bet · G801FöU5 · 1984-12-31 00:00:00 — Om särskilda skäl föreligga, får dock eller,efter medgivande, kommunen taga i anspråk motordrivna fordon,släpfordon och motorredskap utom området, om de enligt vad därom föreskriveshar uttagits för civilförsvarsorganisationens behov. I den män det prövas nödigt förfullgörande av kommuns skyldigheter enligt 40 § 1 mom. b), c) och i) attegendom tages i anspråk för kommuns räkning, skall vad i första stycket sägsäga motsvarande tillämpning såvitt gäller egendom, som finnes inom kommunen.Vad sålunda stadgats skall i fråga om utförande av byggnadsanordning gällajämväl under tid, då civilför- ' Senaste lydelse 1978:263. svarsberedskap icke råder; förfoganderätten må härviddock endast utövas av . svarsberedskap icke råder; förfoganderätten/dr härviddock endast utövas av . Har under tid, då civilförsvarsberedskap icke råder,egendom tagits i anspråk jämlikt 68 § tredje stycket andra meningen eller hari anslutning härtill åtgärd vidtagits jämlikt 12 § förfogandelagen (1978:262),bestämmes ersättning med tillämpning av expropriationslagen (1972:719). Ersättning gäldas, om egendomen tagits i anspråk förkommuns räkning, av kommunen och eljest av staten. Vid fortsatt lanspråktagandeenligt 68 § andra stycket gäldas ersättningen av staten. Har under tid, då civilförsvarsberedskap icke råder,egendom tagits i anspråk jämlikt 68 § andra stycket andra meningen eller har ianslutning härtill åtgärd vidtagits jämlikt 12 § förfogandelagen (1978:262),bestämmes ersättning med tillämpning av expropriationslagen (1972:719). Ersättning gäldas, om egendomen tagits i anspråk förkommuns räkning, av kommunen och eljest av staten. Uteblir någon utan anmält laga förfall från tjänstgöring icivilförsvaret, som jämlikt denna lag åvilar honom och vartill han blivitkallad i vederbörlig ordning, eller avviker någon olovligen därifrån, må han påframställning av eller civilförsvarschefen hämtas påegen bekostnad genom polismyndighetens försorg. Detsamma skall gälla omcivilförsvarspliktig utan anmält laga förfall underlåter att efterkommajämlikt 18 § utfärdad kallelse till personlig inställelse. Uteblir någon utan anmält laga förfall fräncivilförsvarstjänstgöring, som jämlikt denna lag åvilar honom och vartill hanblivit kallad i vederbörlig ordning, eller avviker någon olovligen därifrån,/århan på framställning av eller kommunen hämtas pä egenbekostnad genom polismyndighetens försorg. Detsamma skall gälla omcivilförsvarspliktig utan anmält laga förfall underlåter att efterkommajämlikt 18 § utfärdad kallelse till personlig inställelse. Är någon jämlikt 15 § eller bestämmelse i 4, 6 eller 7kap. eller föreskrift, som meddelats med stöd av dylik bestämmelse, ellerjämlikt 80 § andra stycket skyldig att fullgöra något och underlåter han det,äger förelägga honom lämpligt vite. må ock i sådantfall lämna erforderiig hand- '* Senaste lydelse 1978:263. "Senaste lydelse 1977: 111. Är någon jämlikt 15 § eller bestämmelse i 2 ö, 4, 6 eller7 kap. eller föreskrift, som meddelats med stöd av dylik bestämmelse, ellerjämlikt 80 § andra stycket skyldig att fullgöra något och underlåter handet,/år eller kommunen, om denna har att besluta i saken, förelägga honom lämpligt räckning eller ombesörja föreskriven åtgärd samt uttagakostnaden härför av den försumlige, i den mån han icke på grund av stadgande idenna lag är berättigad till ersättning för kostnaden. får också i sådant fall lämnaerforderlig handräckning eller ombesörja föreskriven åtgärd samt uttagakostnaden härför av den försumlige, i den mån han icke på grund av stadgande idenna lag är berättigad till ersättning för kostnaden. Till böter eller fängelse eller, om brottet begåtts under högsta civilförsvarsberedskap och är attanse som grovt, till fängelse i högst dömes 1. den som är civilförsvarspliktig eller eljest inskriven i civilförsvaret och som, i avsikt att undandraga sig sina skyldigheter, underlåter att ef ter vederbörlig kallelse inställa sig till tjänstgöring i civilförsvaret eller eljest olovligen undanhåller sig där ifrån ; 2. den som under tjänstgöring i civilförsvaret vägrar att ätlyda vad vederbörande befäl under tjänsten befallt honom rörande denna eller som eljest under tjänstgöring i civil försvaret uppsåtligen eller av oakt- samhet, som ej är ringa, åsidosätter vad som åligger honom enligt regle menten, instruktioner eller andra allmänna bestämmelser eller sär skilda föreskrifter; 1. densom är civilförsvarspliktig eller eljest inskriven i civilförsvars organisationen och som, i avsikt att undandraga sig sina skyldigheter, underlåter att efter vederbörlig kal lelse inställa sig till civilför svarstjänstgöring eller eljest olovli gen undanhåller sig från tjänstgö ring; 2. densom under civilförsvars tjänstgöring vägrar att åtlyda vad vederbörande befäl iinder tjänsten befallt honom rörande denna eller som eljest under civitförsvarstjänst- uppsåtligen eller av oakt- samhet. som ej är ringa, åsidosätter vad som åligger honom enligt regle menten, instruktioner eller andra allmänna bestämmelser eller sär skilda föreskrifter; 3. den som uppsåtligen lämnaroriktig uppgift om förhållande, varom han enligt 15 § eller 47 § första styckete) är pliktig att lämna upplysning; 4. den som i strid mot särskilt meddelat bortflyttningsförbud lämnar sin vistelseort eller som överträder särskilt meddelat inflyttningsförbud; 4. den som i stridmot föreskriften i 19 § eller särskilt meddelat bortflyttningsförbud lämnarsin vistelseort ävensom den som överträder särskilt meddelatinflytt-ningsförbud; 5. den somuppenbart vanvårdar materiel, utrustning eller annan egendom, som han mottagitav civilförsvarsmyndighet för förvaring; 6. den som utanskälig anledning vägrar att låta civilförsvarsmyndighet eller kommun besiktigaanläggning eller byggnad efter vad i 65 § sägs; 7. den som vidförfrågan jämlikt 66 § vägrar att lämna upplysning eller som vid sådanförfrågan eller i samband med undersökning eller granskning som avses i nämndaparagraf söker vilseleda myndighet rörande förhällande, som avses i sammaparagrafs första stycke; 8. den som medvetskap om att civilförsvarsmyndighet jämlikt 8 kap. beslutat taga i anspråkegendom, som innehaves av honom, vägrar eller försummar att behörigen eller irätt tid tillhandahålla myndigheten egendomen eller genom att avhända sigegendomen eller på annat sätt omöjliggör egendomens tagande i anspråk; samt 9. den som eljeståsidosätter föreskrift, som meddelats med stöd av bemyndigande i denna lag,eller föreläggande eller liknande beslut, som meddelats enligt lagen ellerenligt föreskrift som sades, dock ej om därmed avses åliggande, för varsfullgörande vite kan föreläggas enligt 78 S, Har någon övertygats om gärning, som enligt denna paragrafär belagd med straff, må rätten, i den mån det finnes skäligt, förklaraegendom, som undanhållits genom gärningen, förverkad. I stället för egendomenkan dess värde förklaras förverkat. Över beslut av kommun eller polismyndighet i ärende, som avses i denna lag, får besvär anföras hos , om ej annat följer av 69 §. 83 §' Över beslut avcivilförsvarschef eller polismyndighet i ärende, som avses i denna lag, måbesvär anföras hos , om ej annat följer av 69 S. Talan motkommunal myndighets heslut enligt 27 och 32 §§ föres hos genombesvär. Mot länsstyrelses beslut om kostnadsfördelning enligt 54 §, om ersättning enligt 53, 55 a eller 56 S eller om föreläggande av vite vid underlåtenhet att fullgöra skyldig-'het enligt 15 S föres talan hos kammarrätten genom besvär. 1 samma ordning föres talan mot beslut, som länsstyrelse enligt denna lag eller med stöd därav utfärdade bestämmelser i särskilt fall meddelat om föreläggande, föreskrift, tillstånd eller godkännande i vad angår inrättande, utrustning, värd eller underhåll av eller andra åtgärder i fråga om skyddsrum, dock ej heslut enligt 31 §. s beslut enligt denna lag hos regering-av 69 S. Detsamma gäller i fråga om ut enligt lagen. Talan/'ir icke föras mot beslut, som meddelats enligt 33 a, 34, 35, 37 eller 58 §, Motlänsstyrelses beslut om kostnadsfördelning enligt 49 eller . '>4 S, omersättning enligt 53, 55 a eller 56 S eller om föreläggande av vite vidunderlåtenhet att fullgöra skyldighet enligt 15 S föres talan hos kammanätlengenom besvär. I samma ordning föres talan mot beslut, som länsstyrelse enligtdenna lag eller med stöd därav utfärdade bestämmelser i särskilt fall meddelatom föreläggande, föreskrift, tillstånd eller godkännande i vad angårinrättande, utrustning, vård eller underhåll av eller andra åtgärder i fråga omskyddsrum, dock ej beslut enligt 31 §. 1 övrigt föres talan motlänsstyrelse en genom besvär, om ej annat följer talan motcivilförsvarsstyrelsens besi Talan må icke föras mot beslut sommeddelats enligt 19, 33 a, 34 35, 37 eller 58 §. Senaste lydelse 1984:271. FöU1984/85:5 26 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Under högsta civilförsvarsberedskapså ock eljest när särskilda skäl äro därtill må myndighet, som meddelat beslutenligt denna lag, förordna att beslutet skall lända tillefterrättelse. Denna lag träder i kraft . Med tillämpning av de nya bestämmelserna från och med den1 skall dock dels den planläggning som anges i 2 a kap. genomförasså att planerna är upprättade och antagna före utgången av , delskommunerna för planläggningen ha rätt till ersättning. Lag om ändring i lagen (1964:63) om beredskap Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1964:63) om beredskap' dels att 3§ skall upphöra att gälla, dels att i 2 § ordet "civilförsvarets" skallbytas ut mot "civilförsvarsorganisationens", dels att6, 7, 14 och 16 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6§ Det åligger kommun och lands- / den mån det inte följer av sär- tingskommunatt redan i fredstid skilda bestämmelser åligger det vidtaga de förberedelser som er- kommun och landstingskommun att fordras för att kommunen eller . redan i fredstid vidtaga de förbere- landstingskommunen skall kunna delser som erfordras för att kom- såväl fullgöra sina uppgifter enligt munen eller landstingskommunen 1, 2 och 4 §§ samt 5 § första stycket skall kunna såväl fullgöra sina upp- denna lag som upprätthålla eller ut- gifter enligt 1, 2 och 4 §§ samt 5 § öva annan för totalförsvaret viktig första stycket denna lag som upp- verksamhet, vilken åligger kom- rätthälla eller utöva annan för total- munen eller landstingskommunen försvaret viktig verksamhet, vilken enligt särskild lag eller författning åligger kommunen eller landstings- eller eljest bedrives av kommunen kommunen enligt särskild lag eller eller landstingskommunen. författningeller eljest bedrives av Kommun eller landstingskommun, somombesörjer distribution av gas, värme, vatten eller elektricitet ellerombesörjer renhållning eller ansvarar för samfärdsleder, kommunikationer elleravlopp eller som utövar annan därmed jämförlig verksamhet, skall även vidtagaförberedelser för att verksamheten i erforderlig omfattning skall kunnaåterupptagas efter krigsskador. Lagen omtryckt 1977:417. Efter förordnande äro kommun och landstingskommun skyldiga att vidtaga reservanordningar för gas-, vatten- och elek-tricitetsförsöijningen samt de särskilda anordningar eller förberedelser för vattenförsörjningen och den allmänna hälsovården som behövs med hänsyn till planlagd inkvartering i kommunen eller landstingskommunen. I fråga om kommuns skyldighet att vidta reservanordningar som äro avsedda uteslutande för brandförsvarets försörjning med vatten gäller dock 40 § 1 mom. b) civilförsvarslagen (1960: 74). Efter förordnande ärkommun och landstingskommun skyldiga att vidtaga reservanordningar för gas-,vatten- och elektricitetsförsörjningen samt de särskilda anordningar ellerförberedelser för vattenförsörjningen och den allmänna hälsovården som behövsmed hänsyn till planlagd inkvartering i kommunen eller landstingskommunen. Ifråga om kommuns skyldighet att vidta reservanordningar som är avseddauteslutande för civilförsvarsverksamhetens försörjning med vatten gäller dock40 § 1 mom. b) civilförsvarslagen (1960:74). Såvitt avser förberedelser enligtandra stycket skola förberedelserna ske under beaktande av den risk förkrigsskador, för vilken verksamheten kan antagas vara utsatt. Finner det erfor-deriigt med hänsyn till beredskapsuppgifternas omfattning eller betydelse i viss kommun eller landstingskommun, att dennas förberedelser redovisas i särskild plan, skall kommunen eller landstingskommunen efter förordnande upprätta och anta sådan plan. Vid planläggningen skall kommunen eller landstingskommunen samräda med . När planen har antagits, skall den insändas till . Finner det erforderligtmed hänsyn till beredskapsuppgifternas omfattning eller betydelse i visskommun eller landstingskommun, att dennas förberedelser redovisas i särskildplan, skall kommunen eller landstingskommunen efter förordnandeupprätta och anta sådan plan. Vid planläggningen skall kommunen ellerlandstingskommunen samråda med . Om samordning av planläggningenmed den kommunala civilförsvarsplanläggningen finns föreskrifter i 10 b §tredje stycket civilförsvarslagen (1960; 74). När planen har antagits, skallden insändas till . får förordna omrevision av kommunala och landstingskommunala beredskapsplaner, när detpåkallas av ändrade förhållanden. Om har förordnat om revision avplan, gäller föreskrifterna i första stycket. Senaste lydelse 1981; 166. Inom varje län åligger detlänsstyrelsen att följa tillämpningen av denna lag. skall därvidtillse att såväl förberedelsearbetet som själva verksamheten bedrives på ettändamålsenligt sätt samt samordnas med annan beredskapsplanläggning och försvarsverksamhet. Under beredskapstillstånd äger , om det ansesoundgängligt för samordning av föi;svarsansträngningarna, meddela kornmun ochlandstingskommun förskrift i avseende å verksamhetens bedrivande ochinriktning. När materiel eller personal som äravsedd för kommuns tekniska verksamhet oundgängligen behövs i civilförsvaretsräddningsarbete, äger civilförsvarschefen under he-redskapstillstånd meddelaföre- '' skrifterom inriktningen av kommunens nämnda verksamhet. Delta gällerdock ej i den mån enligt undra slyckel meddelat föreskrift omsamma verksamhet. Har kommun efter förordnande av enligt 7 §upprättat särskild plan, har kommunen rätt till sttiishidrag med 90 procenteller den större del av planläggningskostnadens belopp som regeringen medger.Planläggningskostnaden skidi beräknas efler grunder som regeringen jäslsläller.Om kommunen gör framsUillning därom till frånden dag då kommunen fick det om planläggning, skattsiatshidraget dock beräknas efler de redovisade planläggningskostnaderna, iden mån dessa kan anses skäliga. Kommun har ej rätt titt slalshidrag jiirrevision av beredskapsplan. Vad i första slyckel sugs om kommun litlämpas också ifrågaom landstingskommun. Har kommun efter förordnande avlänsstyrelsen enligt 7 § upprättat särskild plan, har kommunen rätt tillersättning av statsmedel, om inte unnat följer av tredje stycket. Titt landstingskommun som harupprättat särskild plan enligt 7§ lämnas ersättning av statsmedel med 90procent av planläggnings-kostnaden eller den större det som regeringen medger.Planläggnings-kostnaden skall beräknas efler ' Senaste lydelse 1981: 166. grunder som regeringen fastställer. Efter framställningtill från den dag då landstingskommunen fickdel av förordnandet om planläggning beräknas dock ersättningen efler deredovisade planläggningskoslna-derna, i den mån kostnaderna kan anses skäliga.För revision av planen lämnas ingen ersättning. Vad som sägs i andra stycket om landstingskommun tillämpasockså på sådana kommuner, som inte tillhör någon landstingskommun, fråga omplanläggningskoslnader för hälso- och sjukvården samt annan verksamhet somnormalt ombesörjs av landstingskommunen. Ersättningen bestäms och betalas ut av regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft, såvittavser 16 §, den , och i övrigt . FöU1984/85:5 30 1984/85:209 av m.fl. (fp) vari yrkas att beslutar att kommunernas ansvar förcivilförsvarsverksamheten även skall omfatta mobiliseringsplanläggningen ochatt den föreslagna lagen ändras i enlighet med detta. 1984/85:210 av Per m. fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenmed avslag på propositionens förslag i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om den militära direktivrätten, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kommunalberedskapsplanering, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omlänsstyrelserna. försvarsbeslut (prop.1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr 374) innebar bl. a. att kommunerna med börjansenast under /85 skall ta över ansvaret för ledningen avcivilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig och det planläggningsansvar ifred som hänger samman härmed. Övertagandet skall samordnas med att enhemskyddsorganisation införs och med att arbetet med skyddsplaner påbörjas ikommunerna. har senare beslutat (prop. 1982/83:100 bil. 6, FöU 9,rskr 271) att övergången till ledning och planläggning i huvudsakskall genomföras /85-1986/87. Övergången skall påbörjassamtidigt i alla län. Vid övergången skall kraven på beredskap beaktas. Lagförslagen i proposition 1984/85:49 innebär i en radavseenden preciseringar som behövs för att tidigare beslut skallkunna genomföras. Regeringens förslag bygger på utredningsförslag, främst frånden s. k. provplanläggningskommittén (Ds Fö 1983:10 och SOU 1983:68).Provplan-läggningskommittén har avslutat sitt arbete med att avgebetänkandet (SOU 1984:57) Kommunerna i totalförsvaret. Betänkandet har nyligenremissbehandlats. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari1987 men börja tillämpas för att nyplanläggning skall kunna göras och kommunerna för planläggningen skall kunna fåersättning av statsmedel. Informations- och utbildningsaktiviteter harpåbörjats och bedrivs nu med bl, a. propositionen som grund. Utskottet har inte något att invända mot regeringensförslag till lagteknisk lösning för att reglera kommunernas nya uppgifter. Somföredragande statsrådet uttalar (s. 36) blir det nödvändigt med engenomgripande översyn av de författningar som berörs av förslagen. Beträffandesakinnehållet i propositionen vill utskottet understryka vikten av att den civilförsvarsplanläggning som kommunen åläggsatt utföra i största möjliga utsträckning samordnas med den kommunalaberedskapsplanläggningen. Båda slagen av planläggning bör ses som uttryck förkommunens ansvar för sina invånare även i svåra tider. Särskilt kraven påberedskap mot överraskande angrepp gör att utskottet liksom föredragandestatsrådet (s. 42) vill framhålla den nära kopplingen mellan den fredstidaräddningstjänsten och civilförsvarsverksamheten. Enligt riksdagsbeslutet skall hemskydd organiserasför alla människor. skall bygga på en geografiskindelning av kommunerna i hemskyddsområden. Organisationen är avsedd att underberedskap och i krig fungera som en länk mellan invånare och kommunens ledningfrämst i fråga om civilförsvarsverksamheten men också beträffande andrakommunala myndigheters verksamhet. Varje hemskyddsområde avses bli ett planeringsområdeför befolkningsskydd i vid bemärkelse. Hemskyddet kan enligt utskottets meningkomma att få stor betydelse för det civila försvaret på lokal nivå. Rekryteringoch utbildning av s. k. hemskyddsombud avses ske med frivilliga insatser avföreningar inom . Hemskyddsorganisationenillustreras av provplanläggningskommittén på följande sätt. EnhemskydiJsgrupp svarar för verksamheten inom sitt hemskyddsomräde(500-2000 inv) Andra kommunala förvait-mingari kommunens krigsorganisation H= Ett tiemskyddsombud svarar förverksamheten inom sitt hemskydd (50 - 200 inv) FöU1984/85:5 32 I propositionen föreslås (s. 45)att kommunen skall ansvara för följande fredstida civilförsvarsplanläggning: - Plan förkommunens övergripande ledning av verksamheten under beredskap och i krig(ledningsplan), - Plan förkommunal information (informationsplan), - Plan förpersonal- och underhållstjänst för civilförsvarsorganisationen, - Skyddsplan,inkl. - Räddningsplanför kommunen. Övrig erforderlig civilförsvarsplanläggning för kommun-och länsnivån föreslås åvila . Förslaget överensstämmer medförslag från provplanläggningskommittén utom såvitt avsermobiliseringsplanläggningen. Enligt kommittén bör kommunen ansvara för denna.Som skäl härför anger kommittén sammanfattningsvis (Ds Fö 1983:110 s. 129) attett kommunalt ansvar för mobiliseringsplanläggningen bättre än någon annanlösning tillgodoser kravet på hög beredskap mot överraskande angrepp. Den anserockså att mobiliseringsplanläggningens förankring i en lokal ledningsorganisationär av stort värde i den pressade situation som kan råda då mobiliseringengenomförs. Flera remissinstanser - däribland kommuner -anser emellertid attlänsstyrelsen bör ansvara för kommunens mobiliserings-plan. Regeringens förslag till lag om ändring icivilförsvarslagen (10 a §) innebär att kommunens mobiliseringsplan upprättasoch antas av i samråd med kommunen. Föredragande statsrådetuttalar (s. 47-48) följande i denna fråga. Underlagen för stora delar avmobiliseringsplanen utgörs av centralt datorproducerat material som ofta måsteförnyas. Genomförandet av den planlagda mobiliseringen åvilarcivilförsvarsbefäl vilka, som tillägg till sina ordinarie uppgifter, utsettstill mobiliseringschefer medan länsstyrelserna har ansvaret för att genomföramobiliseringsövningar. Revidering av mobiliseringsplanen före en sådan övningoch uppföljning av det som kan komma fram under övningen bör lämpligen ocksågöras av . bör därför åtminstone t. v. vara denmyndighet som upprättar och ansvarar för mobiliseringsplanen. Kommunerna bördock medverka i mobiliseringsplanläggningen så till vida att de med underlagsom lämnar bör vara skyldiga att upprätta en översikt övercivilförsvarsorganisationens mobilisering inom kommunen. Dennamobiliseringsöversikt kan bilda underlag för samordning med kommunens egenkrigsorganisering och övrig totalförsvarsverksamhet inom kommunen. Översiktenbör tas in i ledningsplanen. När ytterligare erfarenheter vunnits kankommunernas ansvar för mobiliseringsplanläggningen ändras till en omfattningsom då kan befinnas vara önskvärd och ändamålsenlig. I motion 1984/85:209 (fp) yrkas attriksdagen beslutar att kommunernas ansvar för civilförsvarsplanläggningen ävenskall omfatta mobiliseringsplanläggningen. Motionärerna påpekar att detta föreslogsav provplanläggningskommittén, som var enig om förslaget och hade studeratmobiliseringsplanläggningen särskilt noga genom att låta pröva bådaalternativen. FöU1984/85:5 33 vad kommittén har uttalat anser motionärerna attberedskapen vid överraskande anfall förbättras och lokala förhållandentillgodoses bättre om kommunerna får ansvaret för mobiliseringsplanläggningen. Företrädare för har inför utskottethävdat att övervägande skäl talar för det alternativ som regeringen föreslår. Utskottet har för sin del funnit att regeringens förslagnär det gäller ansvaret för mobiliseringsplanläggningen innebär en lämpligavvägning. Enligt gällande förutsättningar är det staten som i fredstidrekryterar, utbildar och övar personalen i civilförsvarsenheterna(undsättningsplutoner m. samt anskaffar, förrådshåller och underhållerenheternas utrustning. Vid civilförsvarsberedskap ställer staten enheterna tillkommunens förfogande. Detta talar för att staten, dvs. , ocksåplanlägger för civilförsvarsenheternas mobilisering. Kraven påmobiliseringsplanläggningens aktualitet samt de system och arbetsinsatser somkrävs för att ständigt hålla krigsorganisationen aktuell är enligt utskottetsmening skäl för att t. v. fortsätter att svara för den del avnuvarande mobiliseringsplaner som består av en eller flera s. k.mobiliseringskalendrar. Varje kalender utgör underlag för att genomföramobilisering av en mobiliseringsenhet och innehåller detaljerade uppgifter omåtgärder, handhavande av viss utrustning, m. m. Liksom föredragande statsrådetanser utskottet att denna planering bör genomföras i samråd med kommunen.