bet · G801NU30 · 1984-12-31 00:00:00 — I propositionen ges (s, 157) en översikt över någraolika tekniker för produkfion av elenergi, vilka är under utveckling. Detgäller exempelvis bränsleceller, solceller och vågkraft. Det svenskaforskningsprogrammet på detta område belyses kortfattat. Elproduktionsteknikingår som ett särskilt delprogram i energiforskningsprogrammet. För perioden1984/85-1986/87 har 30 milj. kr. avsatts för detta delprogram. Inom programmetberäknas 12 milj. kr, för delområdena eltillförselsätt och kombineradeprocesser. Studier pågår beträffande bränsleceller, solenergi, vågkraft m.m. Ettprojekt som ägnas särskild uppmärksamhet i propositionen är detvågenergiprojekt som pågår inom ,ett företag inom . Enteknisk och ekonomisk utvärdering av det aktuella systemet för utvinning avvågenergi har gjorts pä uppdrag av energiforskningsnämnden(nr 12, ). Resultatet tyder på, sägs det ipropositionen, att denna teknik skulle kunna utvecklas fill ett stadium där denutgör en ekonomiskt intressant energikälla vid placering i stora hav med storavågrörelser. Det torde därför främst bli utanför som denna teknikkommer att tillämpas. Imofion 1984/85:2861 (c, s, m) begärs att skall göra ett uttalande omett vågenergiprojekt vid . Motionärerna har det nämndaprojektet som utgångspunkt för sitt förslag. Detta innebär sammanfattningsvisatt medel skall ställas till energiforskningsnämndens förfogande så att den fårmöjlighet att i samarbete med fortsätta sinförsöksverksamhet med en prototyp för . behandlade ett liknande mofionsyrkande (NU 1983/84: 30 s,84) sade sig utskottet med intresse ha noterat att det aktuella projektet hadedrivits så långt att en fullskalemodell skulle kunna byggas och utprovas.Utskottet anförde att vågkraft visserligen t, v, torde komma att få begränsadbetydelse för den svenska energiförsöijningen men i vissa NU 1984/85:30 86 fallkunde komma att visa sig vara konkurrenskraftig i ett internationelltsammanhang. Utskottet berörde olika alternativ för finansiering av projektetoch erinrade därvid, utan att ta ställning i det speciella fallet, om attregeringen inom energiforskningsanslaget disponerade medel för vissa störreutvecklings- och försöksprojekt. Den utvärdering som hargjorts tyder på att vågkraft under vissa förutsättningar skulle kunna bli enekonomiskt intressant energikälla. Vid utvärderingen har översikfiigt angettshur en fortsatt försöksverksamhet skulle kunna bedrivas. harnyligen hos regeringen hemställt om bidrag till fortsatt försöksverksamhet vidVinga. Utskottetser självfallet positivt på att ny kostnadseffektiv energiteknik utvecklas sompå kommersiella villkor kan hävda sig på den internationella marknaden. Enreferensanläggning skulle vara av stor betydelse vid en internationellmarknadsföring. Liksom vill utskottet erinra om att det i förstahand måste vara en uppgift för berörda myndigheter och intressenter att prövaförutsättningarna för ett eventuellt statligt stöd till det nu aktuellaprojektet. Mot bakgrund av vad nu sagts anser utskottet inte att det ärmotiverat att gör något uttalande om det här behandladevågenergiprojektet på . Motion 1984/85:2861 (c, s, m) avstyrks sålunda. I detta avsnitt behandlar utskottet bl, a, frågorom reservkraftverk samt förnyelse och upprustning aveldistributionsanläggningar. Några av förslagen får ses mot bakgrund av detstora elavbrott som i,slutet av drabbade den svenska elförsörjningen. I fråga om närdistribution av elektrisk strömuttalas i propositionen (s, 163) att det är angeläget att kommunerna kan utövaerforderligt inflytande över eldistributionsfrågorna. Regeringen är emellerUdinte beredd att föreslå några tvångsåtgärder för att tillförsäkra kommunernaett sådant inflytande. Det bör, anförs det, vara ett gemensamt intresse förkommuner och eldistributörer att skapa bästa möjliga eldistribution förabonnenterna. har att inom ramen för pågåendestrukturomvandling verka för att abonnenternas intressen blir tillgodosedda irimlig omfattning. Enannan fråga som tas upp i propositionen gäller förnyelse och upprustning aveldistributionsanläggningar. Eftersom distribution av elström i glesbygder oftavisar bristande lönsamhet har staten länge med olika stödåtgärder medverkattill utbyggnaden av eldistributionsanläggningar på landsbygden. Förslag såvittavser denna verksamhet lämnas i propositionen under anslaget E 5 (s, 262 f.). NU 1984/85:30 87 Från anslaget bestrids utgifter till stöd enligtförordningen (1959:369, omtryckt 1977:348, ändrad 1983:546) om statligt stöd åtlandsbygdens elförsörjning. Stöd kan beviljas till nyanläggning, bl. a. förelektrifiering av äldre helärsbebodda fastigheter i glesbygd, och upprustningav elektriska distributionsnät på landsbygden inbegripet anläggningar förlokala elverk, såsom vattenkraftverk och dieselaggregat vid avsides belägnafastigheter. Stöd kan utgå i form av bidrag och lånegarantier. Beslut om sådantstöd fattas av statens energiverk. Såvittavser stödverksamhetens omfattning bedömdes 1980(prop. 1979/80: 100 bil. 17 s. 223 f.) det återstående behovet av statligabidrag till upprustningar av nedslitna och oräntabla nät sammanlagt 10milj. I propositionen förordades att sådana bidrag skulle lämnas under fembudgetår att utgå med 2 milj. kr. Enligt proposifionen bordevidare bidrag för nyanläggningar fortsättningsvis lämnas under en tioårsperiodmed 2,5 milj. kr. godtog regeringens förslag (NU1979/80: 36 s, 7-9, rskr. 1979/80:248). uppger i anslagsframställning till regeringen att de påbörjadeupprustningarna inte torde kunna avslutas inom ramen för det återståendeanslaget. Den medelsram på 10 milj, kr, som godtog harurholkats på grund av inflationen. De företag som har fått statligt stöd harinte själva möjligheter att finansiera erforderliga upprustningar. Skäl talarenligt för att de pågående upprustningarna borde fullföljas. Föratt de mest angelägna projekten skall kunna avslutas erfordras 10 milj, kr. anför i propositionen (s. 264) att de mest angelägnaupprustningsåtgärderna nu har genomförts med hjälp av den statligastödverksamheten. Alltjämt kvarstår dock ett behov av medel för att vissa redanpåbörjade upprustningar skall kunna genomföras. Därför förordas att statensenergiverk fortsättningsvis skall ha möjlighet att använda medel inom den ramsom är avsedd för stöd till nyanläggningar också för de upprustningar somenergiverket framhållit. Anslaget för nästabudgetår beräknas till 2,5 milj. kr. I tre motioner begärsstörre anslag än vad regeringen har förordat. Anslagetför kommande budgetär bör enligt förslag i motion 1984/ 85:2878 (c) blidetsamma som och sålunda utgå med 4,5 milj. kr. Ökningen i förhällandetill regeringens förslag borde främst användas upprustning av befintligamen olönsamma nät. Imotion 1984/85:2859 (c) begärs att bidrag till upprustning av eldistributionsanläggningarskall utgå . För / 86 föreslås anslaget ifråga uppgå till 5 milj. kr. Mofion 1984/85:2872 (c) går ut pä att anslaget förlandsbygdens elektrifiering för de kommande fem budgetåren skall kvarstå påtidigare nivå, dvs, 4,5 milj, kr. (NU 1983/84: 30 s. 68) behandlade ett motionsyrkande omförlängning av bidragssystemet sade sig utskottet förutsätta att NU 1984/85:30 88 regeringenföljde utvecklingen och övervägde frågan inför den kommande budgetbehandlingen, Utskottetanser i likhet med regeringen att fortsättningsvis bör hamöjlighet att inom den angivna ramen använda medel för stöd till såvälnyanläggningar som upprustningar. En sådan flexibilitet inom anslagsramenligger helt i linje med vad utskottet har förordat. Utskottet kanemellertid inte nu ställa sig bakom kraven på en utvidgad medelsram. Däravföljer att utskottet avstyrker den här behandlade delen av motion 1984/85:2878(c) liksom motionerna 1984/85:2859 (c) och 1984/ 85:2872 (c). Utskottettillstyrker regeringens förslag om medel för det nu behandlade anslaget. Ytterligareett förslag i motion 1984/85:2878 (c) gäller eldistributionen på landsbygden.Beroende på höga kostnader för elnäten i bl, a, glesbygder har det blivit alltsvårare för lokala företag med distribution utanför tätorterna att klarakonkurrensen, hävdar motionärerna. De begär därför att regeringen skall uppdraät statens energiverk att utreda möjligheten att ge eldistributörer pälandsbygden bättre ekonomiska förutsättningar. Ett system med omfördelning avelskatten till fördel för dem som har speciellt kostnadskrävande distributionföreslås i motionen. Utskottethar erfarit att statens energiverk har för avsikt att kartlägga de skillnader ielpris som tillämpas av olika eldistributörer. En sådan kartläggning tordekunna ge underlag för säkrare bedömningar än som kan göras omvilka prisskillnader som faktiskt förekommer. Utskottet ser mot här angivenbakgrund inte skäl för att begära den typ av utredning sommotionärerna föreslår. Beredskapmot störningar i elförsörjningen m.m. är 1983 drabbadesstora delar av landet av störningar i elförsörjningen till följd av ett fel iett kopplingsorgan vid . Detta gav regeringen anledning att i början avår 1984 tillkalla en kommission för att utreda elförsörjningens sårbarhet.Resultatet av kommissionens arbete har redovisats i betänkandet (SOU 1984:69)Säker elförsörjning. Betänkandet har remissbehandlats. Pägrundval av utredningsresultatet och remissbehandlingen dras i propositionen(s. 165) slutsatsen att det råder god driftsäkerhet i elkraftsystemet. Enstörning av den omfattning som skedde förekommer ytterligtsällan. Det är angeläget att driftsäkerheten i elkraftsystemet även ifortsättningen hålls pä en mycket hög nivå med hänsyn till den centralabetydelse som elenergin har för samhället. En ändamålsenlig utbyggnad avkraftöverföringssystemet är därför, framhålls det, nödvändig. En annan slutsats är attflertalet viktiga funktioner klarar elavbrott pä NU 1984/85:30 89 upptill med befintlig och planerad reservkraft utan större negativasamhällseffekter. Vadgäller eldistribuUonen på landsbygden anförs i propositionen (s. 167) att detankommer pä statens energiverk att gemensamt med berörda eldistributörer ochbranschorgan följa utvecklingen och vidta erforderliga åtgärder mot bakgrundav de erfarenheter som har gjorts. Häri skall också ingå att undersöka behovetav upprustning av landsbygdsnäten och föreslå åtgärder. Enannan fråga som skall uppmärksamma är hur störningsberedskapenkan förbättras för regionala nät. skall också ägna ökaduppmärksamhet åt följderna av korta elavbrott och icke önskvärdaspänningsvariationer. Regeringenhar beställt tre utredningar som aviserades i denna del avpropositionen. De skall alla ta sikte på en ökning av beredskapen vid sväraelavbrott. Åt transportrådet har uppdragits att utreda drivmedelsförsörjningenvid elavbrott. skall genomföra en inventering av reservkraftenvid bl. a. landets sjukhus. Vidare skall utreda behov av åtgärderför att bl. a. förebygga elavbrott. Närdet gäller reservkraftverk inom jordbruket framgår det av propositionen (s.169) att regeringen delar kommissionens uppfattning att det är önskvärt attflera djurhållande lantbruk anskaffar utrustning för att framställareservkraft. Detta är också ett starkt beredskapsintresse, särskilt med hänsyntill mjölkproduktionen. Direkta statliga bidrag till sådan anskaffningföreslås dock inte men sägs böra övervägas inom det ekonomiska försvarets ram.Försöksverksamhet med gemensamma reservkraftverk inom ramen för jordbruketsberedskapsplanering bör övervägas av berörda myndigheter och organisationer.Det bör enligt proposifionen i första hand ankomma pä lantbruksstyrelsen ochstatens jordbruksnämnd att ta de initiativ som behövs. Vidare anförs attstatliga länegarantier bör kunna lämnas för investeringar i reservkraft. Denkreditgarantiram som lantbruksstyrelsen disponerar för jordbruketsrationalisering skall kunna utnyttjas även för det ändamålet. avser att göra en uppföljning av i vilken utsträckning åtgärdernaför utökning och förbättring av reservelverken har kommit till stånd. Riksdagenföreslås godkänna de grunder för stöd till anskaffande av reservkraftverk Ulljordbruket som förordas i propositionen. Idetta sammanhang behandlar utskottet först ett krav i centerparUets partimotion1984/85:2878. Där påyrkas en utredning med uppgift au belysaeldistributionssystemets utformning i framfiden. I motionen sägs bl. a. atteldistributionssystemet måste utvecklas med utgångspunkt i krav på försörjningstrygghet och minskad sårbarhet, mindre användning av elenergi föruppvärmningsändamäl , förnyelsebara energikällor, mer lokalelproduktion och krav på ny teknik för reglering av distributionen. NU 1984/85:30 90 Utskottet vill med instämmande i vad som anförs ipropositionen peka på att det svenska kraftöverförings- ocheldistributionssystemet vid en internationell jämförelse har en högdriftsäkerhet i elleveranserna. Kraftöverföringssystemet byggs upp och drivspå ett sådant sätt att enstaka fel i ledningsnätet - som normalt inträffarmånga gånger inte påverkar elleveranserna till abonnenterna. I vissafall kan emellertid felen ge upphov till mer omfattande störningar ieldistributionen. Erfarenhetsmässigt är störningar av större omfattningytterligt sällsynta och i allmänhet kortvariga. Eldistibutionsnätetär dimensionerat för att kunna klara den förväntade belastningsutvecklingen medtillfredsställande överföringsekonomi och för att kunna klara uppträdandestörningar utan alltför långa avbrott för abonnenterna. Elavbrottskommissionenhar som nämnts utrett frågor om elförsörjningens sårbarhet. Regeringen har pägrundval av utredningsresultatet och remissbehandlingen initierat ytterligareutredningsarbete pä myndighetsnivå. energikommitté har bl. a.analyserat övergripande energipolitiska frågor. Mot bakgrund härav föreliggerenligt utskottets uppfattning inte nu något behov av ytterligare en utredningav det slag som motionärerna föreslär. Sålunda avstyrker utskottet härbehandlad del av motion 1984/ 85:2878 (c). Isamma motion begärs ett uttalande av om elsystemets sårbarhet och omeldistributionssystemet i enlighet med vad som anförs i motionen. Där sägs attett viktigt skäl för att undvika en hög andel elvärme är den ökade sårbarhetoch de krav pä investeringar i effektutbyggnader som detta innebär, eftersomelsystemet måste dimensioneras efter den högsta belastningen. Detta gällersåväl produktion som distribution. För att elvärmeabonnenterna skall stimulerasatt i högre grad ha egen reserveffekt för uppvärmning vid kall väderlek böreltaxan i högre grad gynna detta. (NU 1983/84: 30 s. 65) behandlade ett yrkande (c) avliknande innebörd som det nu aktuella underströk utskottet att eltaxornasuccessivt hade utformats mot en alltmer kostnadstrogen utformning. Vidareerinrade utskottet om möjligheterna till återbetalning av energiskatt förelenergi som under vissa förutsättningar förbrukas i avkopplingsbara elpannor(prop, 1983/84:28, SkU 1983/84:9, rskr, 1983/ 84:96 och 97), Motionenavstyrktes. och kommunisternas företrädare iutskottet reserverade sig. Ävennu vill utskottet understryka att eltaxorna efter hand anpassas tillkostnaderna. För högspänningstarifferna har en hög grad av kostnadsanpassninguppnåtts. Vid utformningen av lågspänningstarifferna har hänsyn tagits tillskillnaden i produktionskostnad mellan dag och natt och mellan olika tider pååret. a. har vattenfallsverket för omkring två är sedan NU 1984/85:30 91 somalternafiv till de normala lågspänningstarifferna infört en vidareutveckladsäsongdifferentierad tariff. Den nya tariffen stimulerar användning av elkraftunder låglasttid och av andra uppvärmningskällor under höglast-tid. De härnämnda åtgärderna syftar sålunda bl. a. till att en sä jämn elbelastning sommöjligt skall åstadkommas. Utskottet vill även nu erinra om beslutom återbetalning av energiskatt för elenergi som under vissa förutsättningarförbrukas i avkopplingsbara elpannor. Härigenom ges ytteriigare möjlighetertill en utjämning av elbelastningen. Utskottet finner också anledning atträkna med att Ullkommande användning av elenergi för uppvärmning totalt settendast till begränsad del ökar elbelast-ningens temperaturkänslighet underhöglasUid: Den tillkommande elanvändningen försämrar således inteleveranssäkerheten för elabonnenterna. Med hänsyn till vad här har anförtsanser utskottet att inte bör göra ett sådant uttalande som föreslås iden nu behandlade delen av motion 1984/85:2878 (c). Motionen avstyrks alltså iifrågavarande del. Sisti detta avsnitt behandlas motion 1984/85:329 (c), i vilken påyrkas ett25-procenUgt bidrag till de lantbrukare som för att trygga sin animalieproduktionanskaffar lämpligt reservkraftverk. Bidraget föresläs bekostas med medel sominflyter inom oljeersättningsprogrammet. Utskottetinstämmer med vad i propositionen anförs om behovet av stöd Ullreservkraftsanläggningar inom jordbruket. Det innebär att utskottet förnärvarande inte finner anledning att i detta sammanhang föreslå direktastafliga bidrag anskaffning av dylika anläggningar. Därför avstyrks motion1984/85:329 (c) och tillstyrks proposifionen i här behandlad del. Av landets totala slutliga energianvändning går ca29% till värmeförsörjningen, dvs. för uppvärmning av byggnader och förberedning av tappvarmvatten. Värmeförsörjningen har under en tioårsperiodundergåu en snabb förändring. Ett omfattande energisparande och en allt mindreoljeanvändning är viktiga inslag i denna omställning. I propositionen (s.102f.) lämnas en redogörelse för den här nämnda utvecklingen. Denärmast följande delavsnitten ägnas åt olika delar av värmeförsörjningen.Efter detta inledande avsnitt behandlas frågor om fjärrvärme, solvärme ochvärmepumpar samt direktverkande elvärme. Först gäller det dock ett förslag imotion 1984/85:2876 (m) om ett uttalande av om värmeförsörjningen. Imotionen varnas för en alltför optimistisk tilltro till energisparåtgärder.Vidare sägs bl. a. att oljekonvertering inte får vara ett självändamål. Utskottethar den bestämda uppfattningen att det fortfarande återstår betydandemöjligheter att spara och hushålla med energi. Så anger exempelvis statens rådför byggnadsforskning i rapporten (G 26:1984) "Energi NU1984/85:30 92 85 - Energianvändning i bebyggelse" att det finns enbetydande energi-sparpotential för åtgärder med känd och beprövad teknik idagens bebyggelse. Vidare kan nya byggnader göras mycket energisnåla. Det ärdärutöver ett övergripande energipolitiskt mål att det skall åstadkommas ettenergisystem som i största möjliga utsträckning är grundat på varaktiga, helstförnybara och inhemska, energikällor. Fortsatta insatser för att minskaoljeberoendet är också angelägna. Utskottet avstyrker mot bakgrund av vad härhar anförts ifrågavarande del av motion 1984/85:2876 (m). I propositionen lämnas någrauppgifter (s. 106 f.) om utvecklingen av fjärrvärme i landet. Det framgår bl.a. att oljans andel av energitillförseln till Qärrvärme har minskat avsevärt.Andelen var , Oljeandelen har därmed minskat med två tredjedelarsedan år 1980, En betydande del av Qärrvärmeproduktionen baseras f, n. påelenergi, i huvudsak avkopplingsbar elkraft för vilken gäller särskildaskatteregler. Med av-kopphngsbar elpanna menas en panna för vilken har slutitsett särskilt avtal med elleverantören om tillfälliga elleveranser som färavbrytas när sä erfordras av kraftsystemskäl. Den konkurrenssituation som rådermellan elenergi och inhemska bränslen i fjärrvärmesystemen uppmärksammas ipropositionen. För att marknaden för inhemska bränslen inte skall påverkasnegativt är det, anför föredragande statsrådet, av stor vikt att avkopplingsbarelenergi inte ersätter sådana bränslen i större omfattning. Regeringenförklarar att den särskilt kommer att följa denna fråga och vid behov tainitiativ till åtgärder för att undvika en sådan utveckling. Den här aktuellafrågan har utskottet behandlat i ett yttrande (NU 1984/85:7 y) tillskatteutskottet. Vidare konstateras i propositionen att en snabbutvecklingstakt för användning av kol i fjärrvärmeanläggningar har brutits. Ettökat utnyttjande av spillvärme, inhemska bränslen, elenergi och värmepumparhar bidragit härtill. I propositionen redogörs vidare för villkor förfinansiering av Qärrvär-meinvesteringar. Sammanfattningsvis görs bedömningen(s. 115) att formerna för sådana investeringar ärtillfredsställande. Vidare påpekas att möjligheterna att utnyttja Qärrvärmenätför spillvärme, värmepumpar och solvärme samt för elproduktion är beroende avbl. a. temperaturnivåerna i näten. Även värmeförlusterna från fjärrvärmeledningenpåverkas av drifttemperaturerna, I propositionen aviseras ett uppdrag till statensenergiverk att utreda fjärrvärmesystemens och blockcentralernasförsörjningssituation och förutsättningarna för att genom olika åtgärder ivärmeförsöijningssystemen anpassa dessa fill lägre drifttemperatur.Energiverket har fått ett sådant uppdrag. Vidareerinras i propositionen (s, 116) om att många kommuner med NU 1984/85:30 93 Qärrvärmeförsörjninginte har möjlighet att tillräckligt utnyttja de basvärmekällor som de förfogaröver. En orsak kan vara att värmeöverföringskapaciteten för olikaQärrvärmeområden är för låg eller att sådan helt saknas. Genom att anläggafjärrvärmeledningar som kopplar ihop olika delar av näten kan man ersätta oljai högre grad. Nätet blir på det sättet mindre sårbart. För större nät finnsdärtill möjligheterna att i ett senare skede anlägga kraft värme verk.Hopkopplingsledningarna blir därmed strategiska. Fråganom värmesystemens förutsättningar att i ett senare skede fungera somkraftvärmeunderlag är, anför föredragande statsrådet, av strategisk betydelseinför kärnkraftsavvecklingen. Det finns enligt föredraganden behov av etttillfälligt statligt stöd till åtgärder som ökar de sammankoppladevärmeunderlagen inför kärnkraftsavvecklingen. Frågan om medel härför tas uppunder anslaget E 22, Vissa åtgärder för omställning av energisystemet.Riksdagen föreslås godkänna de grunder för stöd för sammankopplingar avvärmeunderlag som sålunda förordas av regeringen. Tremotioner behandlar frågor om fjärrvärmeutbyggnaden. Utbyggnaden avfjärrvärmenäten har, anförs det i moderata samlingspartiets motion1984/85:2876, medverkat fill en effektivare energianvändning. Motionärernavarnar emellertid för en omfattande nyanläggning av fjärtvärmenät. Redan i dagär mänga Qärrvärmeanläggningar förlustbringande, anför de. Sädana anläggningarbör konkurrera på lika villkor med andra värmeförsörjningsalternativ.Motionärerna motsätter sig förslaget till stöd för sammankopplingar avvärmeunderlag. Fräncenterpartiets håll framförs också krav beträffande utformningen av stöd tillQärrvärmeutbyggnad, I motion 1984/85:2878 (c) påyrkas att i ettuttalande till regeringen skall ansluta sig till vad som i motionen anförs omriktlinjer och stöd för flexibla och till låga driftstemperaturer anpassadefjärrvärmenät och om injustering av fastighetsanknutna värmesystem. Ett målmåste enligt motionärerna vara att befintliga värmesystem skall anpassas tilllåga driftstemperaturer. Ingen form av statligt bidrag borde utgå tillinjusteringsarbete som inte uppfyller det angivna målet. mån stöd skall utgå till Qärrvärmeutbyggnad skall det enligt centerpartietutformas sä att det ger möjlighet atl välja mellan olika energislag ochproduktionssätt. Uppfylls inte dessa villkor bör inget stöd till fjärrvärmeutbyggnadutgå. Imotion 1984/85: 2870 (fp) begärs en meningsyttring av om framtidaQärrvärmeutbyggnad. Motionärerna betonar vikten av att kommunerna bygger utfjärrvärme. Det är också, fortsätter de, välmotiverat alt åtgärder vidtas föratt anpassa fjärrvärmenäten till lägre temperaturer och få till ståndsammankopplingar för att öka kraftvärmeunderiagen. Framtida utbyggnader bordeendast avse områden där värmeunderlaget är tillräckligt för att ge systemetgod ekonomi. Del är däremot, säger motionärerna. NU 1984/85:30 , 94 interimligt att tvångsansluta konsumenter i fjärrvärmeområden om de kan ordnauppvärmningen billigare pä annat sätt. Inte heller bör en enskild konsumentkunna förhindras att installera en värmepump om han bor inom ettOärrvärmeområde. (BOFS 1985:9) finns föreskrifter tillförordningen (1983:112) om stafliga energisparbidrag för vissa åtgärder ibostadshus.