bet · G801TU22 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 hela detta synsätt döljersig ur samhällets synpunkt påtagliga risker för att företagsekonomiskt mindreintressanta transportuppgifter kan bli försummade. Om regeringen faller undanför det ständiga borgerliga talet om privatisering, marknadsanpassning ochföretagsekonomisk inriktning inom trafikplaneringen, finns det stora riskerför att det samhällsekonomiska synsätt som traditionellt bärs upp avarbetarrörelsen kommer att trängas tillbaka och bli otillräckligt beaktat.Följden härav kan bli en trafikstruktur som innebär stora nackdelar ursamhällets och medborgarnas synpunkt. Härmed har man också ifrågasatt en viktighörnpelare trafikpolitiska beslut, som enligt propositionen fortfarandeskall gälla. nu anfört bör av ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 1f bort ha följande lydelse: 1. beträffande riktlinjer för järnvägspolitiken attriksdagen f. medanledning av motion 1984/85:2890 (vpk) yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet härom anfört. TU1984/85:22 99 Riktliixjer för järnvägspolitiken (mom. ) dels att den mening i utskottetsyttrande på s. 25 som börjar med "Vad föredragande" och slutar med"till erinran" bort utgå, dels att det stycke i utskottetsyttrande på s. 27 som börjar med "Utskottet avstyrker" och slutar med"väckta motioner" bort ersättas med text av följande lydelse: I mofion 1984/85:2886 (fp) yrkas i denna del att riksdagenmed avslag på propositionens hemställan 1 begär att regeringen återkommer (a)med en analys av vilka statliga ekonomiska bidrag till SJ som kommer att krävasför att en järnvägstrafik av i huvudsak nuvarande omfattning skall kunnabibehållas, (b) med en redovisning av de samhällsekonomiska alternativkostnadernaför järnvägen konkurrerande trafikmedel och (c) med en utvärdering av 1979 årstrafikpolitiska beslut i enlighet med vad som i motionen anförts. En del av SJ:s nuvarande svårigheter kan enligt utskottetsuppfattning tillskrivas det förhållandet att SJ länge har varit ett mycketkonservativt skött företag med uppenbara brister i sin långsiktiga planering.Det har ofta saknats den nödvändiga framtidstron inom företaget självt vilketmedfört att underhåll och investeringar har blivit eftersatta. De negativaproblemen har därför blivit självgenererande. Dålig standard harmedfört minskat utnyttjande vilket i sin tur orsakat ytterligare ekonomiskasvårigheter. Detta kan bl. a. studeras på underhållet av banorna där det i uppenbara brister som indirekt försvårar konkurrensen gentemot andratrafikmedel. Ett ofta omvittnat problem, särskilt i glesbygd, där beroendet avjärnvägen är särskilt stort, är dålig fidtabellsanpassning vilket leder tillatt resenärer tvingas välja andra färdsätt framför järnvägen. Utsikterna att uppnå lönsamhet för SJ förefaller enligtden nu förevarande propositionen att vara utomordentligt små. Trots denfinansiella rekonstruktionen som föreslås och som föregicks aven liknande, saknas förutsättningar för att SJ skall kunna uppnå lönsamhet.Följande siffror illustrerar SJ:s problem: 1984/85 (pro- 1985/86 gnos) avlastade SJkostnader med ca 700 milj. kr. Ett /84 med de tre tidigare årenjämförbart resultat ger alltså en förlust på TU1984/85:22 100 nästan 1 000 milj. kr. Även för budgetåren 1984/85 och1985/86 är prognoserna negativa. Trots avlastning beräknas förlustennästa budgetår bli nästan 900 milj. kr. Detta oberoende av detersättningsberättigade bannätet, för vilket SJ har erhållit full ersättning förkostnaderna. Det är mot bakgrund av de siffror som här presenteratssvårt att förstå varpå regeringen grundar den optimism om SJ:s framtid somframskymtar på olika håll i propositionen. Om förslagen genomförs sompresenteras i denna ges viss respittid, men kommer det att blinödvändigt med nya finansiella rekonstruktioner. Det är därför beklagligt attde förslag som regeringen presenterar i detta avseende är ofullständiga för attfinna lösningar på SJ:s långsiktiga ekonomiska problem. För att järnvägstrafik skall kunna bedrivas med rimligekonomisk lönsamhet krävs enligt utskottets uppfattning ett storttrafikunderlag. Typiskt sett finns ett sådant på långa och medellånga avståndoch på kortare avstånd i stora städer. geografi ochbefolkningsstruktur medför mot denna bakgrund att en stor del av bannätet intehar förutsättningar att bli lönsam. För att trafiken skall kunna bedrivas krävsdet att den subventioneras av staten. Så sker på det s.k.ersättningsberättigade bannätet. Det framgår emellertid av propositionen attinte heller det s. k. affärsbanenätet, där av persontrafiken äger rum, kanbära sina kostnader. Detta sistnämnda förhållande bidrar ytterligare tillfarhågor inför SJ:s framtid. Utifrån det faktum att en betydande del av det nuvarandejärnvägsnätet inte är företagsekonomiskt försvarbar att fortsätta att drivamåste därför, såsom motionärerna framhållit, en noggrann analys göras avmotiven till en fortsatt järnvägstrafik i nuvarande omfattning. Härvid vore enredovisning över åtgärder som kan göra trafiken lönsam på dessa delarav järnvägsnätet av stort värde. Av regional- och miljöpolitiska samttrafiksäkerhetsmässiga skäl kan det vara motiverat att driva också olönsammajärnvägar. Men innan sådana ställningstaganden görs måste det finnas etttillfredsställande underlag som belyser alternativa trafikslag och bl. a, desamhällsekonomiska konsekvenserna av dessa. För att långsiktigt bedöma den framtida järnvägsstruktureni och för att ge en uppfattning om vilka subventioner somkommer att bli aktuella för fortsatt järnvägsdrift i nuvarande omfattning måsteingående studier göras av skilda trafikslags alternativa samhällskostnader. Ensådan redovisning är angelägen oavsett de kortsiktiga ställningstaganden som äraktuella med anledning av den föreliggande propositionen. bör därförge regeringen i uppdrag att återkomma med en analys i enlighet med vadutskottet har anfört. Regeringen bör i detta sammanhang också få i uppdrag attgöra en utvärdering av konsekvenserna av trafikpolitiska beslut ochdärvid särskilt pröva effekterna av den prioritering som gjorts av järnvägensom stommen i person- och godstrafiken. TU1984/85:22 101 Vad utskottet nu anfört, vilkettill väsentlig del innebär ett tillgodoseende av syftet med motion 1984/85:2886(fp) i här berörda delar, bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder bort ha följande lydelse: 1. beträffande riktlinjer förjärnvägspolitiken att g. medavslag på regeringens förslag och med anledning av motion 1984/85:2886 (fp)yrkande 1 i motsvarande delar som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, Nedskrivning av statens järnvägars statskapital,flnansiering av vissa investeringar genom lån i , statensjärnvägars kortfristiga upplåning i samt vad regeringen iövrigt föreslagit beträffande ändrat kostnadsansvar för (mom.2 a) om ändrat kostnadsansvar för m.m. dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 30 börjar med "Förslagen i propositionen" och pås. 32 slutar med "berörda delar" bort ersättas med text av följandelydelse: Förslagen i propositionen bygger enligt utskottet inte påtillräckliga analyser av de långsiktiga konsekvenserna på SJ:s ekonomi.Ytterligare underlag är därför nödvändigt innan ställning tas till de närmareformerna för ett ändrat kostnadsansvar för SJ. Det gäller bl. a. förslaget omatt SJ skall övergå till att göra avskrivningar på historiska värden ochförslaget att av sådana investeringar i infrastrukturen som är atthänföra till affärsbanenätet skall föras till statskapitalet med krav på fullförräntning. Under hänvisning härtill tillstyrks motion 1984/85:2886 (fp) idenna del i vilken begärs att regeringen bl. a. återkommer dels med en analysav de långsiktiga effekterna av att övergå till att göra avskrivningar påhistoriska anskaffningsvärden, dels med en närmare analys över vad sommotiverar att statens subvention skall uppgå till . I motionerna 1984/85:1364 (fp)yrkande 6 och 1984/85:2555 (fp), vilka lagts fram , hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionerna anförts angående en uppdelning av SJ i en delsom svarar för driften av järnvägstrafiken och en annan del som ansvarar förinfrastrukturen. I motion 1984/ 85:2886 (fp) hemställs att beslutaratt ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående möjligheternaatt upplåta nuvarande infrastruktur till från SJ fristående transportörer.Liknande tankegångar förs fram i motion 1984/85:2888 (m) yrkande 2 i vilkenhemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imofionen anförts om TU1984/85:22 102 möjlighet för från SJ fristående företag att bedriva visstågtrafik. Som exempel nämns i motionen särskilda godspendlar och chartertåg förturister. Utskottet konstaterar att förslagen i de nu nämndamotionerna utgår från förutsättningen att det införs en s.k. externvägtrafikmodell. En sådan modell innebär bl. a. att SJ anvisas särskilda anslagför byggande och underhåll och att staten av SJ tar ut särskilda avgifter förutnyttjandet av infrastrukturen. Skillnaden mellan den av motionärerna förordade externavägtrafikmodellen och den interna modell som föredraganden förordar är somframgår av propositionen i första hand att avgifterna för utnyttjandet avinfrastrukturen i det senare fallet interndebiteras i syfte att fördelakostnaderna inom verket medan de med den externa modellen levereras direkt intill statsverket. Utskottet delar uppfattningen att en extern modell skaparlikartade förutsättningar när det gäller statens sätt att behandlainvesteringar i och underhåll av vägar och järnvägar. Båda modellerna gör detmöjligt att pä ett bättre sätt än fördela SJ:s kostnader över fiden medhänsyn till trafikvolymens och därmed intäkternas utveckling. Utskottetkonstaterar också att SJ med båda modellerna kan ges de förutsättningar sombehövs för att verket långsiktigt skall kunna utvecklas som affärsföretag. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att skilja påvad som kan anses vara samhälleliga resp. företagsspecifika kostnader ochintäkter i järnvägstrafiken. Utgångspunkten för ett konkret förslag till ändratkostnadsansvar för SJ bör därför vara att SJ:s verksamhet delas upp i tvådelar i enlighet med den externa vägtrafikmodellens förutsättningar. Den enadelen bör alltså svara för driften av järnvägstrafiken och den andra delen förinfrastrukturen. Detta bör enligt utskottet åstadkommas genom att infrastrukturenförvaltas av ett självständigt verk av det slag som utgör medanjärnvägstrafiken drivs av ett från verket fristående företag - SJ. Den av utskottet förordade modellen innebär att SJ börbetala för infrastrukturen i proportion till utnyttjandet. En sådanfinansieringsmodell underlättar också för från SJ fristående transportföretagatt utnyttja bannät och övrig infrastruktur. Genom att upplåta nuvarandeanläggningar till fristående företag kan SJ-monopolet brytas. Den konkurrenssom därvid kan uppstå bör enligt utskottet i hög grad kunna bli stimulerandeför effektiviteten och lönsamheten i SJ. Vad utskottet nu anfört, som i berörda delar innebär etttillstyrkande av motionerna 1984/85:1364 (fp), 1984/85:2555 (fp), 1984/85:2886(fp) samt 1984/85:2888 (m), bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 2 a bort ha följandelydelse: 2. beträffande nedskrivning avstatens järnvägars statskapital, finansiering av vissa investeringar genom låni , statens järnvägars kortfristiga upplåning i riksgäldskontoretsamt vad regeringen i övrigt föreslagit beträffande ändrat kostnadsansvar förstatens järnvägar TU1984/85:22 103 a. medavslag på regeringens förslag i denna del och med anledning av motionerna 1984/85:1364 (fp) yrkande 6, 1984/85:2555 (fp) yrkande 3, 1984/85:2886 (fp) yrkande 1 i motsvarande delar samt yrkande 2 och 1984/85:2888 (m) yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Nedskrivning av statens järnvägars statskapital,flnansiering av vissa investeringar genom lån i , statensjärnvägars kortfristiga upplåning i samt vad regeringen iövrigt föreslagit beträffande ändrat kostnadsansvar för (mom.2 b-i) om ändrat kostnadsansvar för i övriga delar - underförutsättning av bifall fill reservation nr 5 - dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 32 börjar med "I motion 1984/85:2888 (m)" och pås. 36 slutar med "nya systemet" bort ersättas med text av följandelydelse: Under hänvisning till vad i den med 5. betecknadereservationen anförts finner utskottet att motionerna 1984/85:2885 (c) och1984/85:2888 (m) i de delar som behandlar statens järnvägars kostnadsansvarsaknar aktualitet och därför bör lämnas utan åtgärd. Detta innebär att ävenproposifionen avstyrks i dessa delar. dels att utskottets hemställan under 2 b-i bort haföljande lydelse: 2. beträffande nedskrivning avstatens järnvägars statskapital, finansiering av vissa investeringar genom låni , statens järnvägars kortfristiga upplåning iriksgäldskontoret samt vad regeringen i övrigt föreslagit beträffande ändratkostnadsansvar för att b. lämnarmotion 1984/85:2888 (m) yrkandena 6 och 7 utan åtgärd, c med avslag på regeringens förslag lämnar mofion 1984/85:2885 (c) yrkande 4 utan åtgärd, d. medavslag på regeringens förslag lämnar motion 1984/85:2888 (m) yrkande 8 utan åtgärd, e. medavslag på regeringens förslag lämnar motionerna 1984/ 85:2885 (c) yrkande 5 och 1984/85:2888 (m) yrkande 9 utan åtgärd, f. medavslag på regeringens förslag lämnar mofion 1984/85:2888 (m) yrkande 10 utan åtgärd, g. medavslag på regeringens förslag lämnar mofionerna 1984/ 85:2885 (c) yrkande 6 samt 1984/85:2888 (m) yrkandena 11 och 12 utan åtgärd. TU1984/85:22 104 h. med avslag på regeringens förslag lämnar motion1984/85:2885 (c) yrkande 7 utan åtgärd, i. medavslag på regeringens förslag samt med bifall till motion 1984/85:2886 (fp)yrkande 1 i motsvarande delar i övrigt avslår vad föredragandedepartementschefen härom anfört, Nedskrivning av statens järnvägars statskapital,flnansiering av vissa investeringar genom lån i , statensjärnvägars kortfristiga upplåning i samt vad regeringen iövrigt föreslagit beträffande ändrat kostnadsansvar för (mom. 2 b) om minskning av statens totala anslags- och bidragsgivning tilljärnvägstrafiken samt ny strukturplan för järnvägstrafiken , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 30 som börjar med "Förslagen i propositionen" ochslutar med "frågorna härom" bort ersättas med text av följandelydelse: Förslagen i propositionen bygger enligt utskottet påotillräckliga analyser av de långsiktiga konsekvenserna på SJ:s ekonomi ocheffekterna av alternativa handlingsvägar. Utgångspunkten för SJ är att företaget,inom de av regering och riksdag uppdragna ramarna, skall drivas utifrånföretagsekonomiska grunder på i princip samma sätt som andra trafikföretag.Statsmakterna har ålagt SJ att täcka sina kostnader, inkl. avskrivningar påtillgångarna på återanskaffningsvärdet, samt redovisa ett så stort överskottatt staten ges ränta på det kapital som satsats i företaget. Resultatutvecklingen (inkl. förräntningskravet) vidstatens järnvägar. SJ har enbarti några enstaka högkonjunkturtoppar lyckats klara de ekonomiska kraven. Somfrmagår av bifogad figur ur TU1984/85:22 105 proposition 1982/83:100 har SJ efter en tillfällig uppgångvid högkonjunktur kraftigt försämrat sitt resultat. Riktlinjerna för SJ:s verksamhet och den statligajärnvägspolitiken har lagts fast i bl. trafikpolifiska beslut(prop. 1978/79:99), strukturplan för SJ (prop. 1980/81:2) och 1982/83års budgetproposition (prop. 1982/83:100). I ett långsiktigt perspektiv, där järnvägstrafiken och SJalltid kommer att kräva subventioner för att trafiken skall upprätthållas, ärdet viktigt att subventionerna utbetalas på ett sådant sätt att de dels klartredovisas, dels att de stimulerar SJ att vidta åtgärder för att minska behovetav stöd. strukturplan utlovades SJ att erhålla medel fören årlig real ökning av investeringarna /81 till 1985/86.Samtidigt krävde att SJ senast /84 skulle uppnå fulllönsamhet. Det är belysande för styrning av SJ attregeringens proposition 1984/85:114. Riktlinjer för järnvägstrafiken, nästanhelt saknar prognoser över SJ:s framtida ekonomiska utveckling liksom deekonomiska effekterna av de förslag som föreslås i propositionen. Av defåtaliga uppgifter som ges, samt genom de uppgifter sorn vi fått från bl. a.SJ, kan man dra slutsatsen att järnvägstrafiken går en mycket dyster ekonomiskframtid till mötes. Följande prognos kan göras för den kommande tioårsperioden. llBiultatuCTackllnyte (inkluiiv* rerrSntnlngi- kiantl Itt IJ. Ml], kr. frogno» f0r r«*iUt«tut-««clili»v«n. Itatvni kMtnaötr fOr fJ inkluilv» 'Irslttnlni till t«t«nijlrnvaoAr fOr köp * «! t}.) »ropnoa evar atatani koatna-dar fOr 3arnvlgatra/ikan. Statenskostnader tOz SJ resp. järnvägstrafiken sant procrnos. 984/65:114, 1962/63:100,: SJ TU1984/85:22 107 Som framgår av figuren kommer SJmed nuvarande utveckling att ha en lönsamhetsbrist påungefär . Om effekterna av de nedskrivningar avstatskapitalet och uppskrivningsfonden som skedde frånräknas,skulle lönsamhetsbristen bli . Man kan uppskatta att staten genom de åtgärder somföreslås i prop: 1984/85:114 inledningsvis reducerar de ekonomiska kraven på SJmed 700 milj. kr. Den kalkylerade lönsamhetsbristen på ca 3 miljarderkronor kommer att reduceras till ca 2,5 miljarderkronor . Utskottet har i denna del enbart berört det s. k. a-nätet,för vilket SJ har det ekonomiska ansvaret. Statens stöd till järnvägstrafikenomfattar dessutom subventionerna till det s. k. e-nätet. Kostnaderna för dettaberäknas /86 till 1 243 miljoner i driftstöd samt 285 miljonertill investeringar. Även om det finns mycket stora osäkerhetsmarginaler överhur dessa kostnader kommer att utvecklas , finns det mot bakgrund avkostnadsutvecklingen det anledning till oro. Om någragenomgripande åtgärder ej vidtas kan statens kostnader för e-nätet om 10 årberäknas att ha stigit till ca . Utskottet kan ej acceptera en sådan utveckling av statenssubventioner till järnvägstrafiken. Genomgripande nydaningar är nödvändiga föratt förhindra denna utveckling. Den framtida järnvägstrafiken på a- och e-näten skall utgåfrån att statens ekonomiska bidrag till järnvägstrafiken fr. o. skall minska med realt 100 milj. kr. Utifrån dennamålsättning bör regeringen ge SJ i uppdrag att utarbeta en ny strukturplan. Istrukturplanen skall SJ redovisa olika alternafiv för att uppnå den uppsattamålsättningen samt konsekvenserna av dessa. bör en omprövning av 1979års trafikpolitiska beslut vad avser SJ möjliggöra för järnvägstrafiken attuppnå den uppsatta målsättningen. Vad utskottet nu anfört, som fill väsentlig deltillgodoser förevarande motionsyrkande, bör av ges regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 2 b bort ha följandelydelse: 2. beträffande nedskrivning avstatens järnvägars statskapital, finansiering av vissa investeringar genom låni , statens järnvägars kortfristiga upplåning iriksgäldskontoret samt vad regeringen i övrigt föreslagit beträffande ändratkostnadsansvar för att b. medanledning av motion 1984/85:2888 (m) yrkandena 6 och 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört beträffande minskningen av statenstotala anslags- och bidragsgivning till järnvägstrafiken samt om en nystrukturplan för järnvägstrafiken, TU1984/85:22 108 Nedskrivning av statens järnvägars statskapital,flnansiering av vissa investeringar genom lån i , statens järnvägars kortfristiga upplåning I samt vad regeringen i övrigt föreslagit beträf fande ändrat kostnadsansvar för (mom. 2 c) om avgräns- ning av järnvägens infrastruktur och (båda c) anser dels att det stycke i utskottetsyttrande på s. 33 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"berörda del" bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning och tillstyrkersåledes motionen i denna del. nu anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 2 c bort ha följandelydelse: 2. beträffande nedskrivning avstatens järnvägars statskapital, finansiering av vissa investeringar genom låni , statens järnvägars kortfristiga upplåning iriksgäldskontoret samt vad regeririgen i övrigt föreslagit beträffande ändratkostnadsansvar för att c. medavslag på regeringens förslag och med anledning av motion 1984/85:2885 (c)yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Nedskrivning av statens järnvägars statskapital,flnansiering av vissa investeringar genom lån i , statens järnvägars kortfristiga upplåning i samt vad regeringen i övrigt föreslagit beträf fande ändrat kostnadsansvar för (mom. 2 d) om statens järnvägars statskapital , , och (alla m) anser dels att det stycke i utskottetsyttrande på s. 33 som börjar med "I motion 1984/85:2888 (m)" ochslutar med "denna del" bort ersättas med text av följande lydelse: I motion 1984/85:2888 (m) hemställs att avslårregeringens förslag att SJ enbart skall behöva göra avskrivningar på ochförränta av det historiska värdet på investeringar i järnvägstrafikensinfrastruktur samt att SJ skall slippa att betala ränta påde medel som satsas i investeringar i infrastrukturen och trafikrörelsens fastaanläggningar. De föreslagna åtgärderna syftar till att dölja statenssubventioner till järnvägstrafiken. SJ:s konkurrenter betalar via olikaavgifter även ränta på det kapital som utnyttjas när en investering genomförs.Detta bör även gälla SJ. TU1984/85:22 109 Genom att godta regelbundetåterkommande nedskrivningar av statskapitalet, förändringar av kraven påavskrivningar och förräntning av statskapitalet kommer inom SJ att växa framen insikt om att man får de egna investeringarna i gåva avskattebetalarna. Effekten av detta blir dålig hushållning med skattebetalarnaspengar, som det kan skapa allvarliga obalanser på transportmarknaden. Statens subventioner till järnvägstrafiken skall enligtutskottets mening öppet redovisas. Det är av central betydelse attskattebetalarna direkt kan avläsa SJ:s resultat och de årliga subventionernatill järnvägstrafiken. SJ:s förluster bör, oavsett företagsform, i första handtas upp i balansräkningen och i andra hand täckas med kapitaltillskott frånägaren. stod det klart att SJ ej skulleklara de ekonomiska målsättningarna som angavs strukturplan. I dennasituation valde regeringen att öka subventionerna till SJ genom att minska deekonomiska kraven. I proposition 1982/83:100 föreslogs att SJ:s statskapitaloch skulle skrivas ned till O kr. Statskapitalet var viddetta tillfälle , medan uppskrivningsfonden - vilken hadeskapats när det statliga budgetsystemet ändrades 1980/81 -bestod av 1 240 milj.kr. Totalt innebar propositionens förslag att statsmakternas krav på SJminskade med ca 700 milj. kr. SJ:s årliga resultat förbättrades medmotsvarande belopp. I motion 1982/83:1925 (m) yrkades avslag på regeringensolika förslag för att dölja subventionerna till'järnvägstrafiken. Propositionens förslag hade knappt hunnit träda i kraftförrän det var uppenbart att dessa åtgärder enbart skulle kunna dölja SJ:sekonomiska svårigheter . Regeringen tvingas därför nu återkommamed nya förslag om minskade krav på SJ. Syftet med dessa är åter att dölja den dystraekonomiska utvecklingen för svensk järnvägstrafik. Vad utskottet nu anfört, som innebär avslag på regeringensförslag samt ett tillgodoseende till väsentlig del av förevarandemotionsyrkande, bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 2 d bort ha följandelydelse: 2. beträffande nedskrivning avstatens järnvägars statskapital, finansiering av vissa investeringar genom låni , statens järnvägars kortfristiga upplåning i riksgäldskontoretsamt vad regeringen i övrigt föreslagit beträffande ändrat kostnadsansvar förstatens järnvägar att d. medavslag på regeringens förslag och med anledning av motion 1984/85:2888 (m)yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. TU1984/85:22 110