bet · G801SkU14 · 1984-12-31 00:00:00 — 7. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag som kompenserar den som har längre avdragsgillabilresor mellan arbete och bostad för , bensinskatlehöjningen. 1984/85:126 av m.fl. (m) I motionen yrkas med hänvisning till motion 125 - attriksdagen avslår samtliga förslag till skaltehöjningar i bilaga 1 tillpropositionen. SkU1984/85:14 23 Med anledning av propositionen harskrivelser inkommit från . , Filipslads , Experimental AircraftAssociation, . 1 propositionen föreslås höjningarav bensinskatten, energiskatten på elektrisk kraft och reseskallen. Som enföljd av bensinskatlehöjningen föreslås en höjning av kilometerskalten.Sistnämnda höjning skall träda i kraft , övriga skaltehöjningarredan den 1 december 1984. I parlimoiionerna 126 från (m), 113 från (c) och 118 från(fp), vilka alla innehåller yrkanden om avslag på propositionen i dess helhet,kritiseras allmänt de föreslagna skallehöjningarna, som motionärerna menarkommer all negativt påverka samhällsekonomin genom minskade investeringar inäringslivet, försämrad konkurrenskraft och minskad sysselsättning. Om balanseni samhällsekonomin skall förbättras, krävs enligl motionärernas meningutgiftsminskningar och skattesänkningar i stället för skattehöjningar, ochmotionärerna pekar i sammanhanget särskilt på de höga marginalskatterna. Finansministern framhåller i propositionen att det måsteanses angeläget att nu snabbt vidta åtgärder som begränsar importen, dämpar denförutsedda ökningen av den privata konsumtionen och därigenom bidrar till attminska budgetunderskottet och motverka en försämring av bytesbalansen undernästa år. har i sitt belänkande 1984/85:5 godkänt de riktlinjerför den ekonomiska politiken som förordas i propositionen. Skalteutskotiel delar finansministerns ochfinansulskollels bedömning all del för en förbättring av statens finanser krävsinte bara låga pris- och kostnadsökningar och en god ekonomisk tillväxt ulan inuläget också budgetförstärkningar. Dessa bör - som framhålls i propositionen-lämpligen åstadkommas genom en höjning av vissa punktskatter. Utskottet godtarde i propositionen redovisade skälen för all höjningen bör avse bensin-, el-och reseskallerna. Med det anförda tillstyrker ulskotlel i princippropositionen. I del följande redovisar utskottet de olika förslagen ipropositionen och de i anslutning härtill väckta motionerna. SkU1984/85:14 24 Bensinskatten m. m. På bensin, gasol för motordrift ochmotoralkoholer, dvs. metanol, etanol och högre alkoholer, utgår bensinskall ochallmän energiskalt. På bensin utgår också en särskild avgift enligt en lag omsärskild avgift för oljeprodukter och kol. I en lill skatteutskottet hänvisad proposition(1984/85:64) som kommer all behandlas av utskottet föreslås allmänna energiskatten på bensin och motoralkoholer slopas och altbensinskatten höjs med ett mot energiskatten på dessa produkter svarandebelopp. I fråga om gasol för motordrift slopas enligt samma propositionbensinskatten och höjs energiskatten i motsvarande mån. Förslaget i den nu aktuella propositionen innebär attbensinskatten höjs, på bensin från nuvarande . perliter, på gasol från lill per liter och på metanol, etanol ochhögre motoralkoholer från till per liter. För all inte konkurrensförhållandel mellan olika fordonskall rubbas föreslås alt bensinskatlehöjningen kombineras med en höjning avvägtrafik-skatten på dieseldrivna fordon och deras släpvagnar. Som vid tidigarebensinskatlehöjningar motsvarar de föreslagna höjningarna av kilometerskalleni huvudsak uppräkningen av bensinskallen omräknad lill öre per kilometer. 1fråga om tyngre lastbilar och släpvagnar till dessa samt tyngre bussar, som ihuvudsak används för kollektivtrafik och annan yrkesmässig passagerarbefordran,har höjningarna dock begränsats lill ca hälften av bensinskatlehöjningen. Förutom i parlimoiionerna 126 från (m), 113 från (c) och118 från (fp) yrkas avslag på propositionen i denna del också i motionerna 105av (), 116 av m. fl. (c) och 123 av ElisAndersson m. fl. (c). Motionärerna bakom motionerna 107, m. (m), och 111, (), yrkar avslag på bensinskatlehöjningen och påhöjningen av kilometerskatten för bussar och dieseldrivna personbilar. I(c)-molionen 113 framhålls all man bör skapa reella ekonomiskamöjligheter för utnyttjande av alternativa, miljövänliga drivmedel och att mani sådant syfte bör undanta bränslen producerade på inhemska råvaror frånbeskattning. Med en liknande motivering motsätter sig (vpk) i sin partimolion124 höjningen av skallen på etanol och gasol. Ett i så gott som samtliga motioner återkommande argumentär att höjningen kommer all särskilt hårt drabba boende i glesbygd med oftalånga avstånd från bostad till arbetsplats och serviceinrättningar och utaneller med begränsad tillgång lill reguljär kollektivtrafik. I motion 123 tarman särskilt upp de handikappades problem. Motionärerna menar alt dehandikappade till följd av bensinskatlehöjningen kommer all i ökad omfattninganlita den kommunala färdtjänsten med ökade kostnader för kommunerna som följd. Somframgår av vad utskottet tidigare anfört godtar ulskotlel de skäl av SkU1984/85:14 25 finans- och miljöpolitisk art som finansministern åberopattill stöd för en höjning av bensinskatten. Med hänsyn till att f. n.tillhör de länder som har de lägsla bensinpriserna och den lägsla skatten påbensin kan de föreslagna höjningarna enligl utskottets mening inte ansesoskäliga. Bensinskatlehöjningen bör, om inte konkurrensförhållandet mellanolika fordon skall rubbas, kombineras med en höjning av väglrafikskallen. De i motionerna aktualiserade frågorna avseendeskaltehöjningarnas inverkan på de glesbygdsboendes resekostnader kommerulskotlel alt behandla i närmasl följande avsnitt. Vad särskilt angår dehandikappade vill utskottet erinra om all dessa under vissa förutsättningar ärbefriade från såväl fordonsskatt som bilaccis och att de kan erhålla kontantersättning för viss del av sina bensinkostnader. Med del anförda avstyrker utskottet samtliga demotionsyrkanden som innebär avslag på den föreslagna höjningen av bensin- ochvägtrafikskat-lerna. Vad slutligen angår den av (c) och (vpk) aktualiseradefrågan om skatten på vissa motoralkoholer vill utskottet gärna instämma isyftet med motionerna. För en särbehandling i skattehänseende av bl. a. etanoltalar inte minst miljöpolitiska skäl. Utskottet förutsätter därför altregeringen ingående prövar möjligheterna att skapa reella ekonomiskaförutsättningar för utnyttjande av alternativa drivmedel och frågan omskallefrihet för motoralkoholer producerade av inhemska råvaror. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Meddet anförda anser utskottet sig ha besvarat motionerna 113 och 124 i denna del. Experimental aircraft association (EAA), en ideellförening, som har till ändamål bl. a. att främja intresset för sportflyg,hemställer i skrivelse till utskottet all flygbensin avsedd för flygplan som äräldre än och sådana luftfartyg som av luftfartsverket förklarats varafrån flyghistorisk/flygleknisk synpunkt särskilt intressanta att bevara i luflvärdigtskick undantas från bensinskall. 1 samband med att beslutade upphäva den tidigareskattefriheten för bensin lill flygplan som används för fritidsändamål ellereljest för privat bruk framhöll utskottet all del visserligen inte kunde uteslutasalt vissa tillämpningsproblem kunde uppslå när del gällde att dra gränsenmellan olika användningsområden men att dessa svårigheter inte bordeöverdrivas. Utskottet ansåg i likhet med energiministern all flygbensin lillflygplan som används för fritidsändamål av rättvise- och konlrollmässiga skälborde beskallas. Vad EAA anfört föranleder inte utskottet alt ändra uppfattningi denna fråga. Kompensation för bensinskattehöjningen m. m. Med anledning av en under hösten1979 genomförd bensinskaltehöjning beslutade attbilägare som bodde i kommuner SkU1984/85:14 26 inom stödområde 5 eller 6 (numera A och B) skulle erhållanedsättning av fordonsskallen med . vid uppbörd den 1 juli 1980eller . Kompensationsområdel omfattar 36 kommuner i huvudsakligastNorrlandslänen. I propositionen föreslås alt fordonsskallenedsätlningenhöjs från 120 lill . Kompensationen är enligl propositionenavsedd att säkerställa att den som bor i glesbygd inte får en i förhållandetill andra försämrad situation genom de höjda drivmedelsskalterna. 1 flera motioner kritiseras den föreslagnakompensalionsnivån, som man menar är otillräcklig för att utjämna de ökadebilkostnaderna mellan glesbygd och mera centrala regioner. Sålunda yrkar ArneNygren m. fl. (s) i motion 108 alt nedsättningsbeloppel höjs med ytterligare100 kr. lill , medan (vpk) i motion 124 och enskilda riksdagsmän frånsamma parti med som första namn i motion 120 yrkar altfordonsskallereduk-tionen bestäms till . I sistnämnda båda motioner ställs också krav på attglesbygdsbilisler skall erhålla särskild kompensation för sina resor mellanbostad och arbetsplats. m. fl. (c) slutligen anser attglesbygdsboende i alla delar av bör erhålla kompensation för de höjdadrivmedelsskalterna och hemställer i motion 116 att om den bifallerbensinskatlehöjningen - hos regeringen begär förslag om sådan kompensation iform av vissa avdrag på den slutliga skallen. Avdragen bör enligl motionärernadifferentieras och bestämmas med utgångspunkt i de sträckor den skallskyldigemåste färdas för alt komma lill affärer, servicecentra m. m. Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden förstkonstalera att det torde vara svårt för all inte säga omöjligt alt uppnå etthelt rättvist system för kompensation lill regioner som kräver längrekörsträckor än andra. Kompensationen är inte avsedd att la bort hela effektenav skattehöjningarna för glesbydsborna. Dess syfte är uteslutande altsäkerställa alt höjningarna genomsnittligt sett inte blir större för dem änför andra. Vid bestämmande av kompensationsnivå måste också beaktasalt en höjning av bensinskatten kommer alt leda lill en ökning avavdragsbeloppet för körslräcka som ligger över . Denna ökning kanenligl uppgifter som tillställts utskottet beräknas till per mil vid1986 års taxering. Den i propositionen föreslagna kompensalionsnivån byggerpå en undersökning av regionala skillnader i personbilarnas körsträckor somgenomfördes av statens vägverk. Därvid beräknades all riksgenomsnittetför personbilarnas körsträckor var och all vissa regioner iNorrlands inland hade en medelkörsträcka som låg överriksgenomsnittet. Mot bakgrund av vad nu anförts finns enligl utskottetsmening i och för sig inte anledning anta alt en ökning av bensinskatten med 50öre per liter motiverar en högre kompensation än den i propositionen föreslagna. SkU1984/85:14 27 1980, och skatte- och avgiftsbelastningen på bensin hardärefter vid olika tillfällen höjts med sammanlagt ulan allkompensalionsnivån ändrats. Med hänsyn härtill kan detenligl utskottets mening finnas anledning att räkna upp den i propositionenföreslagna kompensationsnivån för bensinskatlehöjningen med ytterligare 80 kr.lill . Av uppbördslekniska skäl bör kompensationsbeloppel dock vara jämtdelbart med 12, varför utskottet föreslår att fordonsskallenedsätlningenbestäms lill . Detta föranleder en ändring av 12 a § i förslaget lill lagom ändring i vägtrafikskattelagen. Med del anförda anser utskottet sig ha besvarat demotioner som innehåller yrkanden om höjd fordonsskaitenedsättning och omkompensation i form av högre avdrag för bilresor mellan bostad ocharbetsplats. Dessa yrkanden bör således enligl utskottets mening inte föranledanågon åtgärd. Den kompensation för bensinskatlehöjningar i form avdifferentierade avdrag på slutskalten för glesbygdsboende i alla delar avlandet som aktualiserats i motion 116 finner utskottet väl komplicerad. tidigare i annat sammanhang framhållit kan del bli svårt atttillgodose rättvise- och likformighetskrav om en sådan stödform genomförs.Utskottet avstyrker därför även andrahandsyrkandet i motion 116. och i (båda s)lar i motion 122 upp frågan om kompensation till vissa delar av Örnsköldsvikskommun. Bakgrunden till yrkandet i motionen är att 4 församlingar i kommunenefter riksdagsbeslut om fordonsskaitenedsättning, överförts tillstödområde B. Motionärerna begär all bilister inom nämnda församlingar skallerhålla kompensation för bensinskatlehöjningen. Frågan om indelning i stödområden regleras i enregeringsförfallning, medan frågan vilka områden som bör vara berättigade tillkompensation för bensinskaltehöjning bestäms av . Enligt utskottetsmening bör enbart del förhållandel alt en kommun förs över från del yttre lilldel inre stödområdet inte innebära att den automatiskt skall anses tillhörakompensationsområdel. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionen. 1 motion 108 av m. fl. (s) konstateras attprissättningen på bensin alltid missgynnar glesbygdsboende och all den iförening med skallehöjningar skapar ökade konkurrensproblem för företag ochproduktion i skogslänen. Motionärerna anser därför att hosregeringen bör begära en skyndsam kartläggning av bensinprisels variationer ochen prövning av möjligheterna all åstadkomma en regionalt rättvisare prissättningpå bensin. Också m. fl. (vpk) anser att frågan om en utjämningav de regionala prisskillnaderna på olja och bensin bör bli föremål för nyaöverväganden av regeringen och begär i motion 120 att som sin meningger regeringen delta till känna. Utskottet har vid sin återkommande prövning av frågan omen differentierad drivmedelsbeskatlning ullalat all regionala skattelättnaderfrån rent tekniska utgångspunkter endast bör komma i fråga i renaundantagsfall. SkU1984/85:14 28 Flertalet kommuner i inland åtnjuter , förutom lägre fordonsskatt, också lägre elskall. Regionalpolitiska utredningen har i ett i augusti i åravlämnat betänkande (SOU 1984:74) Regional utveckling och mellanregionalutjämning lagt fram förslag lill olika uljämningsålgärder avseende Norrlandsinland. Norrlands kustland och Bergslagen. Förslaget omfattar bl. a. ettpersonlransporlslöd. Vidare har glesbygdsdelegationen likaledes iår lämnat en rapport (Ds 11984:20) med överväganden och förslag tillförbättringar av glesbygdspoliliken. De båda utredningsförslagen är f. n.föremål för remissbehandling. Remisstiden går ut . Med detanförda och i avvaktan på del slutliga resultatet av de båda utredningarnasarbete avstyrker utskottet motionerna 108 och 120 i denna del. I propositionen föreslås all ensärskild skalt las ut för beskattad bensin som finns i lager vidikraftträdandet av bensinskatlehöjningen. Syftet rrred lagerskallen är attförhindra alt återförsäljare på bensin som han förvärvat med den gamla lägreskattesatsen gör en extra vinst med belopp motsvarande skattehöjningen på 50öre per liter. Lagerskatten skall tas ut endast till den del lagret omfattarmer än . Utskottet tillstyrker propositionen i denna del. Underriksdagsbehandlingen har utskottet emellertid uppmärksammals på altlOOOO-lilersregeln kan leda till resultat som från likformighetssynpunkt ärotillfredsställande. Som bestämmelsen är utformad får var och en som ärskattskyldig göra ell avdrag från den lagrade kvantiteten med 10000 liter.Detaljhandeln med drivmedel är organiserad på olika sätt i olika förelag ellerorganisationer. Om verksamheten drivs av flera självständiga förelag får vartoch ell av dem ell avdrag. Om verksamheten i stället drivs av ett förelag elleren organisation med flera olika försäljningsställen får företaget endast göraett avdrag. Denna olikformighet i behandlingen bör enligt utskottets meningundanröjas, lämpligen på det sättet alt den som driver detaljhandel medskallepliktiga varor får göra avdrag med för varje särskiltförsäljningsställe. Utskottets ställningstagande föranleder ett tillägg till 3§ i förslaget lill lag om lagerskatt. I en skrivelse lill utskottetframhåller () all en återförsäljare vidikraftträdandet av bensinskatlehöjningen kan bli tvungen all helt eller delvisförskollera lagerskallen genom upplåning eller annat kapitaltillskott. torde åsyfta är all den vinst återförsäljaren gör på alt efterskallehöjningen kunna la ul ell högre pris genom förslaget kommer att belastasmed lagerskatt, och all detta kommer all försämra hans likviditet och därmedhans möjligheter att komplettera lagret. PRF begär all förslaget om lagerskattomprövas eller alternativt att nivån för skattskyldighetens inträde höjs till20000 liter. SkU1984/85:14 29 Som framgår av vad utskottettidigare anfört tillstyrker utskottet förslaget om en särskild lagerskatt. Detsker mot bakgrund av finansministerns uttalande om erfarenheterna från tidigareskallehöjningar, vilka visar all konsumentpriserna regelmässigt höjs medskallens belopp fr. o. m. ikraflträ-dandel. Enligl utskottets mening torde detav PRF aktualiserade problemet ha begränsad omfattning, särskilt mot bakgrundav den hamslringseffekl som en höjning av bensinpriserna med per literkan väntas få. Framställningen bör enligl utskottets mening därför inteföranleda någon åtgärd. Skatten på elektrisk kraft F.n. utgår energiskatt, med 4,2 öreper kWh för elektrisk kraft som förbrukas i vissa i lagen angivna kommuner,framför allt i de nordliga delarna av landet, och med per kilowattimmei övriga fall. Den kraft som förbrukas i industriell verksamhet beskattas dockefter skattesatsen per kWh. Enligl särskilda regler utgår också skatt påelektrisk kraft som produceras i vissa vattenkraftverk. Elektrisk kraft frånkärnkraftverk är dessutom belagd med en särskild avgift. Förslaget i propositionen avser endast energiskalten ochinnebär all denna höjs generellt med per kWh oberoende av nu gällandeskallesals. I de borgerliga parlmolionerna, 126 från (m), 113 från (c)och 118 från (fp) yrkas, som tidigare nämnts, avslag på propositionen även idenna del. Samma yrkande återfinns i motion 105 av m. fl. (m),medan i skrivelse lill utskottet hemställer, i första handatt skatten på elektrisk kraft som förbrukas i industrin inte höjs och i andrahand all den procentsats om 1,5 som enligl särskilda bestämmelser f.n. gällerför nedsättning av sådan skall fr. o. m. 1985 sänks ytterligare och att iunderlaget för nedsättningen därvid inräknas såväl hela skatten på eldningsoljasom den särskilda avgiften för oljeprodukter och kol. () kritiserar i motion 115 altbudgetförstärkningen sker genom höjd elskalt. Han anser förslaget i denna delstrida mot tidigare uttalanden att oljeförbrukning och oljeimport sålångt möjligt bör reduceras och menar att den allt tydligare trenden tillövergång från importerad olja lill inom landet producerad energi nu kan kommaall brytas, vilket han anser vara lill nackdel också från miljöpolitisksynpunkt. Liknande synpunkter har framförts av ochSvenska kraftverksföreningen vid uppvaktning inför utskottet och i en tillutskottet ingiven skrivelse. Föreningarna uttalar oro för alt elskattehöjningenkan komma all negativt påverka övergången från olja lill el och föreslår althöjningen av elskallen begränsas till per kWh och all i stället skattenpå olja höjs med . fattade beslut omenergiskallepolitikens framlida inriktning. I beslutet lades fast attbeskattningen borde utformas så att energiinvesteringar för oljeersältning ochenergihushållning främjas, att SkU1984/85:14 30 hänsyn tas lill olika energikällors effekter på miljön,bytesbalansen, försörjningstryggheten, sysselsättningen och den industriellautvecklingen saml att elanvändning inom industrin bör vara skatlemässigt gynnadi förhållande lill elanvändning för uppvärmning. I fråga om beskattningen avuppvärmningsel sades uttryckligen att den bör ha viss följsamhet motbeskattningen av olja. Av vad ulskotlel ovan anfört framgår all utskottet iprincip godtagit förslaget om en elskatlehöjning. Utskottet kan inte dela de imotionerna och vid uppvaktning inför utskottet uttalade farhågorna för atthöjningen av elskatlen skulle i någon påtaglig omfattning minska taklen ikonverteringen från olja lill el. Som elverks- och kraftverksföreningarnaframhåller i sin skrivelse är givelvis den totala effekten av skallehöjningenoch den därav följande förändrade balansen mellan olja och el svår all förutse.Mot bakgrund av tidigare uttalanden i fråga om energibeskattningenoch energipoliliska beslut kan det enligt utskottets meningförutsättas att regeringen uppmärksamt följer effekterna av den nya elskatlenoch föreslår de ändringar av energiskatterna som kan visa sig motiverade. Med del anförda avstyrker utskottet bifall till samtliga idetta avsnitt behandlade motionsyrkanden. Enligt lagen om nedsättning av allmän energiskall ankommerdet i första hand på regeringen och i andra hand på allbesluta om nedsättning av skatten på energi som förbrukas,vid industrielltillverkning. Utskottet har i fråga om denna fullmaklslag tidigare framhållit(SkU 1981/82:30) all torde sakna möjligheter alt genom särskildauttalanden påverka lagens tillämpning. Utskottet vidhåller denna uppfattning,som godtagits av . Med hänsyn härtill och då utskottet inte heller i övrigtär berett alt nu medverka till en ändring av bestämmelserna i fullmaklslagenbör framställningen från inte föranleda någon åtgärd.Utskottet förutsätter att regeringen vid sina fortsatta överväganden i fråga omenergibeskattningen också uppmärksammar den av aktualiseradefrågan om underlaget för beräkning av energiskallenedsätlning. Skatten på vissa resor Reseskaiten utgår f. n. för utrikescharterresor med flyg med . För barn utgåringen reseskall. Ipropositionen föreslås all reseskaiten höjs lill . I de borgerliga parlimoiionerna 126 (m), 113 (c) och118. (fp) yrkas avslag på propositionen i denna del. Reseskaiten har varit nominellt oförändrad . Medhänsyn härtill anser utskottet sig böra godta den föreslagna höjningen.Utskottet avstyrker således motionerna i motsvarande del. SkU1984/85:14 31 I motion 124 yrkar (vpk) attomsättningsskatten på aktier höjs med en procentenhet fr. o. m. den 1 januari1985. Partiet begär också alt regeringen skall lägga fram förslag om enengångsskatt på stora aktier och att frågan hur en beskattning avrealränlevinster fr. o. m. bör utformas blir föremål förskyndsam utredning. Frågan om en uppräkning av omsättningsskatten och om enengångsskatt på stora förmögenheler avvisades av senast i våras.Riksdagen saknar enligl utskottets mening anledning att nu inta en annanståndpunkt i dessa frågor. Med hänsyn härtill och då ulskotlel inte är berettall i detta sammanhang ta ställning till frågan om en real beskattning avräntevinsler avstyrker utskottet motion 124 i dessa delar. Av vad utskottet tidigare anförtframgår alt utskottet förordar ett tillägg till 3 § lagen om lagerskatt på vissbensin och en ändring av 12 a § vägtrafikskattelagen. Mot förfallningsförslagen i övrigt har utskottet intefunnit anledning till erinran. I propositionen föreslås en ändring i 1 § lagen(1971:1072) om förmånsberältigade skattefordringar m.m.. Ändringen skall trädai kraft . En ändring i samma lagrum föreslås i den lillsocialförsäk-ringsulskollel hänvisade propositionen 1984/85:22. Denna ändring,som tillstyrkts av socialförsäkringsutskoltel, skall träda i kraft senare ellerden . Enligl vad utskottet erfarit kommer sistnämnda propositionalt behandlas av i är, medan proposition 45 äravsedd all behandlas först senare eller . Med hänsynhärtill bör av formella skäl det nu aktuella ändringsförslaget i proposition 45avslås och anta en lag om ändring i del av socialförsäkringsutskolteltillstyrkta ändringsförslaget. 1. beträffandeskatten på bensin all riksdagenmed bifall till proposition 1984/85:45 bilaga 1 i denna del och med avslag påmotionerna 1984/85:126 i denna del, 1984/85:113 yrkande 1 i denna del,1984/85:118 i denna del, 1984/85:105 yrkande 1 i denna del, 1984/85:107 i dennadel, 1984/85:111 i denna del, 1984/85:116 yrkande 1 och 1984/85:123 beslutaralt skallen på bensin höjs med per liter fr. o. m. , 2. beträffandeskattebefrielse för motoralkoholer tillverkade på in hemska råvaror SkU1984/85:14 32 att med anledning av motion 1984/85:113 yrkande2 ger regeringen lill känna vad utskottet anfört, 3. beträffandehöjningen av skallen på etanol