bet · G801AU13 · 1984-12-31 00:00:00 — De krafter som verkarutjämnande och utvecklande riskerar alltså att bli för svaga för att effektivtmotverka regionala kriser och strukturella problem. Enpolitik, vars tyngdpunkt ligger i att söka locka enskilda företagare ochenstaka företag all lokalisera i områden som de i grund betraktar med skepsislöser inte de regionala problemen. Vad som fordras är ett samlat grepp - enmobilisering av en bred potential, som möjliggör både kvantitativt storainsatser och en allsidig regional samhällsutveckling. Till denna potential hörsåväl de nuvarande regionalpolitiska insatserna som lönlagar-fonderna, desamhällsägda företagen och verken samt länens och kommunernas verksamheter. Underlagoch organisatoriska förutsättningar för en sådan medveten samordning existerarredan. I länsplanering och länsprogram, i kommunala utvecklingsunderlag ochplaner finns redan den konkreta problematiken belyst och lämpliga åtgärderutredda. Vad som återstår är att samordna och verkställa insatser, vilkatillsammans är starka nog att ändra struktu-11 1984/85. AU1984/85:13 162 ren och utvecklingsriktningen region för region. Kringsådana program kan sedan lokala och privata insatser gruppera sig. Utskottet tillstyrker med det anförda motion 2943 i dennadel och avstyrker motionerna 2123, 2937 och 2951. Regeringen börunderrättas om det anförda. dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande deregionalpoliliska medlens allmänna Inriktning att med bifall till motion 1984/85; 2943 yrkande 4 i motsvarande del, med anledning av propositionen i motsvarande del samt med avslag på motionerna 1984/85:2123 i motsvarande del, 1984/85:2937 yrkande 1 i motsvarande del och 1984/85:2951 yrkande I i motsvarande del som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. Åtgärder för att underlätta rekryteringen avkvalificerad arbetskraft (mom. 13) () och i (c)anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 43 som börjar "Utskottet tar" och slutar " vissavillkor" bort ha följande lydelse; Ett särskilt problem när det gäller att uppnå en bättreutveckling i stödområdena är svårigheterna att rekrytera kvalificeradarbetskraft. Vissa åtgärder för atl underlätta sådan rekrytering har vidtagitspå det arbetsmarknadspolitiska området. De framstår emellertid nu somotillräckliga. Särskilt svåra rekryteringsproblem, alternativt kostnadsökning,för företagen uppstår när medföljande make/maka inte kan beredas arbete i denberörda regionen. Som anförs i motion 2915 bör därför en utredning tillkallasför att se över arbetsmarknads- och andra regler som utgör hinder i sammanhanget.Övriga upptagna motioner avstyrks. dels alt utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffande åtgärder föratt underlätta rekiyteringen av kvalifi cerad arbetskraft altriksdagen med bifall till motion 1984/85:2915 yrkande 2 samt med avslag påmotionerna 1984/85:2930, 1984/85:2933, 1984/85: 2934 och 1984/85:2966 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottel anfört. Plan för utveckling av (mom.16) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 45 börjar "När det" och på s. 46 slutar "detanförda" bort ha följande lydelse: AU 1984/85:13 163 Utskottet instämmer i yrkandet i motion 1453 att ensärskild utvecklingsplan bör utformas för det gränsområde mellan ochNorge som benämns . Eftersom i motionen aktualiserade åtgärderligger inom såväl statligt som kommuhalt ansvarsområde i de båda länderna kanden efterfrågade planen inte åstadkommas genom samverkan enbart inom denberörda regionen. Regeringen bör därför inom verka föratt en plan upprättas enligt de intentioner som läggs fram i motion 1453. Dettabör regeringen undertättas om. dels att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse: 16. beträffande p/fl/7/ö/- utveckling av aU med bifalltill motion 1984/85: 1453 som sin mening ger regeringen tiil känna vadutskottet anfört. 14.Den ofTentiiga sektorns roll för sysselsättningen (mom. 18) Lars-OveHagberg (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 49som börjar "Utskottet drar" och slutar "aktuell del" bortha följande lydelse: Samhällssektornhar, som anförs i vpk:s partimotion 2943, en mycket tungt vägande roll iskogslänens utveckling, i lika män för att skapa arbete som för att kvalitativt- infrastrukturetlt - skapa en allsidig ekonomisk och social miljö. Dennabetydelse kan väntas öka i och med alt en försvagning av konjunktureninträffar. Attangripa de regionala problemen förutsätter vidgat utrymme för samhällssektorn.Detta nödvändiggör eri viss förskjutning i den ekonomiska politikensinriktning, eftersom denna är knuten kring en åtstramning på den offentligasidan med motivet att bl. a. öka exporten. Om balansen i utrikesaffärerna ihögre grad än nu kunde försvaras med produktivitetshöjande tekniska ochorganisatoriska åtgärder, skulle gynnsamma kostnadsrelationer kunnaupprätthållas utan att den offentliga sektorn hölls tillbaka så hårt som . Dedelvis mycket omfattande fördelar exportindustrin kunnat inkassera skulledärmed till viss del också kunna överföras till samhällssektorn. Detta skulle -till skillnad från vad en ökad privatkonsumtion medför - ha en positiv verkanpå utrikesbalansen. Samhälleliga investeringar och samhällelig konsumtionspelar därtill en viktig roll som marknad för annan regionalt orienteradproduktion och serviceverksamhet. Elt vidgat utrymme för samhällssektorn ärsåledes en viktig form av allmänt verkande regionalpolitik, som överförresurser till de eftersatta regionerna utan särskilda administrativastyråtgärder. Särskiltframträdande regionalpolitisk betydelse har tre avsnitt inom samhällssektorn:utbildningen, transporterna och hälsovård-socialtjänst. Utskottel återkommertill utbildningsfrågorna i det följande. AU1984/85:13 164 På transportområdet framstår järnvägsväsendet som det utan jämförelse viktigaste och mest framtidsbetonadetransportmedlet. De kortsiktiga besparingskrav som gör sig starkt gällandeinom SJ är därför både direkt och indirekt skadliga ur trafik- ochregionalpolitisk synvinkel. Det är nödvändigt - och för skogslänen i särskildgrad - att komma ifrån den snäva och alltför sektoriellt orienterade typ avlönsamhetssyn som hämmar järnvägens utveckling. Transporter bör ses urett externekono-miskt perspektiv - ett högklassigt och lättillgängligtjärnvägssystem utgör därför en tillgång för hela ekonomin. Hälsovård och socialtjänst är tungt vägande inslag i dentotala samhälls-miljön. Hälsovårdsresurserna är i vissa avseenden mycket ojämntfördelade, till stark nackdel för skogslän och glesbygd. I samband med att dennya allmänläkarutbildningen får fullt genomslag måste detta resultera i engenerösare politik gentemot landstingen och i försök att fördelaläkartill-gången rättvisare. Det anförda som bör ges regeringen till känna innebär attutskottet tillstyrker motion 2943 i refererad del. dels att utskottets hemställanunder 18 bort ha följande lydelse: 18. beträffande den offentliga sektorns rollför sysselsättningen att med bifall till motion 1984/85; 2943yrkandena 6 och 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottelanfört. Den offentliga sektorns roll för sysselsättningen(mom. 18 motiveringen) , ,och (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 49 som börjar "Utskottet drar" och slutar"aktuell del" bort ha följande lydelse: Den offentliga sektorn har spelat stor roll försysselsättningsutvecklingen inom bl. a. stödområdena, vilket ger anledninglill oro för framtiden. Genom denna utveckling har vissa regioner blivitalltför ensidigt beroende av utvecklingen inom denna sektor. När nu dennatillväxt upphör kommer sannolikt samma slag av strukturproblem att uppstå som it. ex. ensidiga industriorter. Utskottet är därför övertygat om att en politiki enlighet med moderata samlingspartiets kommittémotion 2951, som syftat tillalt stimulera den privata sektorn och hålla tillbaka den offentliga, är tillfördel för alla regioner. En allmänt näringslivsvänlig politik kommer attstimulera uppkomsten av en mångfald av företag inom såväl industri som privatatjänster, vilken kommer att göra det möjligt att avveckla det ensidigaberoende av sysselsättning inom den offentliga sektorn som förekommer påsina håll. Motion 2943 som förordar en kraftig stimulans av denna sektoravstyrks. AU1984/85:13 165 Telekommunikationernas roll i regionalpolitiken(mom. 19) (), () och i (c) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 50 börjar "Utskottet vill" och på s. 51 slutar"av utskottet" bort ha följande lydelse: Bra och billiga kommunikationer är en viktig förutsättningför expansion av näringslivet. För att åstadkomma "ett rundareSverige" är det därför angeläget att inte bara förutsättningarna fördirekta personkontakter förbättras utan även förutsättningarna förpersonkontakter via telefon. Förslag härom läggs fram i motionerna 2915 och2937 vilka tillstyrks av utskottet. I sammanhanget anförs att datateknikens tillgänglighet somregionalpolitiskt instrument avgörs av två faktorer: tillgång till ledningaroch kostnaderna för att utnyttja dessa. Utskottet vill här klargöra attriksdagen bör fatta beslut innebärande ett direkt åläggande för atti dessa frågor underordna sig regionalpolitiska mål. Exempelvis bör enenhetstaxa för hela landet tillämpas för datakommunikationstjänster. Fränregionalpolitiska utgångspunkter kan det finnas skäl att i vissa regionertillämpa 0-taxa, vilket i viss mån nu införs i malmfältskommunerna iNorrbottens län. Men det är också viktigt att de investeringar som görs föratt klara överföringen av de stora datamängder som är aktuella inte gynnar storstadsområdenapå bekostnad av andra delar av landet. Annars finns risk att företag som harbehov av väl utvecklad datakommunikation tvingas till storstadsområdena. Detanförda bör ges regeringen till känna. Motion 2955 avstyrks. dels att utskottets hemställanunder 19 bort ha följande lydelse; 19. beträffande telekommunikationernas rolli regionalpolitiken att med bifall till motionerna 1984/85:2915yrkande 3 och 1984/85:2937 yrkande 5 samt med avslag på motion1984/85:2955 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Telekommunikationernas roll i regionalpolitiken(mom. 19 motive ringen) , ,och (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 50 börjar "Utskottet vill" och på s. 51 slutar"av utskottet" bort ha följande lydelse: Den nya tele- och datatekniken har skapat möjligheter attsnabbt överföra stora mängder information över långa avstånd. Tillgångtill goda tele- och dataförbindelser är ofta en väsentlig lokalise- AU 1984/85:13 166 ringsfaktor.Trots gjorda försök alt göra "rundare" i teletaxehänseendekan kostnaderna för bl. a. dalakommunikation över telenätet framstå sombesvärande höga för trafik till och från perifera regioner jämfört med trafikinom mer centralt belägna områden. Ur regionalpolitisk synvinkel är det därförav intresse att göra data- och telekommunikation tillgänglig till en rimligkostnad även i sådana regioner. Ett första försök görs nu med taxereduktion fördatakommunikation med abonnenter i malmfältskommunerna. Med hänsyn till detanförda bör motionerna 2915, 2937 och 2955 i aktuella delar ansestillgodosedda. 18.Fortsatt arbete med omlokalisering av statlig verksamhet (mom. 23) () och i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 53som börjar "1 fråga" och slutar "någon åtgärd" bort haföljande lydelse; Detkan först konstateras att några verkliga försök att omlokalisera statligverksamhet inte har skett . Som framhålls i motion 3159 ärdetta uppseendeväckande med hänsyn till de kraftfulla uttalanden som gjordes ien socialdemokratisk partimotion . I den sistnämnda motionenunderströks att den statliga förvaltningen är ojämnt fördelad i landet med enkoncentration till och att en fortlöpande prövning bör ske avlokaliseringen i samband med större omorganisationer och när nya myndigheterinrättas. Särskilt viktigt är det att pröva lokaliseringen av smärrenytillkommande nämnder o. d. som kan väntas växa. Ofta gör man felbedömningenatt låta dessa smärre organisationer - vänligen i kommittéform - fritt väljalokalisering, dvs. När verksamheten vuxit ochstabiliserats så all en mer permanent organisation skall inrättas blir enomlokalisering i allmänhet inte möjlig. Motbakgrund av det mycket svaga resultatet av regionalpolitiken på delta områdefinns det anledning att förstärka ansträngningarna. Del bör påpekas att även s.k. ny verksamhet givetvis alltid är en avknoppning eller utvidgning av tidigarebefintlig verksamhet. Ny .verksamhet uppstår inte ur något vakuum. Krav bördärför ställas på statliga myndigheter som planerar expansion och utvidgningav nya uppgifter att de omlokaliserar den nya verksamheten eller delar av dentidigare i motsvarande omfattning. Medtanke på de hinder i form av fördyrade kostnader och effektivitetsminskningarsom brukar anföras som skäl mot utlokalisering skulle ett sådant krav samtidigtkunna innebära en hämsko på den offentliga sektorns och byråkratins tillväxt.Det skulle då sannolikt inte bli lika intressant för statliga myndigheter attställa krav på nya resurser med tanke på deras negativa inställning tilllokalisering av verksamhet utanför Stock- AU1984/85:13 167 Regeringen bör underrättas om det anförda.Motionerna 2652 och 3159 tillstyrks. Motion 2954 får anses tillgodosedd med detanförda. dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse: 23. beträffande/b;7ia// arbete medomlokalisering av statlig verksamhet attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85: 2652 och 1984/85: 3159 yrkande 2samt med anledning av motion 1984/85:2954 yrkande 1 i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Lokalisering av statlig verksamhet till Bergslagen m.m. (mom. 26, 35, 36 och 37) (vpk) anser dels alt den del av utskottetsyttrande på s. 55 som böljar "Utskottel är" och slutar "aktuellayrkanden" bort ha följande lydelse: Den prioritering som utskottet har gjort när det gällerlokalisering av stadig verksamhet bör ligga fast. Utskottel vill dock isammanhanget ge sitt Förord för etableringar även i Bergslagslänen. Dettabetyder att motioner som rör lokalisering till , ochVästmanlands län omfattas av utskottets uttalande. Utskottet tillstyrker motdenna bakgrund de aktuella yrkandena i motionerna 546, 1104, 1443, 2119, 2660,2744, 2920. och 2924. Övriga i sammanhanget berörda motioner avstyrks. dels att utskottets hemställanunder 26, 35, 36 och 37 bort ha följande lydelse: 26. beträffande lokalisering avstatlig verksamhet till Bergslagen att med bifall till motionerna1984/85:546 i motsvarande del, 1984/85:1443 i motsvarande del och 1984/85:2924i motsvarande del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottelanfört, 35. beträffande lokalisering av statligverksamhet till att med bifall till motionerna 1984/85:1104 i motsvarande del och 1984/85:2920 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 36. beträffande lokalisering av statligverksamhet liU attriksdagen med bifall till motion 1984/85: 2119 i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 37. beträffande lokaliseringav statlig verksamhet lill att med bifall till motionerna 1984/85:2660 i motsvaran de del och 1984/85:2744 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. AU1984/85:13 168 Löntagarfonderna i regionalpolitiken (mom. 40) (vpk) anser dels atl den del av utskottetsyttrande på s. 56 som börjar "Utskottet avgav" och slutar "delaravslås" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör löntagarfonderna ingå i enpolitik som syftar till att upphäva skillnaderna mellan landets olika regioneroch som bryter den koloniala karaktär ekonomin fått i de s. k. skogslänen.Fonderna skall också kunna sättas in för all rehabilitera och utvecklakrisdrabbade industrier samt i förekommande fall investera i nya orter, när degamla industrierna faller. Det är enligt utskottet mening, som också framförsi motion 2943, både en logisk och demokratiskt tilltalande linje alt fonderna medvetetengageras i de regionala ekonomiernas uppbyggnad och omformning. Detta är ocksåetl sätt atl ge fonderna en förankring i opinionen som de svårligen kan få omde enbart utvecklas till placeringsinstitut. Vidare kan fondernas engagemangockså bidra lill alt minska det beroende av de stora privatföretagen och avekonomiska maktcenira ulan-för de egna regionerna som utgör en traditionellbelastning i skogslänens situation. Det är därför, som anförs i motion 2942,särskilt viktigt att de nödvändiga formerna skapas för att norra löntagarfondenskall få en aktiv roll för en utveckling av Norrlandslånens näringsliv. Medbifall till motionerna 2942 och 2943 bör vad utskoUet nu anfört ges regeringentill känna. dels atl utskottets hemställanunder 40 bort ha följande lydelse: beträffande löntagarfonderna iregionalpolitiken att med bifall till motionerna 1984/85: 2942 imotsvarande del och 1984/85:2943 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskoitet anfört. Löntagarfonderna i regionalpolitiken (mom. 40 motiveringen) (), (), (), (), (), HåkanStjernlöf (m) och i (c) anser att den del avutskottets yttrande på s. 56 som börjar "Utskottet avgav" och slutar"delar avslås" bort ha följande lydelse: Som utskottet tidigare vid upprepade tillfällen framhållitmed anledning av motioner från moderata samlingspartiet, ochfolkpartiet har löntagarfonderna en ogynnsam effekt på sysselsättningen, vilketkommer att få negativa regionala följder. Vissa regioner kommer att få avståkapital därför att de har många småförelag som saknar förutsättningar att bliplaceringsobjekt eller saknar större företag som. ger tillräckligt högavkastning. Det är vidare enligt utskottets mening ofrånkomligt all den höjdaarbetsgivaravgiften innebär en kostnadsökning för koinmunerna och AU1984/85:13 169 att fonderna sammantaget leder till ett minskatskatteunderlag. Mot bakgrund av vad utskottet anfört bör motionerna 2942 och2943 i motsvarande delar avslås. Teknik- och kunskapsspridning (mom. 41) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 59 som börjar "vill" ochslutar "delar avslås" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motion 2943 att detvisserligen finns goda skäl att som i propositionen ta uppteknikspridningsfrågor men att det i ett mer långsiktigt perspektiv ärnödvändigt att se regionalpolitik och teknologi i ett något allsidigare ljus.Speciellt data- och elektronikområdet bär pä tendenser som kan bli negativa urregionalpolitisk synvinkel och leda till skärpta regionala skillnader eftersomcentraliseringstendenserna är starka både i fråga om tillverkning ochprogramkompetens. För att motverka detta bör den tekniska utbildningen ges enrörlig och självständig karaktär som möjliggör en anknytning till regionernasegna villkor och krav. Detta kan i sin tur understödja en teknikutveckling idelvis ny riktning. Vidare anser utskottet att de fackliga organisationernasinflytande på teknikutvecklingen inom industri, administration och vård ärsärskilt betydelsefullt. Vad utskottet anfört med anledning av motion 2943 irefererad del bör ges regeringen till känna. Motionerna 2917 och 2951 iaktuella delar bör avslås. dels att utskottets hemställanunder 41 bort ha följande lydelse: 41. beträffande teknik- ochkunskapsspridning attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2943 yrkande 7, med anledning avpropositionen i motsvarande del samt med avslag på motionerna 1984/85:2917 imotsvarande del, 1984/85:2951 yrkande 2 och 1984/ 85:2954 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. ' Åtgärder för sågverks- ochträförädlingsföretagen i stödområdena (mom. 42) () och i (c)anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 60 som börjar "anser" ochslutar "2915 avslås" bort ha följande lydelse: I likhet med motion 2915 anser arbetsmarknadsutskottet -som också den regionalpolitiska utredningen föreslagit - att 10 milj. kr.avsätts under nästa budgetår och ytterligare 10 milj. kr. under vart och ett avde två kommande budgetåren för att stimulera produktutveckling och vidareför- AU1984/85:13 170 hos sågverks- och träförädlingsföretagen istödområdena. Bakgrunden härtill är att större delen av de sågade trävarornalevereras i oförädlat skick trots att de är utomordentligt väl lämpade förvidareförädling på platsen. Det ligger menar utskottet i både skogslänens ochlandets intresse att dessa värdefulla råvarutillgångar utnyttjas för altåstadkomma ökad sysselsättning och högre produktvärden. Trätekniskt centrum harefter samråd med intressenter i de fyra nordligaste länen utarbetat ett programförslagtill insatser för atl främja utvecklingen inom den trämekaniska industrin.Dessa åtgärder menar utskottet skulle utgöra en effektiv form avregionalpolitiskt stöd, varför ett särskilt anslag på sätt utskottet ovanförordat bör anvisas för ifrågavarande ändamål. Med tillstyrkan av motion 2915i motsvarande del och med anledning av motionerna 2931, 2949 och 2957 bör dettages regeringen till känna dels all ulskoltels hemställan under 42 bort ha följandelydelse: 42. beträffande åtgärder försågverks- och träförädlingsföretagen i stödområdena attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2915 yrkande 5 samt med anledning avmotionerna 1984/85:2931, 1984/85:2949 och 1984/85:2957 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Insatser för forskning och utveckling inom Umeåhögskoleregion (mom. () och i (c)anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 62 som börjar "som" ochslutar "högskoleregion" bort ha följande lydelse: I likhet med motion 2915 anser utskottet atl den nyateknik som bryter igenom i sig rymmer utomordentligaförutsättningar för decentralisering och en bättre regional balans.' Emellertidfungerar den som en "sockerbil" till vilken kreativa människor ochnya aktiviteter dras. Därför är den koncentration av teknikutveckling tillstorstadsområdena som sker allvarlig ur regionalpolitisk synpunkt. Ipropositionen föreslås nödvändiga och viktiga insatser för teknikutvecklinginom högskoleregion som ulskottet ser positivt på. Emellertid måsteenligt utskottets mening redan nu markeras att den fyraårsram som föreslåsockså skall ha en fortsättning, eftersom det inte är möjligt att därefterinordna verksamheten i de ordinarie anslagen. Vad utskottet nu anfört medtillstyrkan av motion 2915 i motsvarande del bör ges regeringen till känna.Motionerna 2914, 2922 och 2966 i aktuella delar avstyrks. AU1984/85:13 171 dels att utskottets hemställan under 43 bort ha följandelydelse: 43. beträffande insatser förforskning och utveckling inom högskoleregion attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2915 yrkande 16, med anledning avpropositionen i motsvarande del samt med avslag på motionerna 1984/85:2914,1984/85: 2922 och 1984/85:2966 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskoitet anfört. Forskning och utveckling i allmänhet (mom. 44) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 62 som börjar "Av samma" och slutar "motsvarandedelar" bort ha följande lydelse: UtskoUet anser i likhet med motion 2942 att detvisserligen är positivt att ytterligare medel tillförs högskoleregion menatt detta måste ses som ett första steg i en fortsatt utbyggnad av den högreutbildningen och forskningen i regionen. Då det gäller forskning och utvecklingmåste det påpekas att industrin satsar mindre på detta i övre än iresten av landet. Det är angeläget att denna bild förändras. För att utvecklanäringslivet i och övriga Norrlandslän måste industrinsforsknings-och utvecklingsverksamhet inriktas mot en mera differentieradindustristruktur. Enligt utskottets mening måste därför frågan om industrinsforsknings- och utvecklingsverksamhet i Norriandslänen omgående utredas ochlämpliga åtgärder vidtas. Vad utskoitet nu anfört med tillstyrkan av motion2942 i aktuell del bör ges regeringen till känna. Motion 2954 i motsvarande delfår anses vara tillgodosedd och.behöver inte medföra någon ytterligare åtgärd.