bet · G801JuU24 · 1984-12-31 00:00:00 — om översyn av lagen om TV-övervakning I motion 1984/85:416 av Per . (s) föreslås att begär att regeringen lägger fram förslag tilländring av lagen om TV-övervakning i enlighet med vad som anges i motionen. I motionen berörs reglerna för . Motionärerna anför att det på vissa arbetsplatser som är allmänplats, t. ex. ett tågfärjeläge i en hamn, kan finnas anställda hos fleraarbetsgivare. Det kan gälla SJ-anslällda, tullpersonal, hamnanställda ochpolismän. Motionärerna anser att även de arbetsgivare som inte är sökande i ettärende om TV-övervakning av arbetsplatsen, liksom de skyddsombud, skyddskommittéereller organisationer som företräder anställda hos andra än den sökande, skallfå tillfälle att yttra sig i ärendet. Motionärerna anför vidare att fackliga organisationer somföreträder anställda som berörs av TV-övervakning bör få rätt att överklagabeslut om att sådan övervakning skall få ske. I motion 1984/85:584 av m. fl. (c) hemställsatt beslutar att hos regeringen begära att en utredning för översynav lagen om TV-övervakning tillsätts. Motionärerna anför att välfärdsstaten inte får bli enövervaknings- och kontrollstat; de framhåller att TV-övervakningen harutvecklats från en enkel teknik med kameror och TV-skärmar till en sofistikeradteknik där information kan lagras med hjälp av videoteknik och stillbilder.Vidare anför de att sammankoppling med ADB-teknik innebär en förstärkning avTV-tekniken genom den stora kapacitet som då uppkommer för lagring ochbehandling av information. Motionärerna väcker frågan om en mer restriktivtillståndsgivning och framhåller att det saknas kunskap om hur mångaövéi-vakningskameror som länsstyrelserna har meddelat tillstånd för och vilkaändamålen för tillstånden varit. Även kommunernas roll i tillståndsärendenberörs i motionen. Frågor om personövervakning medTV-kamera regleras i lagen (1977:20) om TV-övervakning. Den tillkom för attförstärka den enskildes skydd mot integritetskränkningar i samband medövervakning och bevakning som sker med TV-apparatur (prop. 1975/76:194, JuU1976/77:14). Enligt lagen skall TV-kamera brukas med tillbörlig hänsyn till deenskildas personliga integri- JuU1984/85:24 2 Den som använder TV-kamera skall fortlöpande och påett verksamt sätt upplysa om kameran och dess brukande. Överträdelser avskyldigheten att lämna upplysningar straffas med böter. Dold TV-övervakning ärsåledes förenad med straffansvar, Lagen är tillämplig på TV-kamera som är anbringad så attden, utan att manövreras på platsen, kan användas för personövervakning(övervakningskamera), Lagen omfattar emellertid inte övervakningskamera somför skyddsändamål används vid anläggning av betydelse fråntolalförsvarssyn-punkt. För att få ha en övervakningskamera anbringad så attden kan riktas mot plats som är upplåten för eller annars nyttjas avallmänheten krävs tillstånd. Som exempel på platser som inte får övervakas utantillstånd kan nämnas gator, torg samt tunnelbane- och järnvägsstationer. Andraexempel är tåg, hotell, restauranger och affärslokaler i den mån och under dentid allmänheten har tillträde till sådana utrymmen. Frågor om tillstånd prövas av . Tillstånd fårmeddelas endast om kameran behövs för det ändamål den skall användas till ochdet saknas anledning att anta att otillbörligt intrång i de enskildasintegritet skall uppkomma. Tillstånd skall förenas med föreskrifter om hurövervakningen får anordnas och hur upplysning om övervakningen skall lämnas.Länsstyrelsen skall också meddela vissa föreskrifter som kan anseserforderliga av hänsyn till de enskildas personliga integritet. Innan tillståndmeddelas skall yttrande inhämtas från den kommun inom vilken kameran skallbrukas. Kan en tillståndspliktig kamera som brukas av arbetsgivare riktas moten arbetsplats skall också ge skyddsombud, skyddskommitté ellerorganisation som företräder de anställda på arbetsstället tillfälle att yttrasig. har en fortlöpande tillsyn över lagens efterlevnad och kaningripa med ändrade föreskrifl:er eller återkallelse av tillstånd omotillbörligt intrång i de enskildas personliga integritet skulle uppkomma. Föratt utöva tillsyn har bl. a. rätt att få tillträde tillövervakningsanläggningen. Den som har en tillståndspliktig TV-kamera utantillstånd eller som bryter mot föreskrifter straffas med böter. Frågan om arbetsgivares rätt att anordna personövervakningpå arbetsplats som inte också är allmän plals har överlämnats lill parterna påarbetsmarknaden för att lösas förhandlingsvägen. Talan motlänsstyrelsens beslut förs hos regeringen genom besvär. Justitiekanslem (JK) har, i likhet med vad som gäller iandra integritetssammanhang där de enskilda saknar besvärsrätt, rätt att föratalan mot beslut av . Vissa föreskrifterom tillståndsförfarandet ges iförordningen (1977:21) om TV-övervakning. Där regleras bl. a. skyldigheten atttill JK expediera beslut enligt lagen om TV-övervakning. JuU1984/85:24 3 Yttrande av fackliga organisationer m. m. Spörsmålet om de lokala fackligaorganisationernas inflytande på frågor om TV-övervakning av en arbetsplatsbehandlades av utskottet med anledning av en motion i lagstiftningsärendet ominförande av lagen om TV-övervakning (JuU 1976/77:14 s. 9). I fråga om övervakning av arbetsplats som inte är allmänplats godtog utskottet den av departementschefen förordade ordningen som bl, a,innebär att i det enskilda fallet frågan om anordnande av TV-övervakning alltidbör bli föremål för överläggningar mellan arbetsgivaren och anställda inomföretagsnämnder och skyddskommittéer eller andra organ för samrådsförfarande.Utskottet uttalade därvid att det för del dåvarande med hänsyn till den nyalagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet-som innebar en kraftigförstärkning av de fackliga organisationernas ställning i frågor omförhandlingsrätt m, m. - saknades anledning att tillerkänna dessa organisationervetorätt för de aktuella fallen, I fråga om arbetsplatser som är allmän plals komhärtill, uttalade utskottet, att vid den intresseavvägning som länsstyrelsenhar att företa i ett ansökningsärende efter alt ha hört skyddsombud,skyddskommitté eller organisation för de anställda, särskild vikt bör läggasvid de anställdas uppfattning. Utskottet tillade att det bör fordras skäl avsärskild styrka för att tillstånd skall få meddelas i strid mot klart uttaladeönskemål från de anställdas sida. Mot bakgrund härav ansåg utskottet skälsaknas all fillerkänna de anställdas organisationer vetorätt. Även frågan om besvärsrätt förorganisationer som företräder de människor som kan komma att bli övervakadetogs upp av utskottet med anledning av en motion (JuU 1976/77:14 s, 10f). Utskottet erinrade först om att besvärsregelns utformningi lagen om TV-övervakning står i överensstämmelse med motsvarande bestämmelseri dalalagen (1973:289), kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen(1974:182), Utskottet framhöll också att möjligheten för allmänheten attpåkalla åtgärd av justitiekanslem inte borde underskattas. Rörande den omfattning i vilken besvärsräti tillkommerenskild konstaterade utskottet att den aktuella regeln i lagen omTV-övervakning vilar på den allmänna förvaltningsrätlsliga grundsatsen atttalan får föras av den som beslutet angår om det gått honom emot, Besvärsrätitorde därför inte, uttalade utskottet, i regel tillkomma någon enskild som kanbli berörd av övervakningen. Frågan om en utsträckning av besvärsrätien när detgäller tillstånd till TV-övervakning även till organisationer som företräderenskilda borde emellertid enligt utskottets mening inte bedömas isolerad ulanses i sitt JuU1984/85:24 4 sammanhang med övrig förvaltningsrältslig lagstiftning.Utskottet uttalade vidare att utvecklingen i praxis borde avvaktas innanändringar aktualiserades. Innan tillstånd meddelas skallyttrande inhämtas från den kommun inom vilken kameran skall brukas. Syftet medkommunens yttrande är all inhämta lokala synpunkter. Kommunen skall inteprimärt anlägga synpunkter på behovet för sökanden att få brukaövervakningskameran, något som emellertid inte hindrar att kommunen ändå kan haanledning att gå in även på denna fråga. Delta gäller särskilt i fall dåövervakningen berör ett område som kommunen själv ansvarar för (prop,1975/76:194 s, 29), Med anledning av ett motionskrav om vetorätt ifråga om TV-övervakning uttalade utskottet 1976 (JuU1976/77:14 s, 10) att kommunerna inte bör tillerkännas vetorätt i vidare mån änsom följer av allmänna ordningsstadgan (1956:617), Mot en sådan vetorätt taladenämligen enligt utskottet att del ibland kan tänkas uppkomma konflikt mellanriksintressen och lokala inlresseri. Utskottet påpekade också all kommun,enligt vad som allmänt anses gälla, har besvärsrätt i fall när tillståndmeddelats i strid mot kommunens avstyrkande, -Erfarenheter avrättstillämpningen borde enligt utskottets mening avvaktas innan fråganövervägs ytterligare. Yrkanden om översyn av lagen behandlade vidtvå tillfällen /och /84års motioner vari begärdes en översyn av lagen om TV-övervakning, Vid det första tillfället skedde remissbehandling, 1 sillav godkända belänkande (JuU 1982/83:4) avstyrkte utskottet bifalltill över-synsyrkandel. Utskottet anförde därvid alt utskottet hyste förståelseför den oro som motionärerna gav till känna inför den tekniska utvecklingensmöjligheter till övervakning och kontroll. Utskottet framhöll emellertidsamtidigt att lagen om TV-övervakning har till syfte just att förstärka denenskildes skydd mot integritelskränkningar. Vid remissbehandlingen hade integjorts gällande att det företåg några brister i lagen, Inga önskemål omförändringar hade framförts, Ui:skollet ansåg inte alt de rådande förhållandenagav anledning till några åtgärder från sida. Enligt utskottet vardet dock angeläget all utvecklingen på området följdes med stor uppmärksamhet,inte minst i förebyggande syfte, och alt initiativ till översyn logs när delpåkallades av utvecklingen. Vid del andra tillfället - - uttaladeutskottet (JuU 1982/83:18 s. 4) att utskottet inte fann skäl lill någon annanbedömning än JuU1984/85:24 5 den som kommit fill uttryck i utskottets betänkande JuU1982/83:4. Utskottet vidhöll alltså den bedömning utskottet gjort ochavstyrkte bifall till motionen. Den senaste gången utskottel behandlade frågan - i mars1984 - erinrade utskottet om sitt tidigare uttalande om vikten från demokratisksynpunkt av att diskussionen om enskildas integritet i förhållande lillmyndigheterna alltid hålls levande. Utskottet uttalade att detta särskiltgäller på ett område som det förevarande där-såsom motionsvägenanförts-utvecklingen lett till att det nu finns teknik som innebär betydligtstörre risker för integritets-kränkningar . Utskottet, som underärendets beredning hade tagit del av regeringens praxis i tillståndsfrågor,ansåg sig emellertid sakna skäl all göra annan bedömning i saken än utskottetgjort tidigare. Utskottet avstyrkte bifall lill motionen och följdeutskottel (JuU 1983/ 84:19), Utredningsarbete m. m. har isitt slutbetänkande Ny förvaltningslag (SOU 1983:73) behandlat bl. a. frågan omrätt att överklaga myndighels beslut (s. 128 ff). Utredningen har inteföreslagit någon i sak ändrad reglering i de avseenden som är aktuella i dettabetänkande. Betänkandet övervägs f. n. inom . I ett delbetänkande av tvångsmedelskommittén (Ds Ju1981:22) Hemlig avlyssning m. m. föreslogs en ändring i lagen omTV-övervakning av innehåll att från lagens tillämpningsområde skulle undantasövervakningskameror som polisen använder för utredning om grövre brott.Förslaget har därefter berörts i kommitténs slutbetänkande (SOU 1984:54)Tvångsme-del-Anonymitel-lntegritet (s. 259 ff). Även harhösten 1983 i promemorian (PM nr 5) Polisens insatser mot narkotikan lagt framett liknande förslag. Förslagen har inte föranlett lagstiftning, 1 ett av justitieombudsmannen den 5oktober 1984 meddelat beslut (1984:1) JO om moderna efterforskningsmetoder iskalte-och kronofogdemyndigheternas verksamhet - en undersökning av laglighetoch lämplighet har JO under rubriken lill lagstiftaren uttalatatt han anser att lagen om TV-övervakning bör ses över. Han har vidare bl, a,anfört att med videoteknikens mycket hastiga utveckling den lagen för honomframstår som ålderstigen och definitivt mogen för en översyn (s, 28 och 52), För en redogörelse för praxis i tillståndsfrågor avseendeTV-övervakning hänvisas till utskottets belänkande JuU 1983/84:19 s, 3 och 4, Här bör också nämnas att kommunstyrelsen i Stockholmskommun i en skrivelse till regeringen begärt att det görs enöversyn av lagen om TV-övervakning. Ärendet är ännu inte slutbehandlat. JuU1984/85:24 6 I detta betänkande behandlarutskottet två motioner som avser lagsfiftningen om TV-övervakning. Motion 416 tar upp frågor om TV-övervakning avarbetsplatser. Del begärs att fackliga organisationer som företräder anställdasom berörs av TV-övérvakning skall få rätt att överklaga beslut om sådanövervakning. Motionärerna anser vidare att i fråga om TV-övervakning påarbetsplatser, där anställda hos flera arbetsgivare finns, även dearbetsgivare, som inte är sökande i ärendet liksom de skyddskommittéer m. fl.som företräder anställda hos andra än den sökande skall få tillfälle att yttrasig i ärendet. I mofion 584 anförs att TV-övervakningen har utvecklatsfrån en enkel teknik med kameror och TV-skä:rmar till en sofistikerad teknikdär information kan lagras med hjälp av videoteknik och stillbilder.Sammankopplingen med ADB-teknik har enligt mofionärerna ytterligare förstärktTV-tekniken genom möjligheterna till lagring och behandling av information.Motionärerna, som anser att de möjligheter till kontroll av enskilda somhärigenom uppkommer kan hota den personliga integriteten, begär en översyn avlagen. Därvid begärs begränsningar i tillslåndsgivningen och överväganden ifråga om kommunernas roll. Lagen (1977:20) om TV-övervakning syftar till att stärkaden enskildes skydd mot integritetskränkningar i samband med övervakning ochbevakning som sker med TV-apparatur. Ett principiellt straffsanktioneratförbud mot dold TV-övervakning har införts genom lagen. Den som använder enövervakningskamera är sålunda skyldig att fortlöpande och på ett verksamt sättupplysa om kameran och dess brukande. Enligt lagen skall övervakningskamerabrukas med tillbörlig hänsyn till de enskildas personliga integritet. Det krävstillstånd att ha en övervakningskamera så anbringad att den kan riktas motplatser som är upplåtna för eller annars nyttjas av allmänheten, t, ex, gator,torg och järnvägsstationer, Tillslåndsplikten är straffsanktionerad.Tillståndsfrågor prövas av , som också har att utöva enfortlöpande tillsyn. skall i samband med att tillstånd gesmeddela föreskrifter om bl. a. hur övervakningen får anordnas och hurupplysningar om övervakningen skall lämnas. Om något otillbörligt intrång i de enskildaspersonliga integritet skulle uppkomma efter lillståndsbeslutel, fårlänsstyrelsen återkalla tillståndet eller ändra föreskrifterna. Länsstyrelsensbeslut kan överklagas hos regeringen genom besvär. Justitiekanslem har rätttill besvärstalan för alt tillvarata allmänna intressen. De frågor som motionerna gäller avser dels vissaavgränsade ämnen såsom inflytande och besvärsrätt, dels också en översyn avlagstiftningen mera allmänt. Utskottet berör inledningsvis de mer begränsadefrågorna. När det gäller de lokala fackliga organisationernasinflytande på frågor om TV-övervakning av arbetsplatser som utgör allmän platsvill utskottet först JuU1984/85:24 7 hänvisa till den bedömning av frågan som utskottet gjordei lagstiftningsärendet om införande av lagen om TV-övervakning, Utskottetuttalade då att vid den intresseavvägning som har att företa iett ansökningsärende efter att ha hört skyddsombud, skyddskommitté eller organisationför de anställda, särskild vikt bör läggas vid de anställdas uppfattning.Utskottet tillade att det bör fordras skäl av särskild styrka för att tillståndskall få meddelas i strid mot klart uttalade önskemål från de anställdas sida(JuU 1976/77:14 s, 9). Även frågan om besvärsrätt för organisationer somföreträder dem som kan komma att bli TV-övervakade berördes vid samma tillfälleav utskottet (s, 10 f). Utskottet erinrade om att besvärsregelns utformning ilagen om TV-övervakning står i överensstämmelse med motsvarande bestämmelser idatalagen (1973:289), kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen(1974:182). Utskottet framhöll också att möjligheten för allmänheten attpåkalla åtgärd av justitiekanslem inte borde underskattas. Utskottet uttaladevidare att besvärsregeln i lagen om TV-övervakning vilar på den allmännaförvaltningsrättsliga grundsatsen att talan får föras av den som beslutet angårom det gått honom emot. Frågan om en utsträckning av besvärsrätten även fillorganisationer som företräder enskilda borde enligt utskottets mening intebedömas isolerad ulan ses i sitt sammanhang med övrig förvaltningsrättsliglagstiftning. Utskottet ansåg att utvecklingen i praxis borde avvaktas innanändringar aktualiseras. I samma lagstiftningsärende behandlades också kommunernasroll vid tillslåndsgivningen, Utskottel, som framhöll att det ibland kan tänkasuppkomma konflikt mellan riksintressen och lokala intressen, uttalade sig motvetorätt för kommunerna. Utskottet påpekade också att kommun, enligt vad somallmänt anses gälla, har besvärsrätt i fall när tillstånd meddelats i strid motkommunens avstyrkande. Erfarenheter av rättstillämpningen borde enligtutskottets mening avvaktas innan frågan övervägs ytterligare (s. 10). och (se Ds Ju1981:22 och SOU 1984:54 samt PM nr 5 av ) har föreslagitatt övervakningskameror som används i brottsbekämpningssyfte i vissa fall skallundantas från lagens tillämpningsområde. Som framgår av det föregående har JO uttalat sigför en översyn av lagen om TV-övervakning. Med anledning av motionsyrkanden har utskottet de senasteåren tagit upp frågan om en översyn av lagen omTV-övervakning. Vid det första fillfället skedde remissbehandling. godkända betänkande (JuU 1982/83:4) avstyrkte utskottet bifalltill översynsyrkandet. Utskottet anförde därvid att utskottet hyste förståelseför den oro som motionärerna gav till känna inför den tekniska ulveckhngens möjlighetertill övervakning och kontroll. JuU1984/85:24 8 att lagen om TV-övervakning har till syfte justall förstärka den enskildes skydd mot integritetskränkningar. Vidremissbehandlingen hade inte gjorts gällande att det förelåg några brister ilagen och inga önskemål om förändringar hade framförts. Utskottet ansåg inteatt det fanns anledning till några åtgärder från sida. vair det dock angeläget att utvecklingen på området följdes med storuppmärksamhet, inte minst i förebyggande syfte, och att initiativ till översyntogs när det påkallades av utvecklingen. Vid det andra fillfället fann utskottet (JuU 1982/83:18 s.4) inte skäl till någon annan bedömning än den som kommit till ullryck iutskottets betänkande JuU 1982/83:4 och avstyrkte bifall till motionen.Riksdagen följde utskottet. Den senaste gången utskottet behandlade frågan - i mars1984 - erinrade utskottet om sitt fidigare uttalande om vikten från demokratisksynpunkt av att diskussionen om enskildas integritet i förhållande lillmyndigheterna alltid hålls levande. Utskottel ut:talade att detta särskiltgäller på ett område som det förevarande. där utvecklingen lett till att det nufinns teknik som innebär betydligt större risker för integritetskränkningar äntidigare. Utskottet, som under ärendets beredning hade tagit del avregeringens praxis i tillståndsfrågor, ansåg sig.emellertid sakna skäl att göraannan bedömning i saken än utskottet gjort tidigare. Utskottet avstyrkte bifallfill motionen och följde utskottet (JuU 1983/84:19 s. 5 f). Vid bedömningen av föreliggande motionsfrågor villutskottet först återknyta till sina tidigare gjorda uttalanden om betydelsen avvaksamhet och beredskap inför en teknisk utveckling som kan leda fram tillintegritets-kränkande kontroll och övervakning i samhället. Som utskottetframhöll är det angeläget att en översyn av lagen omTV-övervakning initieras när det påkallas av utvecklingen (JuU 1982/83:4 s. 9). Inom pågår f. n. överväganden medanledning av tvångsmedelskommitténs förslag till bl. a. ny lagreglering i frågaom tvångsmedel och förslag om bl. a. TV-övervakning. Enligt vad utskottet inhämtat kommer under beredningen avdetta lagstiftningsärende att tas upp vissa andra frågor rörande lagen omTV-övervakning, bl. a. sådana spörsmål om yttrande- och besvärsräti förfackliga organisafioner m. fl. som aktualiserats i motion 416. Underberedningen av ärendet kommer även de av JO i det förut nämnda beslutet anfördasynpunkterna att tas upp till övervägande. Under hänvisning till vad nu anförts saknas enligtutskottets mening anledning för att ta inifiativ fill en sådan meraövergripande JuU1984/85:24 c översyn som förordas i motion 584. Någon åtgärdmed anledning av motion 416 påkallas inte heller. Utskottetavstyrker därför bifall till motionerna. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:416 och 1984/85:584. Närvarande: (), (), KarinSöder (c), (), (), i (s), (), (), (), Lars-ErikLövdén (s), (), i (fp), (), () och (). (), (),(), (), (), () och HansPetersson i Röslånga (fp) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 8 med "Vid bedömningen" och slutar på s. 9med "till motionerna" bort ha följande lydelse; Inom pågår vissaöverväganden med anledning av tvångsmedelskommitléns förslag till bl. a. nylagreglering i fråga om tvångsmedel och narkoiikakommissionens förslag om bl.a. TV-övervakning. Enligt vad utskottet inhämtat kommer därvid att las uppvissa detaljfrågor som gäller TV-övervakning, bl. a. sädana som aktualiserats imotion 416. Utskottet anser med anledning härav alt någon åtgärdlill följd av motion 416 inte påkallas. Vad härefter gäller den i moiion 584 begärda meragenomgripande översynen av lagen om TV-övervakning vill utskottel anläggaföljande synpunkter. Det finns numera enligt utskottets mening starka skäl somtalar för att bör inta en annan hållning fill motionsönskemålet änvid tidigare tillfällen. Den snabba tekniska utvecklingen har öppnat och öppnarfortlöpande nya möjligheter till kontroll och övervakning av enskilda på ettsätt som statsmakterna inte på ett tillfredsställande vis längre kanöverblicka. Det är ofrånkomligt att den enskildes personliga integritet kankomma att hotas genom utvecklingen av alltmer avancerade tekniska hjälpmedelför bl. a. lagring och överföring av information. JuU1984/85:24 10 som ägt rum har lagen om T'-övervakning inte varit föremål för någon översyn, och lagen måste nui många hänseenden anses vara föråldrad. Utskottet anser - i likhet med vad JOframhållit - alt lagen om TV-övervakning från dessa utgångspunkter definitivtär mogen för en översyn. Härtill har på senare fid kommit mer eller mindreoroande uppgifter från kommunalt håll om en alltmer generös fillståndsgivningfrån länsstyrelsernas sida. Detta aktualiserar en översyn av lagregleringensåväl i fråga om förutsättningarna för fillstånd som i fråga om ordningen förcentral uppföljning av rättstillämpningen och dess enhetlighet. Vad nu sagtsleder utskottel fill uppfattningen att en samlad översyn av lagen bör kommatill stånd såsom förespråkas i motion 584. Ett viktigt led i utredningsarbetet bör vara att utvärderatillämpningen av lagen och att pröva anpassningen av lagens regelsystem till nyteknik; härvidlag bör särskilt uppmärksammas de ökade riskerna för integritelskränkningar.Utskottet vill i detta hänseende betona vikten av framförhållning i arbetet.Under utredningsarbetet bör vidare uppmärksammas det alltmer utbredda bruket avTV-övervakning, och utskottet vill härvidlag framhålla att utskottet redan isamband med lagens tillkomst uttalade sig för en restriktiv användning avTV-övervakning i samhället. En grundlig kartläggning av den hittillsvarandetillslåndsgivningen är nödvändig som underlag för övervägandena. Utskottet vill också understryka vikten av alt frågan omsamverkan mellan länsstyrelse, kommun, datainspektionen och andra myndigheteranalyseras i ett brett perspektiv så att hela integritetsskyddsområdel täcks.