bet · G801KrU21 · 1984-12-31 00:00:00 — De angivna målen har konkretiserats i fyrahandlingslinjer avsedda att ge vägledning för det aktuellafolkbiblioteksarbetet. Dessa handlingslinjer har redovisats tidigare (ovan s.16, se även prop. s. 77). Efter en redovisning för bl. a. remissutfallet, anförföredragande statsrådet, att enligt hans mening de avfolkbiblioteksutredningen föreslagna målen och handlingslinjerna kan stimuleradiskussionen om prioritering och utveckling i kommunerna. De kan självfalletinte bli styrande för den kommunala verksamheten. De bör dock tas somutgångspunkt då de enskilda kommunerna självständigt gör sina prioriteringaroch de bör även ligga till grund för de statliga insatserna påfolkbiblioteksområdet. ansluter sig till de bedömningar som ienlighet med det sagda gjorts i propositionen. Utskottet vill i sammanhangetför sin del särskilt understryka vikten av att den av de fyra handlingslinjernasom avser uppsökande verksamhet uppmärksammas av kommunerna. Då det gäller de övriga frågorna idetta avsnitt hänvisar utskottet i första hand till propositionen (s. 77 84). Det statliga stödet till folkbiblioteksverksamhet Stödets inriktning i stort Det framhålls i propositionen attnuvarande skatteutjämningssystem mellan kommunerna innebär att statengaranterar kommunerna en viss skattekraft. Kommuner som har ett svagtinkomstunderlag och höga kostnader beroende på ogynnsamma förutsättningar gesdärigenom möjlighet att fullgöra sina uppgifter på ett jämfört med andrakommuner likvärdigt sätt. Även på folkbiblioteksområdet fyllerskatteutjåmningsbidraget en väsentlig funktion för att öka förutsättningarnaför standardutjämning. Det har dock funnits skäl att genom specialdestineradebidrag komplettera skatteutjåmningsbidraget och ytterligare stimulerabiblioteksutvecklingen i vissa avseenden. KrU1984/85:21 29 Det statliga stödet är förnärvarande 30 milj. kr. med ungefär lika fördelning av bidrag till lokal ochregional verksamhet. De förslag till ändringar av nu gällande stödordning somföresläs i propositionen har en inriktning mot att stärka länsbiblioteken ideras olika funktioner för att stimulera och komplettera biblioteksverksamheteni svaga kommuner. De förstärkningar som föreslås avser att öka länsbibliotekensoch lånecentralernas roll i förhållande till kommunerna vad gäller kompletterandeme-die- och informationsförsörjning samt rådgivning, utveckling och fortbildning.Vidare föreslås att folkbiblioteksstödet skall ges en sådan inriktning att detytterligare stimulerar ett målmedvetet arbete vad gäller utveckling avbibliotekens verksamhetsformer och arbetsmetoder. Det förordas att enomfördelning frän kommunala punktbidrag till ökade bidrag till länsbiblioteksuccessivt sker . Särskilda bidrag till arbetsplatsbibliotekföreslås. Utskottet tar i det följande ställning till de olika delförslagen. Stöd till regional biblioteksverksamhet Länsbiblioteken bör enligt vad somförordas i propositionen ges möjligheter att ta ett större ansvar för sinahuvuduppgifter, nämligen att för kommunerna tillhandahålla kompletterandemedieförsörjning, rådgivning, information och fortbildning samtspecialtjänster. För att möjliggöra ökade insatser från länsbibliotekenssida föreslås att länsbibliotekets resurser förstärks genom att statensuccessivt ökar sitt anslag . Detta kan ske inom ramen fördet totala bidraget till folkbiblioteken genom, att nuvarande punktbidrag tilllokal biblioteksverksainhet efter hand avvecklas i takt med att perioderna förredan beslutade bidrag löper ut. För /86 föreslås att 35 nyagrundbelopp fördelas till länsbiblioteken. har varje länsbibliotek 5 7 grundbelopp.Enligt propositionen är det rimligt att alja länsbibliotek redan första åretkan påräkna en viss förstärkning som utrymme för ytterligarebidragsförstärkning i några fall skapas. Nuvarande maximigräns för antaletgrundbelopp per län bör därför inte längre tillämpas. Vad som anförs i propositioneninnebär med visst förtydligande av ordalagen i denna att det fr. o. m.nästa budgetår finns skäl att överväga en mer differentierad fördelning somtar hänsyn til! de skilda behov som kan finnas i olika län. Exempel påbibliotek med särskilda behov är länsbiblioteket i , som är i behov avmedfinansiering av en bibliotekskonsulent för det samiska språkområdet, samtlänsbiblioteket i , som är i behov av medfinansiering av denrådgivningsfunktion beträffande litteratur för invandrare och språkligaminoritetsgrupper som också föreslås i propositionen. I motion 2997 (c) framförs synpunkter rörande inriktningenav länsbibliotekens verksamhet. Dessa måste enligt motionärerna även ifortsättning- KrU1984/85:21 30 en ha tyngdpunkten i sin verksamhet inriktad på servicetill framför allt kommunernas folkbibliotek. Det är angeläget att deytterligare medel som tilldelas länsbiblioteken inte utnyttjas för olikaadministrationsgöromål utan att de kommer verksamheten till del. Det är ocksåviktigt, anför motionärerna, att länsbiblioteket utvecklar sina kontakter medstudieförbunden och andra organisationer inom sina verksamhetsområden (yrkande3). Enligt utskottets mening står de i motionen redovisadesynpunkterna i god överensstämmelse med det synsätt som präglarpropositionsförslaget. Utskottet hänvisar i detta hänseende till propositionen(s. 87). Då det gäller kontakter med studieförbunden och andra organisationerägnas ett särskill avsnitt i propositionen åt samverkan (s. 77). Vad där anförsbör enligt utskottets mening i lika hög grad gälla länsbiblioteken somfolkbiblioteken i kommunerna. Uskottet anser således att motionsyrkandet kommeratt tillgodoses utan något särskilt riksdagsinitiaiiv. 1 motion 2997 (c) vill motionärerna också att riksdagenskall uttala sig för att det i skall inrättas en tjänst förrådgivning kring samisk litteratur. Utskottet tillstyrker den i propositionen föreslagnaökningen av antalet grundbelopp till länsbiblioteken. Med hänsyn härtill ochtill vad i propositionen i övrigt anförts i denna del och som utskottet intehar något att erinra mot, utgår utskottet från att , som fördelargrundbeloppen, redan för nästa budgetår kommer att ge länsbiblioteket i Umeåen särskild förstärkning. Motionsyrkandet påkallar därför inte någon riksdagensåtgärd (yrkande 6). Formerna för lånecentrals- ochdepåbiblioteksverksamheten samt övriga villkor för verksamheten bör enligtpropositionen efter förhandlingar regleras mellan staten och de tre kommunersom är huvudmän för verksamheten, nämligen , och . Utskottet har inte något att erinra mot vad som anförts idenna del i propositionen. Stöd till lokal utveckhng I propositionen konstateras att detbidrag som finns till lokal biblioteksverksamhet endast i begränsadutsträckning medverkat till att utjämna standardskillnader kommunerna emellan.Detta har främst sin orsak i att utformningen av bidraget och villkoren för atterhålla bidrag inte har givit tillräckligt utrymme för de i bibliotekshänseendesämst ställda kommunerna att söka och få bidrag. a. denna bakgrundföreslås i propositionen att nuvarande punktbidrag till lokalbiblioteksverksamhet upphör och ersätts med ett lokalt utvecklingsbidrag avsettför de kommuner vars KrU1984/85:21 3! folkbiblioteksverksamhet i fråga om kvalitet ochomfattning väsentligt understiger den genomsnittliga i landet. Som villkor förbidrag bör gälla att kommunen för egen del är beredd till långsiktig satsningför att stärka folkbiblioteksverksamheten. Bidrag till en kommun bör som längstkunna utgå till ett sammanlagt belopp av högst 2 milj. kr. anför som skäl för förslaget följande (s. 93). Den typ av lokalt utvecklingsbidragsom jag förordar är ämnad att stimulera och hjälpa de kommuner som har densämsta biblioteksverksamheten. Jag räknar med att väsentliga effekter kanuppnås genom att bidraget för enskild kommun kan utgöra en avsevärd ekonomiskförstärkning och utgå . Utformningen av det lokala utvecklingsbidraget enligt mittförslag skall ses i relation till den utökning och inriktning av bidraget lillregional biblioteksverksamhet som jag föreslår. Länsbiblioteken får därigenomutökade möjligheter att biträda kommunerna i den nödvändiga analysen ochplaneringen av det kommunala bibliotekssystemet. De kommuner med svagabibliotek som inte på ett ändamålsenligt sätt har kunnat tillgodogörasig statsbidrag ges nya möjligheter att, om de så önskar, i samråd medlänsbiblioteket göra en långsiktig biblioteksplan och söka statsbidrag hoskulturrådet för ett ändamålsenligt sammansatt stödprogram. Länsbiblioteketkommer även att ha möjlighet att aktivt biträda en kommun som erhållitutvecklingsbidrag i genomförandet av programmet. På denna punkt har det funnitsbrister i nuvarande stödordning. 1 motion 2998 (m) yrkas avslag påförslaget om lokalt utvecklingsbidrag. Motionärerna anser att det är olämpligtatt ge statsbidrag för biblioteksverksamhet till vissa kommuner under långtid. Ytterst är det varje kommuns sak att avgöra inriktning och omfattning avdess verksamhet. Det är då olämpligt att skapa möjlighet för vissa kommuner atterhålla stöd från staten till ett område kommunen själv inte anslagittillräckliga medel till, anför motionärerna. Utskottet anser att det liksom hitintills i vissutsträckning bör kunna utgå bidrag till lokal biblioteksverksamhet. Bidragetbör på de ovan redovisade skälen utformas i enlighet med propositionsförslaget.Utskottet vill i sammanhanget betona att det innebär ett långsiktigt arbeteatt utveckla en lokal biblioteksverksamhet och att det därför finns fog för attbidrag skall kunna utgå som . Det finns också skälbetona att, som framgår av den ovan lämnade redovisningen, en förutsättning föratt bidrag skall kunna utgå är bl. a. att det görs upp en långsiktigbiblioteks-plan. Länsbibliotekets resurser måste också utnyttjas bättre än vadsom hitintills varit fallet. Utskottet avstyrker således motionsyrkandet (yrkande 5)och föreslår att godkänner vad som i propositionen förordats omändring i grunderna för statligt stöd till lokal biblioteksverksamhet. I årets budgetproposition har regeringen lagt fram ettaktionsprogram KrU1984/85:21 32 för att med olika statliga insatser stödja och stimuleraen utvecklingsprocess som stärker kulturaktiviteterna på arbetsplatserna.Förslagen berör olika områden, varav arbetsplatsbibliotek är ett. Enligt föredragande statsrådets mening är ett riktat stödtill kommunerna för fortsatt utbyggnad av arbetsplatsbibliotek angeläget.Bidraget bör vara av storleksordningen 3 milj. kr. och efter ansökan fördelasav till kommuner som är beredda att etablera nyaarbetsplatsbibliotek. Stödet bör vara av engångskaraktär och stimulerakommunerna att tillsammans med fackliga organisationer, företag, lokalastudieförbund etc. informera om och planera igångsättande avarbetsplatsbibliotek. Bidraget bör inte ha karaktären av driftsbidrag. Däremotbör det fritt kunna disponeras av kommunen för att exempelvis delfinansieralokala organisationers och andra parters medverkan i ett planerings- ochetableringsskede. Ett statsbidrag av detta slag jämte de möjligheter som börfinnas att utnyttja förnyelsefonderna bör enligt propositionen väsentligtstimulera utvecklingen av arbetsplatsbibliotek. Regeringen föreslår att skall godkänna deredovisade principerna för statligt stöd till etablering avarbetsplatsbibliotek. I två motioner, 2995 (fp) och 2998 (m), framställsyrkanden som innebär bl. a. att något särskilt statligt stöd tillarbetsplatsbibliotek inte skall utgå och att följaktligen inte börgodkänna några principer för sådant stöd. I motion 2995 anförs som skäl fördetta ställningstagande att i den hårda prioritering av statsutgifterna somframtvingats av nuvarande statsfinansiella läge är ett nytt statsbidrag,avsett för arbetsplatsbibliotek, mindre angeläget, bl. a. mot bakgrunden avmöjligheten att utnyttja företagens förnyelsefonder. 1 stället bör motsvaranderesurser kunna användas till att under anslaget Litteraturstöd höjautgivningsstödet med 2 milj. kr. och att under anslaget Bidrag tillfolkbibliotek begränsa nedskärningen av anslagsposten till inköp av litteraturpå invandrar- och minoritetsspråk med 1 milj. kr. I den andra motionen, 2998,hävdar motionärerna att det är orealistiskt att föreställa sig att man skullekunna bygga ut två parallella bibliotekssystem, ett i anknytning till vårabostadsområden (huvudbibliotek), filialer, bokbussar, bibliotek påvårdinrättningar, pensionärshotell m. n. och ett i anknytning till våraarbetsplatser (arbetsplatsbibliotek). I stället för att splittra resurserna börden redan existerande biblioteksorganisationen stärkas. Medelst informationoch andra åtgärder bör enligt motionärernas mening allt fier människor ur olikasamhällsgrupper förmås att använda sig av de tjänster som biblioteken ger inomutbildnings-, informations- och kultursektorerna. Utskottet anser för sin del att i enlighet med vad somredovisas i propositionen (s. 94) den hittillsvarande verksamheten då detgäller arbetsplatsbibliotek visar att verksamheten är en bra väg att nå nyagrupper, som har svårt att hitta vägen till folkbiblioteken. Satsningen påarbetsplatsbibliotek utgör enligt utskottets mening ett viktigt led i detaktionspro- KrU1984/85:21 33 gram som redovisats i budgetpropositionen för att medolika statliga insatser stödja och stimulera en utvecklingsprocess som stärkerkulturaktiviteterna på arbetsplatserna. Utskottet godtar därför de principerför ett statligt stöd till etablering av arbetsplatsbibliotek som framläggs ipropositionen och avstyrker motionerna i motsvarande del (2995 yrkande 6delvis och 2998 yrkande 9 delvis). Utskottet vill i sammanhanget framhålla attinsatserna måste ses endast som ell steg då det gäller att nä ut med ettkulturerbjudande till grupper för vilka det på grund av psykologiska ellerandra hinder är svårt att hitta till folkbiblioteken eller till andra kulturkällor. Det finns också skäl att ägna stor uppmärksamhet åt möjligheterna att näsvaga grupper även på andra sätt, exempelvis genom insatser i boendemiljöerna.I ett följande avsnitt om verksamhetsutveckling uttciar sig utskottet bl. a. omstatligt stöd till ett intensifierat utvecklingsarbete då det gällerläsfrämjande och uppsökande arbete. I anslutning till det sist sagda tar utskottet upp tillbehandling motion 2997 (c), såvitt däri yrkas att medel inle skall beräknas fören särskild anslagspost avseende arbetsplatsbibliotek utan att medel skallberäknas gemensamt för detta ändamål, för bidrag tiil lokalbiblioteksverksamhet och för bidrag till verksamhetsutveckling. Motionärernamenar att så betydande stödbelopp som föreslås i propositionen, 3 m.ilj. kr.,inte bör bindas till viss typ av bibliotek. I överensstämmelse med vad utskottet ovan anfört kan detUnnas även andra vägar att nå nya grupper än genom arbetsplatsbibliotek. Då detgäller utnyttjandet av de ekonomiska resurser som är aktuella anserutskottet dock att de bör användas till ändamål som i huvudsak preciseras avriksdagen; utskottet har redan diskuterat frågan orn stöd till lokalutveckling, för vilket medel beräknas inom ramen för bidrag till lokalbiblioteksverksamhet, och kommer i det följande att pröva frågan om bidrag tillverksamhetsutveckling. Utskottet vill också påpeka att avsikten är attkulturrådet skall få omfördela högst I milj. kr. a. de treanslagsändamål som tas upp i motionen. Utskottet tillstyrker detta. Såledesanser utskottet att någon sammanslagning av de anslagsposter som tas upp iregeringens förslag inte bör göras. Motion 2997 avstyrks därför i aktuell del(yrkande 4). Stöd till inköp av talböcker Utskottet tillstyrker att ettsärskilt bidrag av engångskaraktär skall kunna utgå till länsbibliotek förinköp av talböcker enligt en plan för talboksförsörjning inom resp. län.Bidragen bör, som föreslås i propositionen, fördelas av talboks- ochpunktskriftsbiblioteket (TBP). Visst statligt stöd tillverksamhetsutveckling vid folkbibliotek bör enligt propositionen utgå. Riksdagenbör godkänna principer för sådant stöd. 3 1984/85. KrU1984/85:21 34 Detta bör vara av storleksordningen 1,5 milj. kr. och iförsta hand utgå för medverkan i enlighet med en av kulturrådetutarbetad plan. I motion 2998 (m) yrkas avslag pä propositionen i dennadel (yrkande 6). Motionärerna anför att bidragets syfte angivits alltför"lösligt". De framhåller att det i all verksamhet, likvälsom annan, bör ligga ett moment av utvecklingsarbete. Det sist sagda kommer också till uttryck i propositionen.Där framhålls emellertid också att med hänsyn till frågans angelägenhetsgraddet finns skäl som talar för alt stålen gör särskilda ansträngningar att stödjaoch stimulera metodutveckling samt att förmedla sådana erfarenheter. Utskottetdelar denna uppfattning. Utskottet ansluter sig också till den uppfattning somkommer till ujiryck i propositionen, nämligen att det finns två områden sombedöms vara särskilt angelägna i samband med ett intensifieratutvecklingsarbete, dels former för det läsfrämjande och uppsökande arbetet,dels metoder för att ta till vara den nya informationsteknologin påfolkbiblioieksområdet. Synpunkter i dessa båda avseenden utvecklas närmare ipropositionen, till vilken utskottet hänvisar (s. 101 och 102). Lftskottet vill framhålla att det ligger iutvecklingsverksamhetens natur att konkreta projekt inte i detalj kan angesredan vid anslagsbeviljandet från statsmakternas sida. Utskottet vill ocksåerinra om vad utskottet i ett tidigare avsnitt (s. 28) anfört om vikten av ettuppsökande arbete på folkbiblioteksområdet. Under hänvisning till det anfördatillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motionsyrkandet (yrkande 6). Statliga uppgifter inom foikbiblioteksområdet I ett särskilt avsnitt ipropositionen sammanfattar föredragande statsrådet sin syn pä hur kulturrådetm. myndigheter bör inrikta sin verksamhet för att på ett effektivt sättstärka folkbiblioteksverksamheten. Utskottet begränsar sig här till att beröra frågan ombiblioteksverksamhet på kriminalvårdsanstalter. Ipropositionen anför föredragande statsrådet bl. a. följande (s. 107). Intagna i häkten och pä anstalterkan betraktas som socialt handikappade och tillhör de eftersatta grupper somden statliga kulturpolitiken skall ta särskild hänsyn till. De som vistas päslutna anstalter och i häkten kan inte själva ta sig till folkbibliotek ochandra kulturella institutioner. Det är därför enligt min uppfattningsynnerligen angeläget att dessa människor ges tillgång till den service, somfolkbiblioteken kan förmedla. Verksamheten vid häktena är särskilt viktig,eftersom de häktade är mer isolerade än andra intagna och läsning ofta är denenda sysselsättning som står till buds. Detta återspeglas i en höggenomsnittlig utlåning per häktesplats. Vidare bör beaktas de behov av merkostnadskrävande biblioteksservice som intagna och häktade med andra modersmålän svenska kan ha. Vidare slås fast att biblioteksverksamheteninom kriminalvården är en statlig angelägenhet. Kriminalvårdens resurser medgerdock för närvaran- KrU1984/85:21 35 de inte att mer än omkring hälften av de kommuner som gerbiblioteksservice till anstalter och häkten kan få full ersättning härför. 1likhet med folkbiblioteksutredningen och anser dockföredragande statsrådet att staten successivt bör kunna ersätta även de övrigakommunerna fullt ut för deras biblioteksinsatser i häkten och på slutnaanstalter. har med anledning av en granskning somgjorts av revisorer behandlat bl. a. frågan om kostnader förbiblioteksverksamheten på häkten och på anstalter (JuU 1984/85:37). Utskottethar hemställt att som sin mening skall ge regeringen till känna attvad som anförts i propositionen enligt den ovan lämnade redovisningen heltligger i linje med den uppfattningen i saken justitieutskottet har. Iöverensstämmelse med vad som sägs i en i ärendet väckt motion och till skillnadfrån den uppfattning revisorerna gett uttryck för (Förslag 1984/85:12) harjustitieutskottet också ansett att biblioteksverksamhet vid häktena ävenframdeles bör hållas på minst samma nivå som . Anslagsberäkningar för /86 I budgetpropositionen föreslogregeringen att biblioteksersättningens grundbelopp skulle höjas med I öre till41 öre och övriga grundbelopp i motsvarande mån. Sedan motioner väckts avföreträdare för samtliga riksdagspartier om en ytterligare höjning avbiblioteksersättningen, beslöt på hemställan av utskottet att höjagrundbeloppet med utöver förslaget i propositionen eller således till 42öre. Övriga grundbelopp skulle enligt beslutet höjas i motsvarande mån (KrU1984/85:16 p. 9, rskr. 1984/85:253). Kostnaderna beräknades till 1 071 000 kr.En av de angivna motionerna var motion 2474 (s). I denna motion yrkas också attden sålunda genomförda höjningen av biblioteksavgiften skall finansieras genomomfördelning av medel från de anslag som avser ändamål inom litteratur- ochfolkbiblioteksområdet. Som framgår av det föregående finns skilda meningar omvilka resurser som bör avsättas till olika ändamål på litteratur- ochfolkbiblioteksområdet. Utskottet anser dock inte att det finns skäl att skäraner medelsanvisningen för att finansiera den höjning av biblioteksersättningensom beslutats utöver vad regeringen föreslagit. Utskottet avstyrker därförmotionen i aktuell del (yrkande 1 delvis). har för nästa budgetåranvisat . till stöd till kulturtidskrifter (prop. 1984/85:100, biL10 s. 548-550, KrU 1984/85:13 p. 4, rskr. 1984/85:268). KrU1984/85:21 36 I motion 2996 (vpk) föreslås attett belopp om ytterligare 3 milj. kr. skall anvisas under anslaget och attdessa medel skall användas av för försöksverksamhet med tidskrifterpä bibliotek m. m. har i samband med medelsanvisningen underanslaget prövat frågan om en uppräkning av det av regeringen föreslagnaanslagsbeloppet i syfte att finansiera en av föreslagenförsöksverksamhet. Utskottet har därvid på anförda skäl avstyrkt en sådanuppräkning. har intagit samma ståndpunkt. Det finns enligt utskottelsmening inte anledning att ompröva medelsbehovet under anslaget. Motionsyrkandetavstyrks därför (yrkande 5). 1 det föregående har utskottettillstyrkt att talboks- och får möjligheter att undervissa villkor lämna statsbidrag till länsbibliotek för inköp av talböcker.Ulskottet tillstyrker förslag i propositionen om alt rubricerade anslagförstärks med 2 milj. kr. utöver vad redan a,;iv!sat (prop.1984/85:100, bil. 10 s. 558-560, KrU 1984/85:13 p. 7, rsr.r. 1984/85:268). F.".Än anslaget utgår stödtill utgivning av litteratur enligt förordningen (1978:490) om statligtlitteraturstöd. De olika kategorierna inom utgiv-ningsstödel och de övrigaändamål som får stöd under anslaget framgår av sainmanställningen nedan (s.37). Även regeringens förslag framgår av sammanställningen. UtskciEet har i det föregående tillstyrkt att statligtstöd skall kunna utgå till utgivning av en klassikerserie för i första handskolan. Utskottet tillstyrker att etl belopp av 4 milj. kr. för detta ändamålanvisas för nästa budgetår under förevarande anslag och beräknas underanslagsposten Utgivningsstöd. Detta innebär att utskottet avstyrker motion2998 (m), såvitt däri yrkas avslag pä medelsanvisningen (yrkande 8 delvis). 1 detta sammanhang erinrar ulskottet om att det i motion2995 (fp) föreslås att stödet lill klassikerutgivningen skall få karaktär avkonsument-och distributionsstöd. Denna fråga har behandlats i det föregående(yrkande 3). 1 samma motion, 2995, föreslås en höjning avutgivningsstödet med 2 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit eller såledesmed . till , varav 4 milj. kr. till klassikerstöd.Motionärerna vill finansiera den extra höjningen och viss annan höjning av enanslagspost (se G 20) genom att inte beräkna medel till anslagspostenArbetsplatsbibliotek (under G 20). Utskottet, som i det föregående tillstyrkten satsning på arbetsplatsbibliotek, avstyrker motionsyrkandet (yrkande 4delvis) och tillstyrker propositionen i motsvarande del. Beräknadändring 1985/86 Utgivningsslöd a) Ny svensk skönlitteratur för vuxna c) d) e) f) g) Skönlitteraturför vuxna i svensk översättning Klassiker Facklilleraturför vuxna Barn- och ungdomslitteratur h) i) j) k) 1) Barn- ochungdomsserier Projektstöd till särskilt kostnadskrävande utgivning