bet · G801NU32 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet tar, liksom föregående år, avståndfrån tanken på en avveckling av banken. Motion 1984/85:2623 (m) avstyrks iberörd del. I två motioner, 1984/85:1102 (m)och 1984/85:2640 (m), föresläs en privatisering av AB kanalbolag.Bakgrunden till motionärernas förslag är svårigheterna att fä kostnadstäckningi kanalbolagets verksamhet. har på tilläggsbudget I för innevarandebudgetår anvisat ett anslag av 10,5 milj. kr. för finansiell rekonstruktion avbolaget. , som förvaltar statens aktier i bolaget, skall enligtriksdagens beslut täcka eventuella förluster i verksamheten. I motion 1984/85:1102 (m) hävdas att de vidtagnaåtgärderna endast innebär en lösning pä kort sikt av kanalbolagets ekonomiskaproblem. Antalet anställda är stort. Så länge bolaget är helägt av staten harföretagsledningen begränsad handlingsfrihet. Det krävs finansiell styrka ochuthållighet samt stor kreativitet frän ägarens sida för att fortbeståndsom kulturminnesmärke och turistattraktion skall kunna garanteras, anförs det.Motionärerna anser att staten bör ta upp förhandlingar med föreningen och andra representanter för näringslivet om en ändradägarstruktur i bolaget. Ett nytt bolag med huvudsakligt ägande frånnäringslivet borde kunna driva verksamheten med färre fast anställda genomupphandling av tjänster från företag, kommuner m. fl. Försäljning av vissamarktiltgångar borde kunna ge intäkter till bolaget, menar man. Liknande synpunkter förs fram i motion 1984/85:2640(m).Motionärerna hänvisar också till andra motioner frän moderata samlingspartietom försäljning av tillgångar hos bl. a. domänverket. Vid sin behandling av frågan om finansiellrekonslruk-fion av kanalbolaget (NU 1984/85:12) hade utskottet att ta ställningtill motionsyrkanden av samma innebörd som de nu aktuella. De avstyrktes avutskottet med den motiveringen att staten, i enlighet med vad regeringen hadeföreslagit, borde ta ägaränsvaret för också i fortsättningen. Enreservation (m, c, fp) avgavs till förmän för motionerna. beslöt ienlighet med utskottets hemställan. Utskottet har alltjämt uppfattningen att de särskildavärden som representerar bäst tryggas genom att staten är ensamägare till kanalbolaget. Utskottet kan inte finna att det i de nu aktuellamotionerna 1984/85:1102 (m) och 1984/85:2640 (m) har redovisats några bärandeskäl för en omprövning av beslut om rekonstruktion av kanalbolaget.Motionerna avstyrks. NU1984/85:32 39 I mofion 1984/85:928 (vpk) föreslåsatt det statliga rederiet utvecklas till ett aktivtrederiföretag. kommunisterna redovisar sin syn päsjöfartspolitiken i motion 1984/85:927. Där anförs att utvecklingen inomsjöfartsnäringen nu har gått så långt att det privata rederikapitaletsintressen kommit i direkt motsättning till samhällsintressena. Motionärernaefterlyser ett långsiktigt sjöfartspolitiskt program med samhällsekonomiska,sysselsättningspolitiska och försörjningsbered-skapsmässiga mål. Dessutom bordedet vara en del av och harmoniera med ett industripolitiskt program, somomfattar hela den svenska industrins utveckling. Samhälleligt ägande avfartygen och ökat inflytande för de anställda föreslås. Det statliga rederietZenit borde utgöra den grund som den statliga rederiverksamheten skallutvecklas kring. Detta kan förverkligas, sägs det i motionen, genom att Zenitbedriver aktiv rederiverksamhet och inte strävar efter att avskaffa sig självtså fort som möjligt. Frågan om har senast behandlats avutskottet i samband med frågor om varvspolitiken (NU 1982/83:55).Därvid tillstyrkte utskottet förslag från regeringen om alt staten skulleförvärva aktierna i bolaget från , vilket också blev riksdagensbeslut. Enighet rådde om att bolagets huvuduppgift nämligen att avvecklaSvenska Varvs fartygsengagemang med lägsta möjliga förluster för staten skulle vara oförändrad. redovisade Zenit en förlust av 747,5 milj. kr.före bokslutsdispositioner och skatt. Även för väntas bolaget redovisaförlust. Fullmäktige i har på begäran av bolagetövertagit betalningsansvaret för vissa av bolagets lån till ett belopp av 1 100milj. Enligt utskottets mening måste förslaget om att omvandlaZenit till en aktiv rederirörelse bedömas som orealistiskt. En ökad samordning av statligaföretag föreslås i motion 1984/85:643 (s). Motionärerna pekar på att destatsägda producerande företagen inte alla sorterar underindustridepartementet. Som exempel anges Bryggerier, som hör tillfinansdepartementets ansvarsområde. skulle i stället kunna samordnas medProcordiaföretagen. Det ursprungliga skälet för statligt ägande av Prippsgäller inte längre, menar motionärerna, och hinder av hävdvunnen art möterheller inte för att till någon del säljs ut på börsen. Som ett annat exempel anförs bränneriet i Nöbbelöv, somägs av tillsammans med SverigesBränneriinlressenter. Möjligheter till utveckling av andra lönsamma produkterän sprit har kunnat påvisas genom försök vid bränneriet. Vin- &Spritcentralen har NU1984/85:32 40 dock svårt att i sin bolagsordning finna stöd för sådanverksamhet, som enligt motionärerna i stället borde kunna hanteras genom ettdotterbolag inordnat i Procordiakoncernen. Utskottet anser det, i likhet med motionärerna, önskvärtatt möjligheterna till samordning av verksamheter inom olika delar av denstatliga företagssektorn tas till vara. Det ankommer på regeringen att beslutaom de statliga företagens departementstillhörighet. Frågor om sådan samverkanmellan olika statliga företag som avses i motionen torde i regel kunna lösasutan några särskilda åtgärder från statsmakternas sida. Utskottet utgår frånatt regeringen vid utövandet av statens ägarroll ser till att de statligaföretagen förvaltas och verksamheten inom dem bedrivs på rationellaste sätt medhänsyn till de ändrade förutsättningar som utvecklingen kan medföra. Något initiativ av med anledning av motion1984/85:643 (s) är enligt utskottets mening inte påkallat. I motion 1984/85:1098 (vpk)efterlyses en sammanhållen strategi för de statliga företagen i bör vara det långsiktiga behovet av fasta arbetstillfällen iregionen. Motionärerna pekar på ett antal olika element i en sådan strategi; Utnyttjning avhela mineralinnehållet i utbrutna Försök medbiotekniska metoder inom gruvnäringen Startande avhandelsgödselproduktion i länet En nationellaluminiumpolitik, innefattande bl, a, ett smältverk i och användning avråvara från Aitikgruvan Effektivareuttag ur länets bär- och svampförekomster Konservindustriför bär, svamp och grönsaker Motionärerna anser att de trestatsägda företagen bör utnyttjas som drivkrafter i ettindustriellt förnyeiséprogram inom sina resp, branscher. har utskottet behandlat motionerfrån kommunisterna rörande ökade statliga insatser inom alla deangivna områdena. Utskottet hänvisar till betänkandena NU 1983/84:28 ommineralpolitik, NU 1983/84:35 om strukturförändringar inom specialstålsindustrin,m. m., NU 1983/84:39 om industripolitiska åtgärder för , NU 1984/85:3om domänverkets verksamhet, m. m, och NU 1984/85:18 om aluminiumförsörjningen.Utskottet har avstyrkt motionerna, oftast med hänvisning till att insatserredan görs eller till att utredningar pågår inom resp, område. Reservationerhar i flertalet fall avgetts av NU1984/85:32 41 företrädare för kommiinisterna. Motionernahar avslagits av . Utskottet avstår från att upprepa vad som harsagts om de angivna frågorna. Utskottet vill dock påpeka att den strategi förNorrbotten som skisseras i motionen i hög grad bygger på en samordnad vidareutvecklingav basindustrin inom regionen. Lämpligheten av en sådan strategi kanifrågasättas, bl. a. på den grunden att den skulle ytterligare öka regionensstarka beroende av konjunktursvängningar på de internationella marknaderna förresp. Enligt utskottet bör de statliga insatserna för Norrbotteninriktas framför allt på differentiering av regionens näringsliv. En viktigroll spelar här åtgärderna för att främja spridningen av ny teknik till företaginom högskoleregion. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen. 1, beträffandeprinciper för statlig affärsverksamhet attriksdagen avslår motion 1984/85:559 yrkande 8, motion 1984/ 85:1423 och mofion1984/85; 1510 yrkande 2, 2, beträffande/o>S(i7/>j/>jgav statliga företag attriksdagen avslår motion 1984/85:559 yrkande 9, motionerna 1984/85:887,1984/85:1434 och 1984/85:2303, motion 1984/ 85:2623 yrkande 21 och moUon1984/85:2805 yrkande 4, auriksdagen avslår mofionerna 1984/85:2057, 1984/85:2093, 1984/85:2169 och 1984/85:2275, 4, beträffandeaffärsverket FFV aUriksdagen avslår motion 1984/85:2091, 5, beträffande/o>ia7/n/ngav tillgångar hos att avslår motionerna1984/85:1426 och 1984/85:2070 samt motion 1984/85:2875 yrkande 4, 6, beträffandeöversyn av statens vattenfallsverks organisation aU avslår mofion1984/85:2088 yrkande 1, attriksdagen avslår motion 1984/85:2623 yrkande 6, 8, beträffandeAB kanalbolag auriksdagen avslår mofionerna 1984/85:1102 och 1984/85:2640, auriksdagen avslår mofion 1984/85:928, 10, beträffandesamordning av statliga förelag att avslår motion 1984/85:643, 11, beträffandestrategiför de statliga företagen i aU avslår motion1984/85:1098, NU1984/85:32 42 Närvarande: (), (), LillyHansson (s), (), (), (), StenSvensson (m), (), Per (), (),(), (), (), () och (vpk). Principer för statlig affärsverksamhet (mom. 1) (), (), (), Per (), (),() och () anser dels atl den del av utskottetsyttrande på s. 27 som börjar med "Utskottet kan" och slutar med"berörda delar" bort ha följande lydelse: Utskottet kan ansluta sig till den allmänna syn påstatligt företagande som kommer till uUryck i motionerna"l984/85:559 (m),1984/85:1423 (m, c, fp) och 1984/85:1510 (fp). Av största vikt är att en klargränslinje kan upprätthållas mellan myndighetsutövning och affärsverksamhet,liksom att monopolskyddad verksamhet inte tillåts subventionera verksamhet sombedrivs i konkurrens med enskilda företag. Det finns i sammanhanget anledningatt särskilt uppmärksamma affärsverken. Som anförs i motionerna haraffärsverken under senare är expanderat starkt, vilket har vållat problem förenskilda företag som arbetar på angränsande områden. Utskottet delarmotionärernas uppfattning om att riskerna för monopolmissbruk skulle kunnaminskas radikalt genom att all konkurrensutsatt verk samhet hos affärsverkenöverfördes till bolagsform. Där det inte finns särskilda skäl för statligtägande bör verksamheten successivt avyttras. Sistnämnda princip bör enligtutskottet gälla generellt, dvs, även beträffande statsägda bolag. Utskottetåterkommer härtill i nästa avsnitt. bör i ett uttalande till regeringen ansluta sigtill vad utskottet nu har anfört. Därmed tillstyrker utskottet motion1984/85:559, (m) i berörd del och motion 1984/85:1510 (fp). Motion 1984/85:1423(m, c, fp) tillgodoses i sak, även om utskottet inte finner skäl att tillstyrkamotionärernas förslag om en särskild utredning rörande affärsverken. Det tordefä ankomma på regeringen att ta fram underlag för beslut om en uppdelning avaffärsverken enligt de principer som utskottet har förordat. NU1984/85:32 43 dels att utskottet under I bort hemställa I.beträffande principer för statlig affärsverksamhet attriksdagen med bifall till motion 1984/85:559 yrkande 8, motion 1984/85:1423 ochmotion 1984/85:1510 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 2, Försäljning av statliga företag (mom. 2) (), (), (), Per (), (),() och () anser dels atl den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 29 med "Utskouet tar" och slutar på s. 31med "nästa budgetår" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den principiella uppfattning om statligtföretagande som ligger till grund för motionerna 1984/85:559 (m), 1984/85:1434(c), 1984/ 85:2303 (c) och 1984/85:2805 (fp). Som framgått finns det vissanyansskillnader mellan de olika motionerna i fråga om synen på statensföretagar-roll. Enighet råder dock om huvudprincipen att statens affärsverksamhetbör begränsas till områden där det finns särskilda motiv för ett statligtengagemang. Denna princip har också kommit till klart uttryck i den avvikandemening till finansutskottets yttrande som har anmälts av företrädarna förmoderata samlingspartiet, och och somnäringsutskottet ansluter sig till. En tillämpning av nämnda princip möjliggör enligtutskottets uppfattning att mycket stora delar av den affärsverksamhet som nubedrivs av staten i verks- eller bolagsform kan avyttras. Från denna synpunktler sig det mål som har angetts i motionen, nämligen att staten skall tillförasförsäljningsintäkter om under ,som fullt realistisk. Metoderna för försäljning och valet av försäljningsobjektkräver noggranna överväganden. I motion 1984/85:559 (m) har angetts ett antalmetoder som bör kunna användas. Som anförs i motionen bör en allmän strävanvara att ge ägandet sä stor spridning som möjligt utan att ägaränsvaret tunnasut. Särskilda insatser bör också göras för att underlätta för de anställda attförvärva aktier i de egna företagen. Även möjligheterna till uppdelning av affärsverk ochutförsäljning av vissa reala tillgångar hos verken bör prövas. Utskottetåterkommer härtill vid behandlingen av motioner om domänverket och . Enligt utskottets mening bör regeringen utarbeta ettförslag till plan för utförsäljning av statliga företag enligt angivnariktlinjer. Med hänsyn till vikten av att varje enskild affär ger bästa möjligaekonomiska resultat för staten bör försäljningarna kunna anpassas till detaktuella marknadsläget. Det synes därför lämpligt att regeringen begärriksdagens bemyndigande att beträffande ett antal angivna företag genomföraförsäljningar av en viss NU1984/85:32 44 I fråga om affärsverken torde krävasbemyndigande även att vidta sådana organisatoriska åtgärder som kan visa sigönskvärda i samband med avyttringen av vissa tillgångar. Det får sedan ankommapå regeringen att besluta om genomförandet av försäljningarnainom ramen för bemyndiganden. 1 samband med utarbetandet av försäljningsplanen börregeringen klarlägga möjligheterna för staten att tillgodogöra sig intäkternafrån försäljning av indirekt ägda bolag, t. ex. dotterbolag till ochSvenska Varv. Utskottet föreslär att i ett tillkännagivandetill regeringen ansluter sig till vad utskottet har anfört. Med det sagdatillstyrks de fyra förenämnda motionerna, liksom yrkandet i motion 1984/85:2523(m) om försäljning av statliga företag till ett värde av 3 miljarder kronorunder nästa budgetär. Motion 1984/85:887 (c) om börsintroduktion av också genom vad utskottet har föreslagit. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande/b>.sä//n/«g av statliga företag attriksdagen med bifall till motion 1984/85:559 yrkande 9, motionerna 1984/85:1434och 1984/85:2303, motion 1984/ 85:2623 yrkande 21 och motion 1984/85:2805yrkande 4 samt med anledning av motion 1984/85:887 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. (mom. 3) (), (), (), Per (), (),() och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 32 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motionerna 1984/85:2057(m) och 1984/85:2169 (fp) att domänverkets tillgångar i betydande utsträckningbör föras över i enskild ägo. Som anförs i motionerna bör intäkter till statenav 400 milj. kr. utgöra ett riktmärke för försäljningarna under det förstabudgetåret. Genom sådana försäljningar skulle också önskemålen i motionerna1984/85:2093 (c) och 1984/85:2275 (c) om en aktiv medverkan från domänverketssida i strukturarbetet inom skogsbruket kunna tillgodoses. Regeringen börålägga domänverket att genomföra markförsäljningar i enlighet med vad somanförts. Utskottet tillstyrker de fyra motionerna. dels att utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande (/omönverAe/ au med bifall till motionerna 1984/85:2057,1984/ NU1984/85:32 45 85:2093, 1984/85:2169 och 1984/85:2275 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. FFV (mom. 4) (), (), (), Per (), (),() och () anser dels atl den del av utskottetsyttrande på s. 33 som börjar med "Enligt vad" och slutar med"Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 1984/85:2091(m, fp) om att affärsverksformen i olika hänseenden är mindre lämpad för denverksamhet som bedrivs inom affärsverket FFV. 1 likhet med motionärerna anserutskottet att regeringen bör lägga fram förslag för om överföring avFFV till bolagsform. Vid utarbetandet av förslaget bör särskilt uppmärksammasmöjligheterna alt lösa de problem som övergången till ett annat lönesystem m.m. kan komma att innebära för de anställda. bör i ett uttalande tillregeringen ansluta sig till vad utskoUet har anfört. dels att utskottet under 4 borthemställa 4. beträffande affärsverket FFV attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2091 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Försäljning av tillgångar hos (mom. 5). (), (), (), Per (), (),() och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar pä s. 35 med "Beträffande bedömningen" ochslutar på s. 36 med "ifrågavarande del" bort ha följande lydelse: Utskottets principiella inställning till frågan omstatligt företagande är, som redan framgått, att staten bör avvecklaaffärsverksamhet inom områden där det inte finns särskilda skäl för ett sådantengagemang från statens sida. Enligt utskottets mening bör det med utgångspunkthäri vara möjligt att avyttra betydande delar av tillgångar.Enskilda och kom-munägda företag bedriver framgångsrik verksamhet inomflertalet led av elförsörjningen. Främst för storkraftsnätet torde starka skälför statligt ägande kunna åberopas. Med hänsyn till intresset av atl nå en betydandestatsfinansiell effekt bör i första hand övervägas en successiv utförsäljningav statens vattenkraftstillgångar. Som framgår av finansutskottets yttrandeöverstiger marknads- NU1984/85:32 46 värdet av dessa tillgångar hos klart detbokförda värdet, som ligger till grund för statens avkastningskrav. Utskottetbedömer det som fullt möjligt för staten att även vid omfattandeutförsäljningar få ut ett pris som inotsvarar eller t. o. m. överstiger dagensmarknadsvärde. I syfte att tillgodose olika köparkategoriers intressen ochdärmed utnyttja hela den potentiella marknaden bör flera metoder förutförsäljning övervägas. En närmare beräkning av statens intäkter fränförsäljningar av vattenkraft redan under nästa budgetår är enligt utskottetsmening inte möjlig. Utskottet räknar emellertid med att vissa försäljningarskall kunna ske inom ramen av det belopp av som utskottettidigare har angett som riktmärke för avyttring av statliga företag m. m. underbudgetåret. bör intäkterna från försäljning avkrafttillgångar kunna ökas väsentligt. bör i ett uttalande anmoda regeringen att läggafram ett förslag till försäljning av tillgångar hos i enlighet medvad utskottet har anfört. Härigenom tillgodoses i väsentlig män yrkandena imotionerna 1984/85:2070 (c) och 1984/85:2875 (m). Syftet med motion1984/85:1426 (m) tillgodoses också. delsalt utskottet under 5 bort hemställa 5. beträffande/ö>i(37/>7/«gav tillgångar hos att med bifall till motion1984/85:2070 och motion 1984/85:2875 yrkande 4 samt med anledning av motion1984/ 85:1426 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Översyn av statensvattenfallsverks organisation (mom. 6) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s.37 som börjar med "Det har" och slutar med"behandlad del" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion 1984/85:2088 (vpk) finns det starkaskäl att ompröva roll i den svenska energipolitiken. Det är interimligt att en organisation skall ha detta avgörande inflytande över svenskenergipolitik. bör koncentrera sin verksamhet till drift ochförvaltning av kraftverk samt till eldistribution. Inom de nämnda områdenafinns brister och del är viktigare atl ägnar sig åt att avhjälpa demän atl som splittra upp sin verksamhet pä alla områden av energipolitiken.Inte minst inom den kommunala energiplaneringens område bör Vattenfallsinflytande och engagemang avbrytas. Organ som statens energiverk och kan med fördel utnyttjas i dessa sammanhang. En nedskärning avantalet anställda vid och en motsvarande förstärkningav skilda organisationer pä det regionala och lokala planet är önskvärd för attbryta monopolställning inom energipolitiken. NU1984/85:32 47 Utskottet föreslär att iett uttalande till regeringen ansluter sig till vad här har anförts. Därmedtillgodoses här behandlad del av motion 1984/85:2088. dels atl utskottet under 6 bort hemställa 6. beträffandeöversyn av statens vaiienfallsverks organisation aUriksdagen med bifall till motion 1984/85:2088 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. (mom. 7) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar pä s. 37 med "Utskottet finner" och slutar på s.38 med "berörd del" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till den kritiska syn päInvesteringsbanken som kommer till uttryck i motion 1984/85:2623 (m). Deuppgifter för vilka banken bildades är inte längre aktuella. mening har näringspolitikens ändrade inriktning ändratförutsättningarna för Investeringsbankens verksamhet. har detockså skett en snabb utveckling i fråga om utbudet av olika slagsfinansieringstjänster på marknaden. Utskottet anser alltså att en avveckling avbanken bör övervägas. Regeringen bör utarbeta ett förslag till avvecklingsplanmed redovisning av bankens nuvarande större engagemang och möjligheterna attföra över dessa till andra intressenter. Eventuellt behov av statliga garantiåtagandeni samband med en avveckling bör också redovisas, I avvecklingsplanen bör ingå även förslag om en successiväterföring till staten av bankens tillgångar i enlighet med vad som sägs imotionen. bör genom ett uttalande till regeringen ansluta sig tillvad utskottet har anfört. Motion 1984/85:2623 (m) tillstyrks alltså i berörddel. dels att utskottet under 7 bort hemställa attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2623 yrkande 6 ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. (mom. 7) (), () och IvarFranzén (c) anser delsattden del av utskottetsyttrande som börjar på s. 37 med "Utskottet finner" och slutar på s.38 med "berörd del" bort ha följande lydelse: Utskottetansluter------ (= reservation 7)----- också redovisas. bör genom ett särskilt uttalande till regeringenhemställa om ett förslag i enlighet med det anförda till /86.Därmed skulle yrkandet i motion 1984/85:2623 (m) delvis tillgodoses. NU1984/85:32 48 emellertid inte motionärernas förslag om återföring avmedel till staten redan under nästa budgetår. delsalt utskottet under 7 bort hemställa atlriksdagen med anledning av motion 1984/85:2623 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskoUet anfört. AB kanalbolag (mom. 8) (), (), (), Per (), (),() och () anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 38 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att beslut om finansiellrekonstruktion av AB kanalbolag var olyckligt. Genom att staten underlätatt pröva möjligheterna att åstadkomma en ny ägarstruktur i bolaget blevbeslutet onödigt kostsamt för staten. Med nuvarande inriktning av verksamhetenmåste möjligheterna till fortsatt drift utan statliga subventioner bedömas somsmå. Med nya ägare skulle bolaget kunna vitaliseras och ges en meramarknadsmässig inriktning. Det är också viktigt att möjligheterna till närmaresamarbete med olika intressentgrupper tas till vara. 1 enlighet med vad somförordats i den nämnda trepartireservationen är 1984 och som föreslås imotionerna 1984/85:1102 (m) och 1984/85:2640 (m) bör staten ta uppförhandlingar med föreningen m. fl. intressenter om en nyägarstruktur i bolaget. bör genom ett uttalande ansluta sig till vadutskottet har anfört. De tvä motionerna tillstyrks. dels att utskottet under 8 bort hemställa 8. beträffandeAB Göla kanalbolag att med bifall till motionerna 1984/85:1102 och 1984/85:2640 gerregeringen till känna vad utskottet anfört. (mom. 9) (vpk) anser