bet · G801BoU9 · 1984-12-31 00:00:00 — efter förnyad behandling av ärende om ändringar ibestämmelserna om räntebidrag till följd av fastighetsskatten m. m. (prop.1984/85:85 bil. Ärendet m. m. I betänkandet BoU 1984/85:8behandlas proposition 1984/85:85 bilaga 1 om ändringar i bestämmelserna omräntebidrag till följd av fastighetsskatten m.m. jämte motioner (m), (c), (fp)och (vpk). Vid kammarbehandling av betänkandet beslötriksdagen att till bostadsutskottet återförvisa ärendet. Förutom de skrivelser som nämnts i betänkandet BoU1984/85:8 har skrivelser i ärendet inkommit från hotell- ochrestaurangförbund, och . Med anledning av beslutet om återförvisning får utskottetanföra följande. Kompensationen för fastighetsskatten sker som framgår avprositionen genom ökade räntebidrag. 1 kommunalskattelagen finns regler om hursådana bidrag skattemässigt skall behandlas. Dessa regler kan sammanfattassålunda. Enligt punkt 7 i anvisningarna till 24 §kommunalskattelagen (1928:370), KL, skall inte sådant räntebidrag som avses i36-38 §§ bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) tas upp som skattepliktigintäkt av fastigheten, I 20 § KL anges bl, a, att avdrag inte får göras förränta på lånat kapital till den del räntan täcks av sådant statligt bidrag somavses i punkt 7 av anvisningarna till 24 § KL. Av punkt 6 av anvisningarna till25 § KL framgår att avdrag för räntekostnader endast får ske med belopp somöverstiger räntebidraget. Det räntebidrag som är en kompensation förfastighetsskatten bör enligt utskottets uppfattning i skattesammanhangbehandlas som sådant räntebidrag som avses i 36-38 §§bostadsfinansieringsförordningen. Enligt vad utskottet erfarit är ocksåregeringens avsikt att ta in bestämmelserna i dessa paragrafer. Särskilda reglerom hur kompensationen för fastighetsskatten skall behandlas vid beskattningenbehövs sålunda inte. Det ökade räntebidrag som fastighetsägarna erhåller som enkompensation för fastighetsskatten leder som framgått ovan till attfastighetsägarnas avdragsgilla räntekostnader minskar med ett belopp sommotsvarar det ökade räntebidraget. Emellertid bör erinras om attfastighetsskatten för 1 1984/85. BoU1984/85:9 2 konventionellt beskattade fastigheter är en avdragsgillkostnad. När storleken av det ökade räntebidraget för sådana fastighetermotsvarar fastighetsskatten uppkommer ingen resultatförändring jämfört mednuvarande ordning vid i övrigt oförändrade förutsättningar. För schablonbeskattade fastigheter är fastighetsskatteninte avdragsgill. För flerfamiljshusen saknar den skattemässiga behandlingen avräntebidragen oftast praktisk betydelse eftersom fastigheterna oftast utvisarett underskott och detta inte kan avräknas mot andra inkomster. För egnahemmenhar i proposition 1984/85:85 (se s, 13) hänsyn tagits till att deräntekostnader som det ökade räntebidraget är avsett att täcka i skattesammanhangutgör avdragsgilla kostnader. Som framgår av propositionen och avbostadsutskottets betänkande BoU 1984/85:8 (s. 3) har i propositionen vidberäkningen av egnahemsägarens kompensationsbehov antagits att denne har enmarginalskatt om , Sammanfattningsvis vidhåller utskottet sin uppfattning somden kommit till uttryck i betänkandet BoU 1984/85:8 och som innebär att vad däranförts får anses vara en godtagbar kompensation för fastighetsskatten. Någraregler som speciellt rör beskattningen av det ökade räntebidraget behövssålunda inte. Ett beslut av bör enligt utskottets uppfattningav bostadspolitiska skäl fattas , Ett dröjsmål skulle leda tillavsevärda men. Utskottet hemställer- med hänvisning till betänkandet BoU1984/85:8 och till vad ovan anförts - 1, beträffande avslag på propositionenatt avslår motionerna 1984/85:234 yrkande 1, 235 yrkande 1 och 237yrkande 1 samtliga motioner såvitt nu är i fråga, 2, beträffande ett särskilträntebidrag för att med anledning av proposition 1984/85:85som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i betänkandet BoU1984/85:8, 3, beträffande sänkning av dengaranterade räntan att med anledning av proposition 1984/85:85 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i betänkandet BoU1984/85:8, 4, beträffande kompensation tilllåginkomsttagare rn. att avslår motion 1984/85:59 yrkande 2 bsåvitt nu är i fråga, 5, beträffande stöd till allmännyttigabostadsföretag m. m. att avslår motion 1984/85:59 yrkande 2 c, 6, beträffande dispens från kravet påavsättning till konsolideringsfond att med godkännande av vad iproposition 1984/ 85:85 föreslagits avslår motionerna 1984/85:234 yrkande 1,235 yrkande 1 och 237 yrkande 1 samtliga motioner såvitt nu är i fråga, 7, beträffande den redovisningsmässigahanteringen av konsolideringsfond m. m. att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört i betänkandet BoU 1984/85:8, BoU1984/85:9 3 8, beträffande behandlingen avvisst överskjutande grundkapital att som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört i betänkandet BoU 1984/85:8. På bostadsutskottets vägnar . Närvarande: . (), (),(), (), (), (), (), (), (vpk), MargaretaPalmqvist (s), (), (), (), Bengt-OlaRyttar (s) och (). (), (), (), (), (), () och () har till betänkandet avgivit följande reservationer. Avslag på propositionen (mom. 1-3) Reservanterna anser att tillreservation 1 i betänkandet BoU 1984/85:8 följande tillägg bör göras: Ytterligare material har kommit utskottet till hända. Avdetta framgår att det på mycket goda grunder kan hävdas att den sammantagnaunderkompensationen för konventionellt beskattade juridiska personer uppgårtill av fastighetsskatten vilket i sin tur kan beräknas ge en förlåg kompensation om . Även för övriga privata fastighetsägare avflerbostadshus innebär förslaget i propositionen en mycket stor systematiskunderkompensation. Som tidigare framhållits beror underkompensationen främst påatt de i propositionen tillämpade genomsnittliga taxeringsvärdena hksombidragsunderlagen för nu berörda fastighetsägarkategorier ger mycket för lågocli systematisk underkompensation. Beräkningar visar att taxeringsvärdenaskulle behövt ökas med i genomsnitt och att bidragsunderlagen skullebehövt räknas upp med . per m' om den av regeringen eftersträvademålsättningen om kompensation krona för krona skulle tillämpas. Vidare måstehänsyn tas till det faktum att den kommunala garantiskatten endast iundantagsfall är effektiv för privata juridiska personer. Om en fastighetsskattöver huvud taget skall införas måste naturligtvis målsättningen om kompensationkrona för krona tillämpas. BoU1984/85:9 4 Vidare bör framhållas att iproposition 1984/85:85 om ändringar i bestämmelserna om räntebidrag till följdav fastighetsskatten m.m. inga uppgifter lämnas om hur det ökade räntebidragetskall behandlas i skattesammanhang. Detta är ytterligare ett uttryck för hurofullständig och summarisk propositionen är. Även om det antagandet görs attdet ökade räntebidraget vid beskattningen skall behandlas enligt de regler ikommunalskattelagen (1928:370) som gäller för räntebidrag som utgår enligt36-38 §§ bostadsfinansieringsförordningen kan på goda grunder hävdas att detschematiska och schabloniserade kompensationssystem som valts i propositioneninte sällan innebär att delar av det ökade räntebidraget de facto kommer attbeskattas genom att räntekostnaderna för fastigheten reduceras även med dettabidrag. Vad nu anförts är enligt utskottets uppfattningytterligare ett motiv för att återigen föreslå att åtgärder vidtas så attkompletterande beräkningsunderlag underställs . Vidärendebehandlingen i utskottet avvisades förslaget om att begära ytterligaregenomgång av beräkningsförutsättningarna. Det återstår därför endast att yrkaavslag på propositionen. Reservanterna yrkar på skäl som anförts i reservation 1 ibetänkandet BoU 1984/85:8 och med hänvisning till vad ovan anförts attutskottet under 1 bort hemställa 'beträffande avslag påpropositionen att med bifall till motionerna 1984/85:234 yrkande 1,235 yrkande 1 och 237 yrkande 1 samtliga motioner såvitt nu är i fråga avslårproposition 1984/ 85:85 yrkandena 1 och 2, Kompensation till låginkomsttagare m. fl. (mom. 4, motiveringen) Reservanterna anför på skäl somangivits i reservation 2 i betänkandet BoU 1984/85:8 följande. Någon fastighetsskatt bör enligt utskottets uppfattninginte införas. Anledning saknas därför att diskutera hur kompensationen förfastighetsskatten skall utformas. Motion 59 (vpk) yrkande 2 avstyrks sålundasåvitt nu är i fråga, Dispens från kravet på avsättning tillkonsolideringsfond (mom. 6) Reservanterna yrkar på skäl somanförts i reservation 3 till betänkandet BoU 1984/85:8 att utskottet under 6bort hemställa 6. beträffande dispens från kravetpå avsättning till konsoliderings-' fond att med bifall tillmotionerna 1984/85:234 yrkande 1, 235 yrkande 1 och 237 yrkande 1 samtligamotioner såvitt nu är i fråga avslår proposition 1984/85:85 yrkande 3, 'Vid bifall till denna hemställan förfaller utskottetshemställan under 2 och 3. BoU1984/85:9 5 Den redovisningsmässiga hanteringen avkonsolideringsfond m. m. samt behandlingen av visst överskjutande grundkapital(mom. 7 och 8) Reservanterna yrkar med hänvisningtill reservation 4 till betänkandet BoU 1984/85:8 att utskottets hemställan under 7 och 8 bort utgå. Särskilda yttranden 1. (), (), (), (), (), () och () avger följande särskilda yttrande. Den proposition om ändringar i bestämmelserna omräntebidrag till följd av fastighetsskatten som behandlas i detta betänkandehar utarbetats under stor brådska. Som framgår av reservation (m, c, fp) tillbetänkandet BoU 1984/85:8 kunde på goda grunder förmodas atträntebidragsreglerna utformats så att kompensationen leder till systematiskunderkompensation. Att denna förmodan visade sig korrekt har sedermerabekräftats av statssekreteraren i . Detta faktum innebar isin tur att utskottet beslutat vidta den unika åtgärden att ånyo behandla enfråga som övervägts i ett redan justerat betänkande innan detta betänkandeförelagts för avgörande. Det av utskottet den 29 november 1984justerade betänkandet har sålunda upphävts. Ett nytt justeringsbeslut fattadesden uppenbarligen efter den tillkommande informationen frånstatssekreteraren i . Vid detta sammanträde begärde vi ytterligarekompletteringar beträffande beräkningsunderlaget. I detta särskilda yttrande skall inte det nya beslutetssakliga innebörd diskuteras. Det görs i reservationerna som avgivits. Vi villemellertid understryka att regeringens brådska i förevarande ärende ytterligareär ett belägg för hur dåligt genomtänkta regeringsförslagen om enfastighetsskatt och om kompensatoriska åtgärder är. Den handläggningsordningsom utskottet ansett sig böra medverka till är ytterligare ett belägg för dennauppfattning. Det finns återigen anledning att med kraft reagera mot attregeringen inte bereder sina förslag med den omsorg som skäligen kan begäras. Vid den förnyade behandlingen i utskottet den 12 decemberföredrogs nytt beräkningsmaterial utarbetat av en av byggnadsindustrinsbranschorganisationer. Detta material är det mest genomarbetade som kommitutskottet till hända. Det är att beklaga att regeringens beräkningsunderlaginte hade den kvaliteten som rimligen kan begäras. De beräkningar som tillställs utskottet är komplicerade,liksom f. ö. de flesta beräkningar som rör förändringar inombostadsfinansieringssystemet. BoU1984/85:9 6 Det är viktigt att de nu diskuterade beräkningarna görstill förmål för en noggrann genomgång. Vid utskottsbehandlingen framförde viett yrkande om ytterligare överväganden avseende utformningen avkompensationsreglerna. Detta yrkande avvisades emellertid av utskottsmajoriteten(s, vpk) som därvid anförde att ett uppskov med beslut i ärendet till år 1985från bostadspolitisk utgångspunkt skulle innebära allvarliga men. Detta innebäratt utskottsmajoriteten anser att förslaget i propositionen huvudsakligen tillkommitför att infria regeringens överenskommelse med och om 1985 års hyror. Att så är fallet torde numera vara ett välkäntfaktum. Frågan om 1985 års hyresöverenskommelse berörs inte alls ipropositionen. Denna fråga har uppenbarligen spelat stor roll närkompensationen beräknats. Som framgår av reservation 1 till utskottetsbetänkande BoU 1984/85:8 beräknas de allmännyttiga bostadsföretagen bliöverkompenserade med ca en kvarts miljard kronor . Regeringensagerande för att få till stånd den träffade överenskommelsen kan och får inteinnebära att grundlagsenliga möjligheter att pröva statsutgifternabeskärs. Det finns nämligen inga bärande motiv att inte uppskjutariksdagsbehandlingen . hyresöverenskommelse m. m. (vpk) avger särskiltyttrande i enlighet med det särskilda yttrandet 2 i betänkandet BoU 1984/85:8.