bet · G801BoU13 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 förlängningen kommer regeringens förslag attinnebära en sektorisering av bostadsmarknaden för de unga som inte böraccepteras. 1 reservation 2 till nu föreliggande betänkande har översiktligtredovisats hur ytterligare överväganden m. m. bör utformas beträffande bostäderåt unga. Utskottet anser att genom en anslutning till de ovannämndamotionerna som sin mening bör ge regeringen till känna vad nu anförts om attnågon försöksverksamhet rörande bostäder åt unga med den inriktning somförordats i budgetpropositionen inte bör komma till stånd. delsutskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande försöksverksamhet rörande bostäderåt unga att med anledning av motionerna 1984/85:2139 yrkande 1, 2152yrkande 4 samt 2801 yrkande 20 samtliga yrkanden såvitt nu är i fråga som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 4.Ett socialt inriktat boende (mom. 3) ToreClaeson (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 19börjar "Utskottet har" och på s. 20 slutar "avstyrksdärför" bort lyda: reservation (vpk) till betänkandet BoU 1983/84:23 om ett socialt inriktatboende anfördes bl. Det av antagnabostadsförbättringsprogrammet är inriktat på tekniska åtgärder som i och försig är nödvändiga. För att programmet skall leda till en i vid mening socialbostadsförnyelse måste det emellertid, i enlighet med vad vänsterpartietkommunisterna förordar i sin partimotion 2009, kompletteras med åtgärder somutgår från vardagslivets villkor. Människorslevnadsvillkor har förändrats på ett mycket påtagligt sätt.Hushållen har minskat i storlek och det sociala kontaktnätet har härigenom intesällan blivit mindre. Det förhållandet att människor i ökad utsträckning leverensamma eller i par innebär att en rad mänskliga behov kantillgodoses inom hushållet. Kontakten med andra människor i bostadsområdet ochi arbetet blir därmed allt viktigare. BoU 1984/85:13 61 riskerarpensionärshushållen en social isolering som har sin grund i bostädernas ochbostadsområdenas utformning. Även barnfamiljerna är i detta avseende i ettsärskilt utsatt läge. Dehittillsvarande planeringsmodellerna som utgått från arbetslivets ochnäringslivets behov måste därför ersättas av nya modeller som sättervardagslivets villkor i centrum. Planeringens effekter på vardagslivet får intelängre betraktas som ett privat problem, som var och en skall lösa själv. Istället måste former utvecklas så att människor gemensamt skall kunna ta ansvarför olika uppgifter. Ett viktigt steg i denna utveckling är att verka för ettsocialt inriktat boende. 1ett samhälle som alltmer utmärks av privatisering och individualism måste detgemensamma det kollektiva utgöra en motvikt. Ett led i dessa strävanden äratt utveckla alternativa boendeformer. Olika typer av kollektivt boende måstedärför stödjas och stimuleras. Detta gäller inom såväl nyproduktionen som detbefintliga bostadsbeståndet. Som en utgångspunkt för detta arbete bör bl. a.kommunerna inom ramen för de kommunala bostadsförsörjningsprogrammen redovisaplaner på experiment med socialt boende. Densociala bostadsförnyelsen måste dessutom innefatta åtgärder som stärkersamverkan i boendet. Det gäller bl. a. gemensamhetslokaler och andra gemensammaanläggningar som de boende har ett eget ansvar för och boendeinflytande på allanivåer. Ettgenomförande av de ovan angivna åtgärderna för att åstadkomma ett nytt socialtinriktat boende fordrar insatser från samhället. Dessa insatser måste bl. a.innefatta redovisning av förebilder och exempel som kan ge inspiration tillutveckling av det egna boendet och satsning på experiment med nya boendeformervid både ny- och ombyggnad. Vad i denna reservation anfördes äger alltjämtgiltighet. Utskottet, som delar vad i reservationen framförts, anser attriksdagen med anslutning till den under allmänna motionstiden väcktamotionen 2680 (vpk) yrkandena I och 3 som sin mening bör ge regeringen tillkänna vad nu anförts. 3. beträffande ett socialt inriktat boende attriksdagen med anledning av motion 1984/85:2680 yrkandena I och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 5.Planeringen av bostadsbyggandet i ToreClaeson (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 20 sombörjar "Av vad" och slutar "av bostadsbyggandet" bort lyda: Somframgår av motion 2207 (vpk) är den regionala obalansen svår iStockholmsområdet. I motionen görs en omfattande genomgång av frågan. Utskottet,som hänvisar till vad där anförts, behandlar i nu föreliggande betänkandebostadsbyggandet i . Som framgår av motionen har vissa avregionens kommuner i betydligt högre grad än andra BoU 1984/85:13 62 deltagiti bostadsbyggandet när det gäller att förverkliga det s. k. miljonprogrammet.Denna skillnad beträffande det kommunala engagemanget har i sin tur inneburitstora regionala olikheter i skattebelastning och skattekraft. Ojämlikheten iboendet accentueras dessutom av att de som bor i småhus gynnats och gynnas avförmånliga avdragsregler. Tilldetta skall läggas att näringslivet på olika sätt understött segregationspolitiken.De mest attraktiva arbetsplatserna har placerats i socialt attraktiva områdenoftast norr om . Beträffandeansvaret för bostadspolitiken i bör en omfördelning i förstahand mellan kommuner och landsting övervägas grundligt. Ovanhar redovisats den nuvarande ordningen. bör enligt utskottetsuppfattning ansvara för den översiktliga planeringen av bostadsbyggandet medankommunerna liksom bör ta ansvaret för genomförandet. Det börockså övervägas om inte skall ges möjligheter att tillgripasanktioner mot en kommun som vägrar att följa det regionalabostadsbyggnadsprogrammet. Vadnu anförts om överväganden avseende beslutsformerna beträffandebostadsbyggandets planering i bör med anledning avmotion 2207 (vpk) som sin mening ge regeringen till känna. delsutskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande planeringen av bostadsbyggandet iStockholms län att med anledning av motion 1984/85:2207 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. 6.Ett nytt system för finansiering av bostadslån (), (), (), (), (), () ochErik () anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 21börjar "Med anledning" och på s. 22 slutar "2801 (fp) yrkande8" bort lyda: Somtidigare föreslagits bl. a. i motioner m, c och fp finns starka skäl som talarför att bostadslångivningen lyfts ut ur statsbudgeten och att ett kreditsystem,administrerat av bottenlåneinstituten stadshypotekskassan, och införs. Riksdagenhar beslutat att bostadslångivningen i allt väsentligt skall finansieras påkreditmarknaden. Däremot har, som framgått ovan, tidigare avvisatförslag om införande av ett kreditgarantisystem för den del avbostadslångivningen i en fastighet som utgörs av statligt bostadslån. Detfinns emellertid så stora fördelar förknippade med ett kreditgarantisystemadministrerat av bottenlåneinstituten att ett sådant BoU 1984/85:13 63 Av bostadslånekommitténs betänkande, som avgavs i december år1981, framgår att det är möjligt och enligt utskottets uppfattning ocksålämpligt att inom ramen för ett kreditgarantisystem föra över de statligabostadslänen till bottenlåneinstituten. Det finns sålunda uppenbara fördelarmed en sådan ordning. Somtidigare anförts är det såväl ur låntagarens som ur långivarens synvinkel enfördel om topp- och bottenfinansieringen kan ligga hos samma institut. Det börsärskilt noteras att bostadsinstituten tillagts uppgiften att för vissaändamål lämna oprioriterade lån; lån som ligger ovanför det statligabostadslänet. Inom ramen för ett kreditgarantisystem skulle avsevärda förenklingarvara att vinna jämfört med den nuvarande ordningen eller jämfört med detsystem som beslöt om . Det bör dessutom tilläggas atttilläggsbelåningen av det existerande fastighetsbeståndet kan väntas bli enviktig del avseende bostadssektorns finansiering. Det kan vidare med foghävdas att bottenlåneinstituten har nödvändig kapacitet att administrera ettkreditgarantisystem. är ju bottenlåneinstituten långivare i principtill alla som får statliga bostadslån. Detfinns sålunda goda motiv för uppfattningen att det statliga kreditaktiebolagetsom givits uppgiften att låna upp de medel som behövs för den statligabostadslångivningen skall avskaffas. Ordningen med ett kreditgarantisystem,som utskottet sålunda förordar, innebär att kreditaktiebolagets uppgift bliröverflödig. Vadnu anförts om bostadsbyggandets finansiering och om avskaffande av detovannämnda kreditaktiebolaget bör med anledning avmotionerna2246(c)yrkande 1,2707(m)yrkandena l3och I4och2801 (fp) yrkande 8 somsin mening ge regeringen till känna. Kreditaktiebolaget bör avskaffas redan fr.o. m. den . Utskottet förutsätter att regeringen i samband medavvecklingen vidtar sädana åtgärder att säkerheten för de obligationer bolagetemitterat inte försämras. delsutskottet under 5 bort hemställa 5. beträffande ett nytt system för finansiering avbostadslån att med anledning av motionerna 1984/85:2246 yrkande I,2707 yrkandena 13 och 14 samt 2801 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. 7.Statlig totalfinansiering (mom. 6, motiveringen) , , , , , och (allas) anser att den del av utskottets betänkande på s. 22 som börjar "" och slutar "hänvisning härtill" bort lyda: Utskottetavstyrker motion 470 (vpk) yrkande 4 med hänvisning till tidigareställningstagande (BoU 1983/84:28). BoU 1984/85:13 64 8.Statlig totalfinansiering (mom. 6) ToreClaeson (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 22 sombörjar "Vad i" och slutar "hänvisning härtill" bort lyda: Utskottetdelar motionärernas uppfattning om att förslag om statlig totalfinansieringsnarast bör föreläggas . Utskottet vill erinra om att riksdagentidigare (CU 1971:12 s. 53 och CU 1972:9 s. 15 - 16) godkänt uttalanden om attfördelarna med en statlig totalfinansiering "är så påtagliga att de böravstås endast av mycket tungt vägande skäl". Detfinns grundad anledning för att förorda att regeringen tar ansvar föratt en översyn görs varvid bör övervägas såväl s. k. fullständig finansieringdvs. samordning av bottenlån och bostadslån som s. k. integrerad finansieringdvs. samordning av byggnadskrediter och fastighetslån. Upplåningeni en ordning med statlig totalfinansiering bör anförtros StatensBostadsfinansieringsaktiebolag medan bostadsverket bör svara för utlåningen ochde övriga funktioner som verket har . nu med anledning av motion 470 (vpk) yrkande 4 anfört om övervägandenom statlig totalfinansiering bör som sin mening ge regeringen tillkänna. delsutskottet under 6 bort hemställa 6. beträffande statlig totalfinansiering attriksdagen med bifall till motion 1984/85:470 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 9.Utvärdering av bostadsförsörjningslagen (mom. 7) , , ochErik (alla m) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 22 sombörjar "Lagen ändrades" och slutar "yrkande 10 avstyrks"bort lyda: Bostadsförsörjningslagenbör ses över. Lagen är främst avpassad för en helt annan planeringssituation änden som råder och som på goda grunder kan antas komma att bestå underöverblickbar framtid. Bostadsbyggandets omfattning och inriktning är i daghelt annorlunda .. Nyproduktionen av bostäder minskar.Ombyggnadsverksamheten och förvaltningen av våra bostäder intar en meraframskjuten roll . Bostadsförsörjningslagen har dåligt anpassatstill denna förändrade situation. Den bör därför ses över. I motion 2707 (m)yrkande 10 föreslås att en översyn görs. bör med bifall till dettayrkande som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om enöversyn. BoU1984/85:13 65 dels utskottet under 7 bort hemställa 7. beträffande utvärdering avbostadsförsörjningslagen att riksda gen med bifall till motion 1984/85:2707 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Lånebestämmelsernas detaljeringsgrad (mom. 8) (), (), (), (), (), KerstinEkman (fp) och () anser att delsden del av utskottetsbetänkande på s, 23 som börjar "Utskottet har" och slutar "ifråga" bort lyda: Utskottet har ovan anslutit sig till motionsförslag av m,c och fp om att bostadslängivningen inom ramen för ett kreditgarantisystem börföras över till bottenlåneinstituten. a. i samband härmed finns möjligheteratt minska detaljeringsgraden i lånebestämmelserna. Det är allmänt känt attbostadsfinansieringssystemet är så omfattande och svåröverskådligt att det ärpraktiskt taget omöjligt för den enskilde att på egen hand kunna tolkabestämmelserna. Lånebestämmelsernas detaljeringsgrad kan också göras mindreomfattande genom att vissa av de byggnormer som styr byggandet inte skallutgöra bindande föreskrifter. Genomförda projekt med s. "normfritt" byggande visar dessutom att det är möjligt att pressabyggkostnaderna i inte ringa omfattning. Sammanfattningsvis kan anföras att såväl denbostadsadministrativa förvaltningsapparaten som tillämpningen avfinansieringsbestämmelserna medför stora kostnader. En skyndsam översyn avregelsystemet pä bostadsområdet bör göras. bör med anledning av motionerna 2246 (c) yrkande3 och 2801 (fp) yrkande 10 det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. dels utskottet under 8 bort hemställa 8. beträffande lånebestämmelsernasdetaljeringsgrad att med anledning av motionerna 1984/85:2246 yrkande 3 och 2801 yrkande 10 det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Förtida inlösen av mindre lån (mom. 9) (), (), (), (), (), KerstinEkman (fp) och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 23 som börjar "Enligt vad" och slutar"förordade tillkännagivandet" bort lyda: 5 1984/85. BoU1984/85:13 66 beslöt som sinmening ge regeringen till känna vad civilutskottet med anledning av motionerfrån förordat om övervägande beträffande förtida inlösen av vissatyper av de statliga lån som administreras av bostadsverket. Vid sin behandlingav ett motsvarande motionsyrkande från strökbostadsutskottet under vikten av att ett förslag utarbetades skyndsamt. Fråganhar även tagits upp i en interpellation . Bostadsministern angav isvaret att regeringen avser vidta åtgärder när redovisatresultatet av ett regeringen givet uppdrag. Detta uppdrag har, som framgåttovan, redovisats till regeringen. Trots att redovisningen lämnats och trots förflutit sedan beslöt anhängiggöra frågan hos regeringen harnågot förslag ännu inte presenterats för . Detta måste betraktas somanmärkningsvärt. bör med anledning av motion 2246 (c) yrkande 2 somsin mening ånyo ge regeringen till känna att förslag om inlösen skyndsamt börföreläggas . dels utskottet under 9 bort hemställa 9. beträffande förtida inlösen ochmindre lån att med anledning av motion 1984/85:2246 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Produktionskostnadsanpassad belåning (mom. 10) , , och (alla m) anser att delsden del av utskottetsbetänkande på s. 24 som börjar "Enligt utskottets" och slutar"2707 (m) yrkande 12" bort lyda: Som angivits i motion 2139 (m) leder metoden medproduktionskostnadsanpassad belåning till ett sämre kostnadsmedvetande iproduktionsledet. Systemet har också resulterat i ökade kostnader. Ettavskaffande av belåningsmetoden fr. o. m. förordas avutskottet. Detta behöver inte innebära ökade boendekostnader då det får ansesfullt möjligt att genom en effektivare produktion och ändrade byggnormerkompensera den nu föreslagna förändringen. Vad nu anförts innebär en anslutningtill motion 2707 (m) yrkande 12. Besparingen av förslaget har av motionärernaberäknats till 100 milj. kr. för nästa budgetår. Anslagsfrågan behandlas nedan. dels utskottet under 10 bort hemställa 10. beträffandeproduktionskostnadsanpassad belåning att med bifall till motion1984/85:2707 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, BoU1984/85:13 67 Avskaffande av markvillkoret (mom. 11) (), (), (), (), (), KerstinEkman (fp) och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 25 som börjar "Utskottet kan" och slutar"yrkande 13 avstyrks" bort lyda: Genom markvillkoret har byggföretag och byggherrarförlorat möjligheten att genom planering av eget markinnehav få fram egnaplan- och projekteringsalternativ. Villkoret har skapat en total kommunalplanhushållning som starkt försämrat möjligheterna för enskilt byggande. Markvillkorethar också temporärt upphävts vid olika tillfällen. Skall smidigheten och anpassningsförmågan ibostadsbyggandet kunna stärkas förutsätter det att enskilda markägare ochbyggnadsföretag ges ökade möjligheter att medverka i byggandet. Vid byggandet i förnyelseområden är det orealistiskt attkommunen först skall lösa in marken för att därefter fördela den efterkommunalt beslut. Detta förfaringssätt endast förlänger och fördyrarbostadsproduktionen utan att några fördelar vinns. Markvillkoret motverkarhärigenom sitt avsedda syfte och bör därmed avskaffas per . anfört bör med anledning av motionerna 2152 (c) yrkande I,2707 (m) yrkande 18, detta yrkande såvitt nu är i fråga och 2801 (fp) yrkande13 som sin mening ge regeringen till känna. rfe/5 utskottet under 11 bort hemställa 11. beträffande avskaffande avmarkvillkoret att med anledning av motionerna 1984/85:2152 yrkande I,2707 yrkande 18 detta yrkande såvitt nu är i fråga och 2801 yrkande 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Avskaffande av konkurrensvillkoret (mom. 12) , , och (alla m) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s, 25 som börjar "Beträffande konkurrensvillkoret" ochslutar "i fråga avstyrks" bort lyda: Utskottet har ovan anslutit sig till motionsförslag m, coch fp om avskaffande av markvillkoret. Vad som härvid anförts bl. a. omeffekterna i form av ett starkt försämrat enskilt byggande och en fördyradbyggnadsproduktion äger giltighet även i vad avser konkurrensvillkoret. Föratt öka flexibiliteten och förbättra produktutvecklingen inom byggsektorn bördärför även konkurrensvillkoret avskaffas fr. o . m. i enlighetmed förslaget i motion 2707 (m) yrkande 18 såvitt nu är i fråga. Vad utskottetanfört bör som sin mening ge regeringen till känna. BoU1984/85:13 68 dels utskottet under 12 bort hemställa 12. beträffande avskaffande avkonkurrensvillkoret att med bifall till motion 1984/85:2707 yrkande18 såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Konstnärlig utsmyckning i bostadsområden (mom.16) , , och (alla m) anser att delsden del av utskottetsbetänkande på s. 28 som börjar "Även om" och slutar "30 juni1985" bort lyda: Vad i motionerna 1477 (s) och 2672 (vpk) föreslagits omhöjning av det maximala lånetillägget till konstnärlig utsmyckning avstyrks.Som framgått ovan finns redan möjligheter att inom ramen för bostadsfinansieringsförordningenfinansiera åtgärder avseende konstnärlig utsmyckning eller gestaltning. Ettriksdagens bifall till motionerna kan beräknas medföra en ökad årlig belastningpå räntebidragsanslaget om ca 1 milj. kr. Utskottet vill inte medverka tillytterligare ökning av räntesubventionerna. Dessa bör tvärtom minskas. Utskottetåterkommer nedan till frågan om räntebidragssystemets utformning. dels utskottet under 16 bort hemställa 16, beträffande konstnärligutsmyckning i bostadsområden att avslår motionerna 1984/85:1477 och2672, Konstnärlig utsmyckning i bostadsområden (mom.16, motiveringen) (), BirgittaHambraeus (c) och () anser att delsden del av utskottetsbetänkande på s. 28 som börjar "Även om" och slutar "30 juni1985" bort lyda: Som framgår av ovanstående framställning harlånemöjligheterna till konstnärlig utsmyckning utnyttjats endast i mindreomfattning . Det finns enligt utskottets mening mot bakgrundhärav anledning att göra en översyn av finansieringsbestämmelserna avseende denkonstnärliga utsmyckningen m. m. i våra bostadsområden. Översynen bör i förstahand syfta till att få ett bättre utnyttjande av befintliga lånemöjligheter. 1sammanhanget bör bl. a. övervägas erforderliga informationsåtgärder. Enhöjning av det s. k. lånetillägget kan utskottet bl. a. av statsfinansiellaskäl inte ställa sig bakom. Vad utskottet med anledning av motionerna 1477 (s) och2762 (vpk) anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. BoU1984/85:13 69 64 § bostadsfinansieringsförordningen (mom. 18) , , och (alla m) anser att delsden del av utskottetsbetänkande på s, 29 som börjar "Enligt utskottets" och slutar"avstyrks sålunda" bort lyda: Som anförs i motion 2669 (m) minskar inte bristen pålägenheter i attraktiva områden genom en utökad förmedlingsrätt. Däremotminskar människors möjligheter att själva lösa sin bostadsfråga. Varkenkommunala eller privata monopol ligger i bostadskonsumenternas intresse.Tvärtom bör eftersträvas en ökad konkurrens som främjar valfriheten.Slutsatsen av ett sådant synsätt på det bostadspolitiska området blir att denkommunala bostadsförmedlingens inflytande skall minska i stället för att öka.Allmännyttiga bostadsföretag skall i större utsträckning själva förmedla sinalägenheter, fastighetsägarna skulle kunna driva egna förmedlingar osv. Vad nu anförts innebär en anslutning till uppfattningen imotionen att det lånevillkor bör upphöra som innebär att kommunalbostadsförmedling kan ställas som villkor för att bostadslån skall beviljaseller få övertas. 64 § i bostadsfinansieringsförordningen bör sålunda upphävas.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 18 bort hemställa 18, beträffande 64 §bostadsfinansieringsförordningen att med bifall till motion1984/85:2669 (m) yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Kommuns ansvar för förlust på bostadslån (mom. 19) och (båda c) anser att delsden del av utskottetsbetänkande på s, 29 som börjar "Utskottet har" och slutar "2152(c) yrkande 10" bort lyda: Den nuvarande ordningen beträffande fördelningen avförluster mellan stat och kommun avseende borgensansvar för lån till småhus börersättas med den ordning som förordas i motion 2152 (c). Utskottet föreslår attborgensåtagandet utformas sä att staten och kommunen svarar för 60 resp. 40 %av den verkliga förlusten pä det statliga bostadslånet. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 19 bort hemställa 19. beträffande kommuns ansvar förförlust på bostadslån att med bifall till motion 1984/85:2152yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. BoU1984/85:13 70 Återinförande av markförvärvs- och tomträttslånen(mom. 21) (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 30 som börjar "Ett återinförande" och slutar"2159 (vpk) avstyrks" bort lyda: kommunisterna har under en lång rad av århävdat att kommunernas möjligheter att bedriva en aktiv markpolitik måsteförbättras. delar denna uppfatttning. En aktiv markpolitikär enligt utskottets mening en förutsättning för att viktiga socialamålsättningar skall kunna uppfyllas vid samhällsbyggandet. Att kommunernaskall ha ett avgörande infiytande över markanvändningen har också många gångerbetonats av såväl regering som riksdag. Genom ett kommunalt markägande ges kommunerna ettavgörande infiytande på bostads- och samhällsbyggandet. Den ekonomiska situationenför många kommuner är emellertid sådan att kommunerna tvingats sälja utkommunal mark och/eller tvingats att avstå från att köpa in mark som skullebehövas för genomförandet av en aktiv markpolitik. Dessa svårigheterhar ytterligare accentuerats genom avvecklingen av markförvärvslånen ochtomträttslånen. Kommunerna måste ges ekonomiska möjligheter att behålla ochöka innehavet av mark. Enligt bostadsutskottets mening skall målet vara att gekommunerna ökade möjligheter att förvärva mark för samhällsbyggande och attupplåta mark med tomträtt. Med hänvisning till det anförda förordar utskottet ienlighet med vad som föreslagits i kommunisternas partimotion2159 att de tidigare markförvärvslånen och tomträttslånen återinförs. Markförvärvslånen bör vara amorteringsfria under fem årför att därefter amorteras . Tomträttslån bör lämnastill kommunerna på.