarbetet i anslutning till PBL. Avsikten ärsålunda att de egenskapskrav som bör ställas skall anges i den nya lagen.Förslaget är avsett att redovisas i proposition till senare underdetta . 1 samband med behandlingen av detta förslag ges tillfälle attnärmare överväga även normsystemets utformning. Som redovisats ovan gällernyligen antagna riktlinjer om förenkling m. m. för arbetet med det nyanormsystemet. I vad mån motionärernas synpunkter bör tillgodoses bör prövas isamband med riksdagsbehandlingen av PBL-förslaget. Motion 2035 (m) yrkande 1 avstyrksdärmed. Beträffande frågan om en översyn av SBN gäller att begäranhärom blir tillgodosedd genom regeringens ovannämnda uppdrag tillplanverket. Några åtgärder med anledning av motionerna är f. n. intebehövliga, varför motionerna 2068 (c) yrkande 2 och 2113 (fp) yrkande 11avstyrks med hänvisning till detta. 3.2 Hälsorisker m. m. I motion 1983/84:461 (s) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om behovet att låta utreda orsakerna till mögel- och fuktskador i hus.Skadornas verkningar är svåra bl. a. för allergiker, I motionen anförs attingen försäkring ersätter mögelskador orsakade av t. ex. byggfusk. Orsakernatill skadorna är oklara, och olika partsintressen har angett skildaförklaringar. Problemen är av den omfattningen att en utredning medtvärvetenskaplig sammansättning borde övervägas. Utskottet erinrar inledningsvis om ett frågesvar den 18oktober 1983 rörande mögel- och fuktskador i bostadshus. Bostadsministernhänvisade i svaret till de ränte- och amorteringsfria tilläggslånen och tillden försäkringsform som skall trygga förhållandena för den som i framtidenköper hus. Bostadsministern uttalade att det inte behövdes någon ytterligareinsats av utredningar. Han avvisade också tanken på att bostadsdepartementetskulle söka klarlägga skuldförhållandena i varje enskilt fall av inträffadbyggskada. BoU 1984/85:4 10 De enskilda ansvarsfrågorna fick klarläggas i gängsecivilrättslig ordning. Utskottet delar motionärens oro för de mögel- ochfuktskador som påvisats i bostadsbeståndet. Det bör ansesmotiverat med statliga insatser för att lindra verkningarna för de drabbade ochför att hindra uppkomsten av liknande skador . Som omtalats ovan harredan väsentliga forskningsresultat nåtts såväl om orsakerna till skadorna somom hur de kan avhjälpas och förebyggas. har som framgåttutarbetat ett program för de framtida forskningsinsatserna i fråga omhälsoskvdd i byggnader. Detta program inriktas bl. a. på biologiska faktorer,såsom mögel, och fysikaliska faktorer, t. ex. fukt. har vidarenyligen anmält till regeringen att verket tillsammans med arbetarskyddsstyrelsenoch är berett att ta fram ett översiktligt handlingsprogramavseende hälsoskydd i inomhusmiljön. Utskottet anser att det utredningsarbetesom motionären begär delvis får anses genomfört. De ytterligare undersökningarsom kan visa sig erforderliga kan förväntas komma till utförande inom ramen förbl. a. byggforskningsrådets arbete. Det är därför inte påkallat att bifallamotion 461 (s).