bet · G801NU32 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 detta betänkande behandlas dels helt eller delvis 21motioner frän allmänna motionstiden , dels ett yrkande i en motion somhar väckts med anledning av proposition 1984/85:120 om riktlinjer förenergipolitiken. I motionerna berörs bl. a. frågorom principer för statlig affärsverksamhet och försäljning av statliga företag,såväl generellt som beträffande vissa företag. har avgett yttrande (FiU 1984/85:2 y) övervissa motionsyrkanden om försäljning av statliga företag i vad avserstatsfinansiella och samhällsekonomiska aspekter på frågan (biläga, s. 53). Upplysningar i ärendet har inför utskottet lämnats avverkställande direktör , , och verkställande direktörSten , allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse. Utskottet avstyrker samtligamotioner. Såvitt gäller frågor om principer för statlig affärsverksamhet och omförsäljning av statliga företag har gemensamma reservationer avgetts avmoderata samlingspartiets, och företrädare. Dessahar också gått samman om reservationer rörande domänverket, affärsverket FFV,och AB kanalbolag. finns tvä skilda reservationer (m; c, fp). kommunisternas representant reserverar sigtill förmån för motioner om översyn av vattenfallsverkels organisation,uppbyggnad av en samhällsägd rederirörelse och utformning av en strategi för destatliga företagen i . De motioner som behandlas här är följande: 1984/85:559 av m.fl.(m), såviu gäller hemställan att 8. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av att affärsverken iakttar konkurrensneutralitet, I 1984/85. NU1984/85:32 2 9. hos regeringen begär förslagtill privatisering av statliga företag i enlighet med de riktlinjer somangivits i motionen, 1984/85:643 av m. (s), vari hemställs att hos regeringen begär att frågan om hur vissaproducerande statliga företag kan samordnas övervägs inom regeringen, 1984/85:887 av (), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts beträffande en börsintroduktion av , 1984/85:928 av AlexanderChrisopoulos m. fl. (vpk), vari med motivering i motion 1984/85:927 hemställs att hos regeringen hemställer om förslag innebärande attdet statliga rederiet utvecklas till ett aktivt rederiföretag, 1984/85:1098 av (vpk), vari hemställs attriksdagen 1. hos regeringenhemställerom åtgärder så att en målinriktning i enlighet med vad som anförs imotionen fastställs för de statliga företagen , 2. som sin meningger regeringen till känna att för , och i börupprättas en utvecklingsplan för vidareförädling och nysatsningar främst inomföretagens traditionella verksamhetsområden samt att denna utvecklingsplanäven bör innefatta finansieringsplan och redovisning av behovet avägartillskott, 1984/85:1102 av m.fl. (m), vari hemställs att hos regeringen anhåller om förslag tillåtgärder angående AB kanalbolag i enlighet med vad som anförts imotionen, 1984/85:1423 av m.fl. (m, c, fp), vari hemställs att 1. hos regeringen anhåller om tillsättandet av enutredning med uppgift atl komma med förslag i anledning av de affärsdrivande verkens expan sion i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. uttalar sig för att de affärsdrivande verken inte fårutnyttja sin mo nopoliserade verksamhet i syfte att vinna fördelar på de konkurrensutsatta delarna av affärsverkens verksamhet i enlighet med vad som i motionen anförts, 1984/85:1426 av (), vari hemställs att hos regeringen begär förslag om en omvandlingav till aktiebolag med syftet att möjliggöra en avyttring avstatens tillgångar i , 1984/85:1434 av m.fl. (c), vari hemställs att hos regeringen begär förslag omförsäljning och börsintroduktion av hela, eller delar av, statliga företag ochaffärsdrivande verk i enlighet med vad som anförs i motionen. NU1984/85:32 3 1984/85:1510 av m.fl. (fp), såvitt gäller hemställan -med motivering i motion 1984/85:1505 (2)att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom principer för uppdelning av affärsverkens och vissa statliga bolagsverksamhet, 1984/85:2057 av iLjung m. fl. (m), vari hemställs alt 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om domänverkets roll som enbart markförvaltare, 2. bemyndigar regeringen att uppdra åt domänverket all genomföra försäljningar i enlighet med vad som i motionen anförts samt beslutar att intäkter från genomförda försäljningar skall inlevereras till statskassan som budgetförstärkning, 1984/85:2070 av . (c), vari hemställs aU ansluter sig till vad som i motionenanförts och hos regeringen begär förslag om uppdelning av Vattenfallsverksamhet och försäljning av vattenkraft, 1984/85:2088 av . (vpk), såvitt gäller hemställan (I) att hos regeringen hemställer om förslagtill en översyn och förändring av statens vattenfallsverks organisation ienlighet med vad som föreslås i motionen, 1984/85:2091 av Per ()och (), vari hemställs att hos regeringen begärförslag på ombildandet av affärsverket FFV till aktiebolag, 1984/85:2093 av . Åsling (c)och (), vari hemställs att begär att regeringenföranstaltar om utförsäljning av skogsmark och arrendegårdar frän domänverketför att komplettera enskilda lantbruksföretag och för att tillskapa nyasjälvständiga bruknings-enheter i enlighet med vad i motionen anförts, 1984/85:2169 av m.fl. (fp), vari med motivering i motion 1984/85:2168 hemställs att riksdagenhos regeringen begär att domänverket inriktar sin markpolitik pä utförsäljningav ca 400 milj. 1984/85:2275 av (),vari hemställs att hos regeringen begär att domänverket åläggs attförsälja skogsmark till lantbruksnämnden i den omfattning som efterfrågas förenskild ägo, 1984/85:2303 av . (c), vari med motivering i motion 1984/85:2301 hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om försäljning och börsintroduktion avstatliga företag, eller delar av statliga företag, i enlighet med vad somanförts i motionen, 1984/85:2623 av m. fl. (m), såvitt gäller hemställan att NU1984/85:32 4 6. som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om avveckling av , 21. hos regeringen anhåller om förslag till åtgärder somavser försäljning av statliga företag i den omfattning som angetts i motionen, 1984/85:2640 av ()och (), vari hemställs att hos regeringen begärförslag till åtgärder i syfte au privatisera pä sätt som i motionenangivits, 1984/85:2805 av m.fl. (fp), såviu gäller hemställan (4) att hos regeringen begärförslag till försäljning och börsintroduktion av statliga företag, 1984/85:2875 av m. 11 (m), såvitt gäller hemställan (4) att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om verksamheten vidstatens vattenfallsverk. Den sistnämnda motionen har väcktsmed anledning av proposition 1984/85:120 om riktlinjer för energipolitiken. Följande uppgifter om den statligaverksamhet som bedrivs i affärsverksform har i huvudsak hämtats urriksrevisionsverkets publikation Taxor och avgifter 1984 och den i februari1984 utgivna studien en kartläggning. Den statliga affärsverksamheten kan organiseras på treolika sätt, nämligen som uppdragsverksamhet hos en myndighet, som affärsverkoch som statliga bolag. Det är ofta historiskt betingat vilkenorganisationsform skilda verksamheter kommit att få. Statens styrning varierarför de olika organisationsformerna. Affärsverken styrs i första handbeträffande investeringarna, medan de i övrigt lämnas ganska fria händer inomramen för gällande avkastningskrav pä det av staten satsade kapitalet.Regeringen bestämmer dessutom i en del fall priserna pä prestationerna, t. ex.person-fordringstaxor Huvuddelen av postens avgifter fastställs av . Affärsverken är postverket, ,(), domänverket, (),affärsverket FFV och luftfartsverket. Av dessa hör domänverket, VaUenfall ochaffärsverket FFV till industridepartementet medan övriga hör tillkommunikationsdepartementet. Uppgifterna för de tre affärsverk som hör tillindustridepartementet kan kortfattat beskrivas enligt följande. /)o/nä«vere/tillkom är 1859 och hette då skogsstyrelsen.Uppgiften var att förvalta statens skogsdomäner. uppgift äratt bedriva skogsbruk och därmed sammanhängande verksamhet samt att INU1984/85:32 5 förvalta den fasta egendom och de tillgångar som hör tilldomänverkets fond. skall dessutom svara för vården av landetsnationalparker och vissa naturreservat samt utöva tillsyn över vissa andraallmänna skogar. Ka//en/(3//bildades och hade då som uppgift attförvalta samtliga statsägda och kanaler. är Vattenfallshuvuduppgift att verka för en rationell elförsörjning inom landet. Vattenfallskall handha statens kraftverksrörelse och kanalrörelsen vid . Kraftverksrörelsen omfattar produktion, distribution och försäljningav elenergi samt överföring av elenergi på storkraftsnätet. ff I'(tidigare benämningar försvaretsfabriksverk, förenade fabriksverken) bildades . Uppgiften var att ledadriften vid vissa fabriker och tvätlerier som tidigare lytt under olikaförsvarsgrensförvaltningar. Nya arbetsområden har tillkommit. äraffärsverket FFV inriktat pä utveckling och tillverkning av avanceradeförsvarssystem och civila högteknologiska verkstadsprodukter samt påkvalificerat underhåll inom militära och civila produktområden, framför alltflyg. Affärsverken har tillkommit vid vitt skilda tidpunkter.Valet av affärsverksformen för ifrågavarande verksamheter är inte baserat påentydiga och allmänna kriterier utan är snarare betingat av de enskilda verkenshistoriska utveckling och de bedömningar som gjorts för beslutom denna företagsform. De mål och riktlinjer som styr affärsverkens ekonomiskahandlande är inle i alla delar klart uttalade och preciserade frånstatsmakternas sida. Instruktionerna för verken lämnar endast en allmänt hållenredovisning av deras uppgifter. En viss ledning kan därutöver erhållas avuttalanden i propositioner, utskottsbetänkanden, regeringsbeslut etc. Det ekonomiska mål som gäller för flertalet affärsverk ärall intäkterna skall täcka samtliga kostnader inkl. avskrivningar samtdärutöver lämna en tillfredsställande avkastning pä det disponeradestatskapitalet. Med det disponerade statskapitalet menas det kapital som statentillskjutit för investeringar via anslag över statsbudgeten. Vad gällerdomänverket är prissättningen på skogsprodukter i sä hög grad beroende av bl.a. det internationella marknadsläget att det inte har befunnits ändamålsenligtalt fastställa ett ekonomiskt mäl av kostnadstäckningsprincipens art. För affärsverken gäller alt varje rörelsegren inom ettverk i princip skall bära sina kostnader. Detta har uttryckts på sä sätt attrörelsegrenens inkomster skall täcka åtminstone rörelsens särkostnader ochdessutom lämna ett skäligt bidrag till täckande av de gemensamma kostnaderna.Från denna regel föreligger emellertid i praktiken ett flertal undantag. 1 allmänhet gäller att avkastningen bör stå i en vissprocentuell relation till det av verket disponerade statskapitalet. Vid sidan av del ekonomiska målet gäller att verken haratt ta hänsyn till vissa andra samhällsmål Detta sammanhänger bl. a. med attverken är NU1984/85:32 6 statsägda, att flertalet har karaktär av allmännyttigaföretag och att de för svenska förhållanden är stora. Verken har haft att tasärskilda hänsyn av bl. a. näringspolitisk, försvarspolitisk,konjunkturpolitisk och social karaktär. Några klara regler för avvägningen mellan ekonomiska ochandra mål föreligger inte. När det gäller situationer då verkensföretagsekonomiska intressen i större utsträckning måste ge vika för andrasamhällsintressen synes dock den uppfattningen ha vuxit fram att det ekonomiskaansvaret bör åvila statsmakterna. a. detta synsätt har lett till en strävanatt separat redovisa de rörelsegrenar som inte har en sådan ekonomisk bärkraftatt de kan anses motiverade av företagsekonomiska skäl. Statsmakterna ombesörjer affärsverkens kapitalförsörjning.Självständig upplåning är således i princip inte tillåten. Ett naturligtundantag utgör de kortfristiga krediter som erhålls frän leverantörer avförbrukningsmateriel, halvfabrikat o. d. Vidare gäller att affärsverken harrätt att hos disponera en rörlig kredit. Förändringar avfinansieringsformerna kommer dock att ske för flera avaffärsverken. För har beslutat att fr. o. m. budgetåret1984/85 all kapitalanskaffning skall ske utanför statsbudgeten. Riksdagensbeslut innebär således att får ta upp lån på den allmännakreditmarknaden. Vidare har regeringen föreslagit att möjlighet öppnas förnågra affärsverk att la upp långfristiga lån hos . 1 frågor rörande kapitaltillskott till verken görsåtskillnad mellan anläggningstillgångar resp. omsättningstillgångar, dvs.mellan tillskott för investeringar och tillskott för ökning av rörelsemedel. Affärsverken fär som regel inte företa investeringar utanstatsmakternas medgivande. Medgivande lämnas i form av att statsmakternaårligen dels fastställer en s. k. investeringsram, dels anvisar medel förinvesteringarna i form av investeringsanslag över kapitalbudgeten. Domänverketfinansierar emellertid sina investeringar med tillgängliga vinst- ochfondmedel. Fr. o. m. innevarande budgetår får postverket självt besluta ominvesteringar i fastigheter m. m. Samtliga affärsverk är befriade från skatt till staten försåväl inkomst-söm förmögenhet. I fråga om den kommunala beskattningen råder iviss mån skilda regler för de olika verken. I tabellen på nästa sida redovisas några uppgifter omaffärsverken för /84. För att affärsverken skall kunna bilda eller förvärvadotterbolag erfordras medgivande. ochaffärsverket FFV har dock delegerat sin beslutanderätt tillregeringen. Fr. o. m. innevarande budgetår gäller samma beträffande televerket.Några bestämda principer för när dotterbolag skall få bildas har intefastställts av statsmakterna. Begränsningarnai affärsverkens befogenheter gäller endast de bolag där staten genom resp. verk är direkt ägare av aktierna. Omdessa bolag i sin tur förvärvar aktier i andra bolag erfordras i princip interiksdagens eller regeringens godkännande. En stor del av den statligaaffärsverksamheten bedrivs utanför statsverket, huvudsakligen i form avaktiebolag som direkt eller indirekt ägs av staten. 1 redogörelse förde statliga företagen (skr, 1984/85:20) redovisas, förutom affärsverken,sammanlagt sju kreditinstitut och 96 aktiebolag i vilka statens andel avaktiekapitalet uppgår till . Bolagen äger helt eller delvis ett stortantal dotterbolag. Den statliga bolagssektorn är av samma storleksordning somaffärsverkssektorn. Antalet anställda är i båda sektorerna ungefär detsamma,drygt 150 000. Den sammanlagda omsättningen hos bolagen är ungefär dubbelt såstor som hos affärsverken. Beträffande investeringarna är förhållandet detomvända. De statliga bolagen är av skiftande slag. Inom gruppenfinns industriföretag och tjänsteproducerande företag med rent affärsmässiginriktning men även bolag som har ålagts speciella uppgifter av staten. Bolagenär fördelade pä nio olika departements ansvarsområden. Det största antaletbolag hör till industridepartementet, men även kommunikations- och finansdepartementenhar mänga bolag. Statens första större engagemang i ett aktiebolag skeddeär 1907, då hälften av aktierna i ()förvärvades. Därefter har i olika stadier och med varierande motiv enmångförgrenad statlig bolagssektor byggts upp. beslöts att de bolag somhade en övervägande affärsmässig inriktning skulle samordnas under ett förvaltningsbolag.Statsförelag AB. 1979 skedde eU antal stora företagsförvärv,dä strukturkriser inom bl. a. skogs-, stål- och varvsindustrierna ledde tillatt staten blev majoritetsägare i bolag med över 40 000 anställda. Dessa bolagkom i vissa fall inte att inordnas i Statsföretag. NU1984/85:32 8 som flera av de fristående bolagenredovisade stora förluster , vilketnödvändiggjorde kapitaltillskott från staten. skedde en rekonstruktion av Statsföretagsgruppen,innebärande att staten övertog Statsföretags aktier i bl. a. , AB StatensSkogsindustrier () och . Motivet för att staten direkttog på sig ägaränsvaret för dessa företag var bl. a. att de har mycket storregional- och sysselsättningspolitisk betydelse och att de uppvisar kraftigavariationer i fråga om resultat och investeringsvolymer. Statsföretagsgruppenfick genom rekonstruktionen en ny inriktning. I samband därmed ändradesmålsättningen för gruppen. Kravet på lönsamhet gavs ökad tyngd. Om staten ifortsättningen ville få till stånd åtgärder inom som inteär förenliga med rent företagsekonomiska intressen borde detta ske genomsärskilda s. k. offertavtal. En närmare redogörelse beslut omStatsföretag lämnas i det följande (s. 15 f.). Statsföretag har den bytt namn tillProcordia AB. I samband därmed har också koncernen organiserats om.Verksamheten är nu indelad i tio affärsområden. Dessa jämte större företag inomresp. område redovisas här: Kemi; , , Service: , . Utveckling/Övrigt:Regioninvest i Norr AB Procordiakoncernens verksamhet är inriktad päproduktion av konsumtionsvaror,kemikalier och tjänster. Det tidigare engagemanget i basindustrier har upphört.Liksom tidigare bärs koncernens resultat väsentligen upp av vinster fränTobaksbolaget. Några grundläggande uppgifter om de statliga bolagen förredovis-ningsårel 1983 lämnas i tabellen på nästa sida. med övervägandeaffärsmässig inriktning redovisas särskilt. Resultatet för för hela den statligabolagssektorn, inkl. kreditinstituten, förbättrades med drygt 8miljarder kronor i förhällande , då resultatet var negativt.Bortsett från varvs- och rederiförcr tagen väntas för en ytterligareförbättring av resultatet. har inga mer betydande förvärv avföretag skett. Å andra sidan har vissa företag avyttrats. I början av år 1984såldes av statens aktier i till det finska.företagel . InomStatsfö-retag/har också vissa försäljningar skett, bl. a. av BeroxoAB Svenska Varv (koncer- Bryggerier (1982/ (), , del av och vissaförelag inom . Försäljningarna har gällt företag med sammanlagtomkring 5 000 anställda. Slutligen skall frågan om statens styrning av de statligabolagen kort beröras. I formellt hänseende är bolagen självständigarättssubjekt. Verksamheten regleras enligt bestämmelserna i aktiebolagslagen.Staten utövar sitt inflytande över bolagen i egenskap av aktieägare, främstgenom rätten att vid bolagsstämma utse styrelse för bolaget. Genom föreskrifteri bolagsordningen kan också den allmänna inriktningen av bolagets verksamhetanges eller vissa åtgärder göras beroende av tillstånd från regeringen ellermyndighet. Staten kan utöva ett mera direkt inflytande över ett bolags löpandeverksamhet genom anslagsvillkor i sådana fall då bolaget är beroende avmedelstillskott från staten. Staten kan givetvis också genom avtal överenskommamed ett bolag om begränsning av bolagels handlingsfrihet i olika avseenden. Frågor om statens styrning av de statliga bolagen haruppmärksammats av vid olika tillfällen, senast i sambandmed behandlingen av vissa frågor om domänverket. Statsföretag och Ncb(KU 1982/83:30 s. 26-33). NU1984/85:32 10 Principer för statlig affärsverksamhet Frågorom principer för statligaffärsverksamhet, bl. a. i konkurrenshänseende, tas upp i tre motioner frånmoderata samlingspartiet och . 1 motion 1984/85:559 (m) anförs att frestelsen för vissaaffärsdrivande verk att utnyttja en monopolställning för att vinna fördelarockså på den konkurrensutsatta delen av marknaden är stor. Ett flertalanmälningar till () om s. k. osund konkurrens frånvissa affärsverks sida ger enligt motionärerna belägg för detta. Konkurrensneutralitetmåste råda gentemot enskilda företag. Detta skulle kunna uppnås om affärsverkenbringades att upphöra med eller avyttra verksamhetsgrenar som inte behövervara offentliga. Denna tankegång utvecklas närmare i motion 1984/85:1423(m, c, fp). Där sägs att de affärsdrivande verken söker sig till arbetsområdenvilka ursprungligen inte var avsedda för dessa verk. Någon allvarligare diskussionom nyttan av denna expansion har inte förts av statsmakterna. Risken attenskilda företag kommer i kläm är enligt motionärerna uppenbar. Den frånmarknadsekonomisk synpunkt naturligaste lösningen vore att de affärsdrivandeverken helt upphörde med den konkurrensutsatla verksamheten och i ställetsatte in alla sina resurser pä atl effektivisera den monopoliseradeverksamheten. Alternativt skulle de monopoliserade verksamheterna kunnaavskiljas frän de konkurrensutsatta delarna av verksamheten. Motionärernaanser att en översyn av frågan bör ske genom en särskilt tillkallad utredning.Riksdagen föreslås göra ett uttalande till regeringen om vikten av alt.konkurrensneutralitet råder gentemot enskilda företag översynenpågår. I motion 1984/85:1505 (fp) anförs att gränserna för denstatliga affärsverksamheten ständigt bör granskas kritiskt. Motionärerna anseratt verksamheten innebär risker för bl. a. ineffektivitet ochkonkurrenssnedvridning. Följande principer föresläs vara vägledande förreformer inom den statliga affärsverksamheten; o Allmyndighetsutövning bör skiljas från affärsverksamhet. Därigenom undanröjsgrunden för tvivel rörande myndigheters opartiskhet när de gör bedömningar ochjämförelser mellan de egna produkterna och enskilda konkurrenters. Därigenomtvingas också fram en boskillnad vid redovisning av myndighetsutövningens resp.affärsverksamhetens inkomster och utgifter. Affärsverksamheten bör drivas ibolagsform. o Kontrollen av de offentliga bolagens avkastningskrav bör stärkas.Om subventioner av skattemedel i enskilda fall blir nödvändiga av exempelvisregionalpolitiska eller sysselsättningsmässiga skäl måste detta klartredovisas. mäste redovisas en bedömning om subventionerna NU1984/85:32 11 kan ha negativa effekter på konkurrerande företag, utgörahandelshinder eller på annat sätt snedvrida konkurrensen i den berördabranschen. o som har tillenda syfte att driva affärsverksamhet, dvs. där särskilda och starka skäl tillett statligt engagemang inte finns, bör säljas. För större företag är börsen enlämplig väg. Aktierna bör dä spridas på både institutioner och enskildapersoner. o Skäl som kan motivera statligaffärsverksamhet är regionalpolitiska och sysselsättningsmässiga. Likaså kan ibranscher där konkurrensen inte fungerar ett statligt företag bidra till attförbättra marknadens funktion. Strävan bör dock vara att göra sådana statligaföretagarinsatser tidsbegränsade. o Den kontroll staten villupprätthålla över någon viss bransch skall ske genom generella medel lagstiftning etc. och inte genom styrelserepresentanter eller liknande.Gråzonen där staten mer eller mindre kontrollerar enskilda företag utan attformellt äga dessa bör försvinna. En grundlig genomgång utifrån dessaprinciper av såväl affärsverken som de statliga bolagen föreslås i motionen. Konkurrensutsatt verksamhet i verks- eller bolagsform 1 näringsutskottets betänkande NU1984/85:13 har redogjorts för bl. a. vissa uttalanden av regeringen omredovisningen av den konkurrensutsatta verksamheten inom televerket.Regeringen har återkommit till frågan i proposition 1984/85:158 om vissatelefrågor. Där anförs (s. 7) följande av föredragande statsrådet,kommunikationsminister : Verket bör, självt eller genom debolag vars aktier verket förvallar, också i fortsättningen fä drivateleverksamhet som konkurrerar med privat företagsamhet. Jag vill i detsammanhanget särskilt påpeka att tillhandahållandet av nättjänster inte inågot industriland helt skiljts frän tillhandahållandet av apparater som skallanslutas till nätet. skall bedriva den verksamhet som ärkonkurrensutsatt på samma villkor som konkurrenterna. Det bör dock framhållasatt olika företag harolika konkurrensfördelar. har genom sin starkaställning pä den svenska telemarknaden givetvis vissa fördelar. Verketskonkurrenter, som i hög grad utgörs av internationellt verksamma storföretag,har andra fördelar i konkurrensen. konkurrensutsatta verksamhet sombedrivs i verksform särre-dovisas i räkenskaperna enligt beslut av (prop. 1980/81:66, , rskr 132). granskar och deltarfortlöpande i utvecklingen av metoderna för särredovisning. Jag anser att entillräcklig säkerhet därigenom skapas att den konkurrensutsatta verksamheteninte subventioneras av övrig verksamhet. Självfallet skall konkurrensverksamhetenge ett överskott. Det har också varit fallet .