bet · G801NU18 · 1984-12-31 00:00:00 — I motion 1983/84:456 av (vpk) och JörnSvensson (vpk) hemställs att hos regeringen begär förslag tillhandlingsprogram på aluminiumområdet med syfte att trygga en nationellförsörjning oberoende av multinationella intressen och med hänsynstagande tillenergi- och miljöaspekter och regionalpolitiska behov. Upplysningar i ärendet har inför utskottet lämnatsav verkställande direktör , ,generaldirektör , , och direktör , vice ordförande i vattenfallsverkets styrelse. Utskottet avstyrker motionärernas förslag sedan enredogörelse lämnats för planerna på ett nytt aluminiumsmältverk i m. m.En reservation (vpk) har avgetts till förmån för motionen. I mofionen anförs att det faktum att världensaluminiumförsörjning kontrolleras av ett litet antal stora bolag och attkonflikter mellan råvarulän-der i tredje världen och industriländer liggerlatenta kan innebära risker för styrd prissättning och för att Sverigemissgynnas i brist- eller konfliktsituationer. Såväl från nationellförsörjningssynpunkt som av olika poUfiska skäl är det enligt motionärernaönskvärt att aluminium för svensk konsumtion framställs ur svensk råvara.Tillverkning av aluminiumråvara skulle ge välkomna arbetstillfällen och kanskeminska transportkostnaderna. Ett annat önskemål är att metoder föraluminiumframställnrng utformas så att energiförbrukningen, miljöskadorna ochkapitalkostnaderna minskar. Vidareuttalas i motionen farhågor för att planerna på ett aluminiumsmältverk i Piteåinte kommer att genomföras. Detta projekt har, anförs det, utvecklats utannågra inslag av nationell långsiktig planering. Motionärerna anser att deosäkra finansieringsfrågorna, beroendet av råvaruimport och önskvärdheten att fåfram bättre processer anpassade till svensk råvara starkt talar för ett statUgtövertagande av smältverksprojektet i och en snabb statlig utredning avhur den nafionella försörjningen med aluminium och dess råvaror skallorganiseras. NU1984/85:18 . Enligt motionärerna bör alltså nuen samlad statlig politik på aluminiumområdet utformas. Om samhällsorganenunderlåter detta skulle det innebära att man accepterar ett beroende avmultinationella privatintressen. Aluminiumindustrin kan indelas ifyra huvudled, nämligen brytning av råvaror, omvandling fill aluminiumoxid,framställning av aluminiummetall samt tillverkning av halvfabrikat och färdigaprodukter av aluminium. Bauxitmalm är den helt dominerande råvaran för aluminium.Stora brytvärda tillgångar finns i och vissa tropiska läncler, bl.a. , och . Omvandlingen till a/ww/niuwojr/W sker av bl. a.transportekonomiska skäl i ökande omfattning i närheten av bauxitbrytningen.Det förekomm'er dock en betydande produktion även i de stora konsumentländerna. Framställningen av aluminiummetall sker främst genomelektrolys av aluminiumoxid, varvid man erhåller s. k. primäraluminium. Dennaprocess utförs i smältverk med kontinuerlig drift och kräver stora mängderenergi, huvudsakligen i form av elenergi. Elkostnaden uppgår i genomsnitt till20-25 % av den totala framställningskostnaden. uppgick smältverkskapaciteten ivärlden (utom statshandelsländerna) till ca . Häravfanns i , i och i . Omkring en fjärdedel av behovet av aluminium tillgodosesgenom omsmältning av skrot till s. k. sekundäraluminium. Denna process är långtmindre energikrävande än elektrolysen. Aluminiumprodukter tillverkas ur primäraluminium i valsadoch pressad form eller i trådform. Dessa produkter används bl. a. inombyggnadsindustrin och transportmedelsindustrin samt för förpackningsändamål.Sekundäraluminium används främst för framställning av gjutgods. Marknaden för aluminium har under det senaste årfiondetgenomgått stora förändringar. Den tidigare ökningen av förbrukningen, som iOECD-området uppgick till , avstannade vid mitten av 1970-talet.I slutet av år 1982 utnyttjades endast av västvärldens kapacitet förframställning av primäraluminium. Marknadspriserna hade sjunkit till-ca hälftenav nivå, och producenterna hade i stor utsträckning förlorat sintidigare kontroll över prissättningen. torde ha gåttmed förlust . har det skett en viss återhämtningav de internationella aluminiumpriserna fill följd av den förbättradekonjunkturen och strukturåtgärder inom branschen. Prisutvecklingen haremellertid varit mycket instabil. publicerade en studie av aluminiumindustrin,med särskild tonvikt på frågan om de höjda energikostnadernas långsiktigaeffekter på NU1984/85:18 3 I studien konstateras att vissaförändringar redan har inträffat. Sålunda har en betydande minskning avkapaciteten skett inom OECD-området, särskilt i men även i FörentaStaterna, beroende på den snabba höjningen av elpriserna. pågårutbyggnad i länder med god tillgång på billig energi, främst vattenkraftsbaseradelenergi. Exempel härpå är och vissa utvecklingsländer. I studienpåpekas dock att den nu förutsedda, relativt låga ökningen avaluminiumförbrukningen med inte kommer att geutrymme för någon mer betydande ökning av smältverkskapaciteten. Vid-sådanaantaganden om efterfrågeutvecklingen skulle det i världen (utomstatshandelsländerna) omkring behövas ett tillskott med ca 0,5 miljonerton , motsvarande två ä tre anläggningar. I berörs också frågan om utvecklingen avmindre energi-krävande teknik för framställning av primäraluminium. Man räknarinte méd något genombrott för nya processer under den närmaste tioårsperioden.Däremot anses en ökad återanvändning av aluminium sannolik. Vidare anförs i studien att är det enda OECD-landsom har sökt att utforma en nationell aluminiumpolitik, vilket får ses motbakgrund av att den japanska aluminiumindustrin har drabbats särskilt hårt avenergiprishöjningarna. Man väntas komma att satsa på en kombination avnedläggning av olönsamma enheter och stöd till utveckling av ny teknik. Av framgår också att de storaaluminiirmföretagen har försökt anpassa sig till ändrade marknadsförhållandendels genom att skaffa sig tillgång till produktion i länder med låga kostnader,ofta i form av s. k. joint , dels genom att i ökad grad engagera sig ividareförädling och marknadsföring av aluminiumprodukter. 1* 1984/85. NU 1984/85:18 Densvenska aluminiumförsörjningen kan illustreras med följande principskiss: I!,:port BEARBETNINGINOJ,: LANDET EX PC?. krot/K, Hel- och halvfabrikat" (Bygenadsmaterial, elteknik, t ransportied el, f örpackningai etc) Som framgår av skissen baseras framställningen avprimäraluminium helt på import av alumiriiumoxid. Leveranserna kommer främstfrån det karibis-ka området och . Förbrukningenav primäraluminium uppgår fill ca om året.Bearbetningen av aluminiumoxid fill primäraluminium sker genom elektrolys. Inomlandet finns endast en anläggning för denna process, nämligen smältverket vidKubikenborg i . Anläggningen har en kapacitet av ca omåret. Ägare är () genom det helägda dotterbolaget . Därfill produceras sekundäraluminium genom omsmältning vidanläggningar i och , delvis för export. Inom GA Metall sker ävenförädUng ttll göt och band, huvudsakligen för vidareförädling inom andraföretag i GA-gruppen fill olika hel- och halvfabrikat av aluminium. Densvenska produkfionen av primäraluminium dominerades tUl en början av utländskaintressen. NU1984/85:18 5 uppförde den nuvarande anläggningen i med börjanår 1948, ägdes av (Essem) och det kanadensiskaföretaget var fram , då Essem blev ensam ägare.Detta företag köptes av , vilket ledde till bildandet avGA-gruppen. Sedan i sin tur köpts av ingår GA iElectroluxkon-cernen. Det finns inga utländska ägarintressen i GA-gruppen.Såvitt bekant förekommer inte heller några bindningar till utländska företag iform av långsiktiga avtal om råvaruleveranser e.d. Aluminiumbranschen i domineras av GA-gruppen.Utanför gruppen finns dock ett antal mindre företag som arbetar med omsmältningav skrot, gjutning och tillverkning av olika produkter av aluminium m. m. Det största användningsområdet för aluminiumprodukter iSverige är byggnads- och anläggningsmaterial (). Därefter kommer elteknik(), maskiner och värmeväxlare (), transportmedel () ochförpackningar (). Frågan om produktion av aluminiumråvara i Som framgått förekommer för närvarandeingen produkfion av aluminiumråvara i . Det har inte påträffats någrahögvärdiga förekomster av bauxit i landet. Däremot finns tillgångar av bl. a.alunskiffer och kaolin som innehåller aluminium. Samma gäller anrikningssandenfrån kopparbrytningen i Aifik nära . Under förekom viss framställning avaluminiumoxid på grundval av andalusit från Bolidengruvan. Även senare harforskning och UtveckUng bedrivits i rörande olika potentiellaaluminiumråvaror bl. a. i samband med . En redovisning harlämnats i mineralpolifiska utredningens delbetänkande (SOU 1979:40) ochmetaller (s. 683-685) och i rapporten (Ds I 1983:20) Möjligheterna att utnyttjasvensk alunskiffer, som utarbetades av en särskild arbetsgrupp inom 1981 årsenergikommitté. Skiffern i innehåller aluminium, jämfört med ca25 % i bauxit. De studier som bedrivits tyder på att aluminium skulle kunnaframställas ur skiffern till konkurrenskraftig kostnad endast i samband medutvinning av uran. Även möjligheterna att utnyttja andra mineraler förframställning av aluminium har studerats i , dock med negativt resultatsåvitt avser möjligheterna till kommersiell produktion. En redovisning av dessastudier väntas komma att lämnas till styrelsen för teknisk utveckling(STU), som har finansierat arbetena till viss del. Det kan tilläggas attforsknings- och utvecklingsarbetet i i huvudsak har avvecklats under år1984 (jfr prop. 1984/85:101 s. 17-20). I mineralpoUfiska utredningens delbetänkande diskuteradesäven frågan om det svenska importberoendet på aluminiumområdet. a. följande (s. 698): NU1984/85:18 6 Det förefaller inte finnas någon påtagligrisk för försörjningsstörningar vad gäller tillförseln av aluminium. Eftersomden svenska importen av bauxit är liten och begränsad till bauxit föricke-metallisk användning skulle eventuella, i och för sig mindre sannolika,störningar på denna marknad endast drabba indirekt. Tillförseln avaluminiumoxid är såvitt kan bedömas också stabil. Däremot gäller som ettgenerellt omdöme om aluminiumförsörjningen att marknaden domineras av ettmycket litet antal stora företag, vilket innebär risker för en styrdprissättning och för från svensk synpunkt mindre gynnsamma prioriteringar avkunder vid eventuella bristsituationer. Utredningens slutbetänkande (SOU1980:12) Mineralpolitik innehöll inga förslag till särskilda åtgärder avseendeförsörjningen med aluminium. Frågan om ökad smältverkskapacitet i studeradestatens industriverk på regeringens uppdrag frågan om en ökning av den svenskakapaciteten för framställning av primäraluminium. I delrapporten (SIND PM1974:4) Aluminiumkonsumtionen i 1975-1990 redogjordes förutvecklingstendenserna i den svenska förbrukningen av aluminium. Islutrapporten (SIND PM 1975:3) Ökad svensk aluminiumproduktion? diskuterades ursamhällsekonomisk synvinkel behovet av en ökad smältverkskapacitet. Rapportenutmynnade i slutsatsen att har sämre naturliga förutsättningar än ettstort antal andra länder för denna typ av produktion. Varken förförsörjningstryggheten eller för sysselsättningen bedömdes en ökadsmältverkskapacitet som angelägen. Enligt rapporten fanns det därför ingetklart skäl som talade för ökad inhemsk produktion i stället för ökad import avaluminium. Det framhölls dock i rapporten att en framfida ändring av debakomliggande faktorerna, t. ex. energiförsörjningsläget i jämfört medandra länder, skulle kunna göra det mofiverat att ta upp saken på nytt. Ombyggnad av smältverket i Den äldsta delen av GA:s smältverki med en kapacitet av ca skall tas ur drift vidutgången av . Anläggningen är oekonomisk och uppfyller i sin nuvarandeutformning inte kraven på rening av utsläpp. har förprojekteringskett av en ombyggnad som innebär bl. a. installafion av moderna ugnar. Därigenomskulle kapaciteten öka fill ca . Investeringskostnadenberäknas fill ca 250 milj. kr. Sedan koncessionsnämnden för miljöskydd meddelat fillståndför ombyggnaden och regeringen medgett utriyttjande av investeringsfondsmedelför ändamålet har GA fattat beslut om att genomföra projektet. NU1984/85:18 7 Planer på ett nytt smältverk i studeradesinom GA ett projekt avseende ett nytt aluminiumsmältverk med en kapacitet av . Studien ledde till slutsatsen att projektet skulle varalönsamt. GA sökte tillstånd enligt 136 a § byggnadslagen att lokalisera verketpå Haraholmen i kommun. Tillstånd meddelades av regeringen den 30 juni1983. I beslutet anfördes bl. a. att förbrukningen av elenergi - ca omåret vid fullt kapacitetsutnyttjande - enligt regeringens uppfattning kundetillgodoses inom ramen för den framtida elproduktion som har förutsatts iriksdagens energipolitiska beslut . Redan innan tillståndet beviljats lades projektstudienned. Ledningen för ansåg att en investering av detta slag inte låg ilinje med koncernens strategi. har en förnyad studie gjorts på uppdrag av statensvattenfallsverk. En arbetsgrupp med företrädare för , Svenska Handelsbankenoch vattenfallsverket har lagt fram rapporten . Investeringskostnaderna uppskattas till 1 800 milj. kr. i 1984 årspenningvärde, vilket antas motsvara ca 2 400 milj. kr. i löpande priser inkl.räntor . Därtill kommer vissa anläggningar - tomt, hamn ochtransportanordningar - med en investeringskostnad av ca 200 milj. kr. somskulle upplåtas mot hyra av främst kommun. Projekterings- och byggnadstidanges till . Verket skulle sysselsätta ca 400 personer vartill kommerca 100 personer externt för underhåll och service. Arbetsgruppens slutsats är att med vissaförutsättningar skulle ge tillfredsställande lönsamhet även vid relativt lågaframfida aluminiumpriser. Bland förutsättningarna märks att vattenfallsverketär villigt att sälja elkraft till verket för ett pris som är anknutet tillslutpriset på aluminiummetall. I kalkylerna har arbetsgruppen räknat med ettelpris som motsvarar av aluminiumpriset. En viktig faktor vidlönsamhetsbedömningen är också att investeringskostnaderna väntas bli relativtlåga, vilket till stor del beror på förefintligheten av utvecklad infrastrukturi . Beträffande finansieringen beräknas behovet av egetkapital till 600 milj. kr. Kapitalbehovet i övrigt antas kunna täckas medobligations- och kapitalmarknadslån, exportkrediter och lokaliseringslån.Vattenfallsverket har i egenskap av initiativtagare till projektet indikerat envillighet att satsa av riskkapitalet. GA antas satsa , varav iform av projektledning. Enligt studien bör svensk ägarmajoritet eftersträvas,vilket kräver insatser från ytterligare svenska delägare. Utländskaintressenter kan enligt studien finnas bland företag som genom delägarskap villskaffa sig långfids-kontrakt för sin aluminiumförsörjning. I samband med att studien överlämnades tillindustridepartementet begärde vattenfallsverket att få i uppdrag att närmareundersöka förutsätt- NU1984/85:18 8 ningarna för att etablera en krets ägare tillPiteåprojektet och därefter återkomma till regeringen med förslag tillställningstagande. Regeringen biföll vattenfallsverketsframställning. I en kommentar till beslutet betonade statsrådet det är nödvändigt att det framtagna utredningsmaterialet nu bedöms avprivata intressenter för att man skall se om projektet kan genomföras pånormala företagsekonomiska grunder. Beslutet innebär alltså inte, framhöllsdet, något ställningstagande ttll frågan om statligt engagemang i projektet. Av den föregående redogörelsenframgår att läget på den internationella aluminiummarknaden har förändratsunder . Den ttdigare starka och jämna konsumtionsökningen harupphört. Detta i förening med kraftiga höjningar av energipriserna har lettfill överkapacitet och svåra strukturproblerii. Särskilt producenter avprimäraluminium som saknar tillgång till billig elkraft har kommit i en utsattposition. är helt beroende av import för sin försörjning medaluminiumråvara. För framställning av primäraluminium finns en inhemskkapacitet motsvarande ca två tredjedelar av den nuvarande förbrukningen. Ifråga om hel- och halvfabrikat av aluminium är däremot nettoexportör. Frågan om den svenska aluminiumförsörjningen haraktualiserats i olika sammanhang . I råvaruledet har särskiltundersökts möjligheterna att utvinna aluminium som en biprodukt vid annanmineralutvinning inom landet. Dessa undersökningar har inte resulterati något ekonomiskt alternativ till import av aluminiumoxid baserad på bauxit. När det gäller framställning av primäraluminium har enviss utbyggnad av Aluminium i nyligenbeslutats. Vidare undersöker , med regeringensmedgivande, möjligheterna att uppföra ett nytt smältverk i , vilketskulle medföra en fördubbling av landets nuvarande kapacitet. Arbetet bygger påett tidigare projekt inom Aluminium. Som framgått har detta projektredan prövats av regeringen från såväl riksplanesynpunkt som energihushållningssynpunkt.Enligt vad utskottet har inhämtat anser sig vattenfallsverket kunna erbjudalångsiktiga leveranser av elkraft till en sådan anläggning på villkor somframstår som fördelaktiga vid en internationell jämförelse. I motion 1983/84:456 (vpk) krävs en samlad statlig politikpå aluminiumförsörjningens område. Motionen, som väcktes innanvattenfallsverket hade påbörjat sitt arbete med , innehållerockså krav på att staten skall överta detta projekt. Beträffande försörjningsfrågorna konstaterar utskottet attdet råder överkapacitet inom alla led av den internationellaaluminiumindustrin. Några svårigheter för att tillgodose sinaimportbehov förutses inte . NU 1984/85:18 9 na bör enligt utskottets mening haminskat de risker för bl. a. styrd prissättning som påtalades avmineralpolitiska utredningen . Vidare kan konstateras att frågan om en utbyggnad avsmältverkskapacitet befinner sig i ett utrednings- och förhandlingsskede.Utskottet saknar anledning att nu ta ställning till huruvida börgenomföras eller inte. Denna fråga synes i första hand böra prövas påaffärsmässiga grunder av berörda intressenter, vilket också har framhållitsfrån regeringens sida. Vid utskottsbehandlingen har moderata samlingsparfietsföreträdare begärt att utskottet skulle uttala sig beträffande prissättningenpå den elenergi som vattenfallsverket skulle komma att leverera till etteventuellt aluminiumsmältverk i . Utskottet finner det emellertid intemotiverat att nu gå in på denna fråga. Det projekt som övervägs skulle kommaatt beröra enskilda och allmänna intressen även i andra hänseenden, t. ex.effekter på miljö, sysselsättning och energianvändning. Prövningen härav fårske i föreskriven ordning i den mån projektet anses böra genomföras. Utskottet utgår från att kommer att underställasfrågan om ett statligt ägarengagemang i projektet ifall regeringen skulle finnaett sådant engagemang motiverat. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet ingenanledning för att göra något uttalande av den innebörd som föreslås imotion 1983/84:456 (vpk). Motionen avstyrks följaktligen. attriksdagen avslår motion 1983/84:456. Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), Per (), (vpk), BirgittaJohansson (s), (), Bo Finnkvist (s), (),() och (). , Per , ochLars (alla m) anser att den del av utskottets yttrande på s. 9 sombörjar med "Vid utskottsbehandlingen" och slutar med "böragenomföras" bort ha följande lydelse: Utskottet vill i detta sammanhang understryka vikten avatt vattenfallsverket vid leveranser av elenergi till ett eventuelltaluminiumsmältverk i NU1984/85:18 10 tillämpar en prissättning som inte snedvrider konkurrenseni förhållande till andra stora industriella förbrukare av elenergi. (vpk) anser att utskottets yttrande ochhemställan bort ha följande lydelse: Av den------- (=utskottet, s. 8)-- detta projekt. Utskottet konstaterar att utvecklingen på deninternationella aluminiummarknaden har präglats av svårastrukturproblem. Detta kommer sannolikt att ytterligare förstärka de tendensertill koncentration som länge har kännetecknat aluminiumindustrin. Mot bakgrundav totala beroende av import av aluminiumråvara synes dessa tendenserinnebära ökade risker för styrd prissättning och från svensk synpunkt ogynnsamprioritering av kunder vid framtida bristsituationer. Som framgått påtaladesdessa risker av mineralpolitiska utredningen . Utskottet anser alltså att det nu finns anledning att utformaen samlad statlig aluminiumpolitik av detta slag som begärs i motion1983/84:456 (vpk). Som anförs i motionen bör en sådan politik omfatta alla ledinom aluminiumindustrin. Frågor om aluminiumförsörjningen bör uppmärksammas,särskilt möjligheterna att utnyttja inhemska råvaror. I ett nationellt programbör även ingå utveckling av miljövänligare och mindre energikrävande teknikför framställning av aluminium. Regeringen bör enligt utskottets meningsnarast lägga fram förslag till ett sådant program. Beträffande frågan om ett nytt smältverk i finnerutskottet det tillfredsställande att nu undersökermöjligheterna att genomföra projektet. Det är angeläget att projektarbetetbedrivs under statlig kontroll och med hänsyn tagen till olika samhälleligaintressen. Utländska kapitalintressen bör inte tillåtas att påverkautformningen av projektet eller att medverka vid dess genomförande. Utskottet föreslår att gör ett uttalande ienlighet med vad utskottet nu har anfört om ett nationellt aluminiumprogram ochom . Motionen tillstyrks alltså. att med bifall tillmotion 1983/84:456 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.