bet · G801FöU9 · 1984-12-31 00:00:00 — Beträffande försörjningen med livsmedelgäller enligt försvarsbeslut att minimibehovet av livsmedel måstekunna säkerställas med hög säkerhet även i långvariga försörjningskriser.Livsmedelsproduktionen skall därför kunna ställas om till i huvudsaksjälvförsörjning. En omställning av jordbruket innebär en förskjutning frånanimalie- till vegetabilie-produktion. senaste programplanutgår från de bedömningar och beräkningar och det behov av beredskapsåtgärdersom har redovisats av livsmedelskommittés expertgrupp försårbarhetsfrågor. Utskottet vill betona angelägenheten av attsärbarhetsfrägorna pä livsmedelsområdet blir ordentligt utredda av 1984 årsförsvarskommitté. Mot denna bakgrund anser utskottet att inte börbifalla något av de tre motionsyrkandena om framställning till regeringenangående landets sårbarhet. I partimotion 422förordas att lagen (1966:413) om vapenfri tjänst skall ändras eller bliföremål för översyn. Motionärerna anser att det nuvarande förfarandet förprövning av ansökningar om vapenfri tjänst har fiera nackdelar. De menar attden sökandes inställning till och kännedom om utredningsförfarandet, hansförmåga att uttrycka sig och eventuella subjektiva värderingar hosvapenfrinämndens utredare kan påverka utgången av prövningen. Enligt motionenbör prövningsförfarandet avskaffas och ersättas av en skriftlig förklaring avden sökande. Förklaringen skulle lämnas efter ett obligatorisktinformationssamtal och åtföljas av ett skriftligt intyg av två personer somåtnjuter allmänt förtroende. I motion 1710 (s) förordas en översyn av vapenfrilagenutifrån de erfarenheter man fått efter ändringar i lagen är 1978. Översynen börenligt motionärerna gälla förutsättningarna för vapenfri tjänst, prövningsförfarandet,tjänstgöringsalternativen för vapenfria och ett alternativ till fängelsestraffom en värnpliktig vägrar tjänstgöra. Utskottet vill framhålla att det svenska militäraförsvaret bygger på allmän värnplikt för män. Vapenfrilagstiftningen är enundantagslagstiftning enligt vilken värnpliktig som uppfyller vissaförutsättningar får fullgöra vapenfri tjänst i stället förvärnpliktstjänstgöring med vapen. beslutade om en genomgripande förändringav vapenfrilagen (prop. 1977/78:159, FöU 28, rskr. a. förutsättningarna för vapenfri tjänst, tjänstgöringsalternativ, tjänstgöringstidenslängd, prövningsförfarandet och sanktionsformer vid vägran. Genom ändringarnagavs värnpliktiga större möjligheter att få tillstånd till vapenfri tjänst.Prövningsförfarandet förenklades. Tjänstgöringsalternativen vidgades.Beträffande sanktionssystemet konstaterades att en prövning i det enskildafallet ofta bör kunna leda till att vägransbrott första gången bestraffas medvillkorlig dom jämte böter. Underriksmötet /83 avslog (FöU 1982/83:3) motion FöU1984/85:9 12 1981/82:1727 (fp) om översyn av vapenfrilagen. a. prövningsförfarandet och innehöll förslag om ett nytt system somskulle bygga pä den sökandes skriftliga förklaring. Det föreslagna systemet föransökan och prövning återkom i motion 1982/83:1792 (fp), som avslogs avriksdagen . Samma förslag återkom i motion 1983/84:970 (fp), somavslogs . Härvid anförde utskottet (FöU 1983/84:14) bl. Utskottet vidhåller sin uppfattningom prövningsförfarandet. Utredningarna behövs för att vapenfrinämnden ienlighet med riksdagsbeslut skall få ett underlag för sin prövning.Det förfarande som föreslås i den nu aktuella motionen och i tidigare motionerinnebär att prövningen skulle överlåtas på intygslämnare och pä den sökandesjälv. Utskottet vill inte tillstyrka en sådan ordning. 1 FöU 1983/84:14 konstaterade utskottetatt redovisad statistik visade att del såväl antalsmässigt som procentuellt varallt färre prövningar enligt vapenfrilagen som efter avslagsbeslut resulteradei värnpliktsvägran. De statistiska uppgifter som lämnades i betänkandet återgeshär med tillägg för utvecklingen . Andelen ansökningar om vapenfritjänst som avslås av vapenfrinämnden framgår av följande tabell. Ett antal värnpliktiga som fåttavslag av vapenfrinämnden anför besvär hos regeringen. Av dessa har regeringenunder åren 1980 1984 bifallit mellan 7 och 15 besvär. Nettoantaletavslagna ansökningar (NAA) och det antal av dessa som leder tillvärnpliktsvägran (AVV) framgår av följande tabell (uppgifter ärpreliminära). Är NAA AVV Värnpliktsvägran i % av NAA 29,1 23,7 16,9 10,5 9,4 När utskottet under föregåenderiksmöte behandlade prövningsförfarandet lämnades vissa uppgifter om detta ochom vapenfrinämndens erfarenheter. Antalet svårbedömda fall ansågs ha ökat.Enligt uppgifter försvåras bedömningen av att de sökande inte sällan anföroklara eller FÖU1984/85:9 13 Nämnden har en bestämd strävan attupprätthälla en fast praxis och genomför i detta syfte bl. a. särskildapolicykonferenser. Utskottet vidhåller sin uppfattning omprövningsförfarandel. Ett system med intyg som enda grund för en prövning ingerstora betänkligheter. När det gåWer förutsättningarna för vapenfri tjänst kanutskottet, liksom vid riksdagsbehandlingen , inte biträda tanken imotion 1710 att redan en övertygelse om krigets och våldets meningslöshet,orättvisa och inhumanitet borde berättiga till vapenfri tjänst. Utskottet anserfortfarande att det är den värnpliktiges inställning till bruk av vapen motannan människa som bör vara avgörande vid prövningen. Religiöst grundad ellerinte måste den för bifall till vapenfriansökan vara klart knuten till en starkrespekt för det enskilda människolivet och dess okränkbarhet. Beträffande ijänsigöringsaliernaliven pågår utredninggenom värnpliktsutbildningskommitté (dir. 1984:15). Resultaten avkommitténs arbete väntas belysa väpenfrilagens effekter. När det gäller straffpåföljden vid loialvägran avvisadesvid riksdagsbehandlingen tanken på samhällstjänst som en alternativpåföljd. 1 normalfallet bestraffas nu vägransbrott första gängen med villkorligdom jämte böter. Utskottet anser att ytterligare erfarenheter bör vinnas innanandra sanktionsformer övervägs. Sammanfattningsvis anser utskottet det vara för tidigt attnu göra en översyn av vapenfrilagen och dess tillämpning. Motionerna 422 (fp)och 1710 (s) bör avslås. 1 motion 1708 (fp) hävdas attmänniskor med svåra krigsuppgifter i totalförsvaret har en låg psykologiskberedskap och därför kan få svåra problem i en krigssituation. Enligtmotionärerna talar internationella erfarenheter för att problem av det slagetbör mötas med aktivt stöd av utbildade psykologer. Sådana bör därförkrigsplaceras i totalförsvaret samt utbildas och övas i sina befattningar.Detta föreslås ske i alla totalförsvarsfunktioner där det kan förekomma aktivledning av människor i farliga och kritiska situationer. Inom försvarsmakten finns psykologer krigsplacerade vidvissa sjukvårdsenheter och vissa högre staber. t. o. m. bataljon finnskrigspla-cerad personalvårdspersonal. Enligt yttrande över motionen frän/b'«va-rels sjukvårdsstyrelse (SjvS) finns psykologer i betydande antal påsåväl specifika psykologbefaltningar som i andra tjänster. Enligt SjvS behövs inom krigssjukvärdsorganisationenkliniskt kompetenta psykologer som kan ingå i psykiatriska vårdgruppertillsammans med bl. a. läkare som är specialister i psykiatri. För närvarandepågår inom SjvS en översyn av den psykiatriska verksamheten ikrigssjukvårdsorganisationen. Styrelsen har konstaterat behov avförbättringar. Inom styrelsen pågår planläggning rörande urval, utbildning ochövning för de psykiatriska vårdgrupperna. Vårdgruppernas uppgift är att verkasåväl nära FÖU1984/85:9 14 de stridande förbanden med deras befäl och soldater somlängre tillbaka i kedjan på olika förbandsplalsenheler. Grupperna skall kunnaverka förebyggande, stödjande och informerande i nära samverkan med förbandensbefäl men också ta sig an soldater och befäl med psykiska reaktioner ochengagera sig i förband med tecken på psykiskt betingad utmattning. Utskottet kan konstatera att arbete pågår när det gälleratt inom försvarsmakten förbättra både förebyggande och avhjälpandepsykiatriska insatser i en krigssituation. Inom () bedrivs studieroch projekt som bl. a. syftar till att ta till vara internationellaerfarenheter på området. Första etappen av ett projekt om människans agerandeunder kris och krig har slutförts och en rapport lämnats till regeringen under1984. Ett projekt om stabsarbete under stress pågår vid FOA. Utskottet förutsätter att alla resultat av pågåendestudiearbete kan komma även de civila delarna av totalförsvaret till godo.Likaså räknar utskottet med att berörda myndigheter inom totalförsvaret medomsorg krigspla-cerar personer som har en för försvaret betydelsefullutbildning i psykologi eller psykiatri. Något riksdagsbeslut i enlighet medmotionsförslaget vill utskottet inte tillstyrka. Med hänvisning till del anförda hemställe/ utskottet 1. beträffande säkerhets- ochförsvarspolitiken a. attriksdagen avslår motion 1984/85:984, yrkande 1, b. attriksdagen avslår motion 1984/85:1705, yrkande I, c. attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande statsrå det har anfört, a. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:984, yrkande 9, 1984/85:1494 och 1984/85:2423 om samhällets sårbarhet, b. attriksdagen avslår motion 1984/85:422, yrkande I om änd- Res. 1 (fp) ring av lagen om vapenfri tjänst, c. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:422, yrkande 2, och Res. I (fp) 1984/85:1710 om en översyn av lagen om vapenfri tjänst, d. attriksdagen avslår motion 1984/85:1708 om utnyttjande av psykologer. 4 Strukturförändringar och samordning Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 17 23) berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om arbetet med strukturförändringar ochsamordning inom försvaret och mellan försvaret och andra delar av denoffentliga verksamheten. FÖU1984/85:9 15 Föredragande statsrådet redovisararbetsläget för kvarstående delar av det översynsprojekl som har påbörjats isyfte att klarlägga de besparingar som är möjliga att uppnå genom samverkanmellan försvaret och övriga samhällssektorer (jfr prop. 1980/81:100 bil. Följande projekt behandlas: oförsvarsmaktens iransportHyg o fiygplan för havsövervakning osamordning mellan kommuner, landsting och fredsförband o totalförsvaretsledning o utredningen om försvarets gemensamma myndigheter (). Redogörelsen om Hpg 5-kommitténinnefattar en redovisning av vissa delar av det arbete som pågår med anledningav kommitténs förslag. Av redovisningen framgår pågående utredningsarbeterörande samordning av förplägnadsverksamhet, av telekommunikationer och avbyggnadsverksamhet liksom strävandena att samordna det administrativa stödettill försvarsmyndigheter och civila myndigheter i Karlstadsområdet. Vidareredovisas en översyn bl. a. av förutsättningarna för en ökad produktionssamordningmellan försvarsforskning och forskningen inom andra sektorer.Försvarsministern uppehåller sig också vid de åtgärder som vidtagits för en utökadsamverkan inom hälso- och sjukvårdsområdet. a. anges att samarbetet mellansocialstyrelsen och försvarels sjukvårdsstyrelse utvidgas kontinuerligt. Tillfrågan om ansvaret för civilförsvarets materiel-anskaffning, somförsvarsministern också berör, uppger han sig ha för avsikt att återkomma i ettsenare sammanhang. 1984/85:321 av () ochLennart Brunander (c) vari yrkas alt begär att regeringen i samrådmed resp. landsting utreder vilka möjligheter som föreligger att genomökad samordning av militär och civil sjukvård uppnå största möjligabesparingar. 1984/85:984 av m. (vpk) såvitt gäller yrkande 2 att hos regeringen hemställer omförslag om sammanslagninjg av militära och civila myndigheter i enlighet medvad som framförs i motionen. Redan i budgetpropositionerna 1983och 1984 har för redovisats arbeten inom ramen för ifrågavarandeöversynsprojekt. Redogörelserna har lämnats utan erinran av (FöU1982/83:9, rskr. 271 och FöU 1983/84:15, rskr. Inte heller den nuföreliggande redogörelsen ger utskottet anledning till invändningar. FÖU1984/85:9 16 I detta sammanhang vill utskottetbehandla motion 1984/85:321 (c) och ett yrkande i motion 1984/85:984 (vpk) sombåda rör samordning av civil och militär verksamhet. Motion 984 (vpk) aktualiserar på nytt en sammanslagning avvissa myndigheter. och fortifikationsförvaltningen börenligt motionärerna slås samman. Detsamma gäller, anser de,och försvarets sjukvårdsstyrelse samt statskontoret . 1 motionen upprepas också ett förslag attslå samman de centrala militära staberna. Utskottei hänvisade till pågående utvärdering av förslag när del senast behandlade huvuddelen av desamordningsfrågor till vilka man återkommer i motion 984 (jfr FöU 1983/84:20 s.23). Utvärderingen av kommitténs förslag har ännu inte slutförts. Ävenbeträffande de centrala staberna, som inte har behandlats av Hpg 5-kommiltén,sker en viss översyn. bör i avvaktan på resultatet av pågående arbeteavslå motion 984 (vpk) i här behandlad del. I motion 321 (c) påtalar motionärerna vissa brister som deanser föreligga i fråga om samordningen av den civila och den militärasjukvården. Detta gäller enligt deras mening både i fråga om den öppna och denslutna värden. Regeringen bör, anser de, i samråd med resp. landsting utreda möjligheternaatt uppnå största möjliga besparingar genom ökad samordning av militära ochcivila sjukvårdsresurser. Utskottet vill inledningsvis påminna om att är1977 (prop. 1977/78:139, FöU 27, rskr. 354) fastställde riktlinjer förorganisation av försvarsmaktens hälso- och sjukvård i fred. Dessa innebar bl.a. att möjligheterna till samverkan med landstingen borde tas till vara. Ensådan samverkan ansågs ge förutsättningar för ett rationellt utnyttjande avsjukvårdspersonal och andra sjukvårdsresurser (FöU 1977/78:27 s. 5). Utskottet anser att en inriktning mot samordning avmilitär och civil hälso- och sjukvård gäller enligt tidigareställningstaganden i frågan. Att undersöka förutsättningarna för en sådansamordning av den fredstida sjuk- och hälsovården ligger inom ramen för destudier om ett ökat sambruk av resurser hos kommuner, landsting ochfredsförband som bedriver.En redogörelse för dessa studier lämnas i budgetpropositionen (s. 18 19). Ensamordning av civil och militär hälso- och sjukvård har, som framgår av detföregående, redan påbörjats. Utskottet räknar med en fortsatt sådanutveckling. Därmed blir, anser utskottet, motionärernas synpunktertillgodosedda utan att behöver göra något nytt uttalande i frågan.Motion 321 (c) bör avslås. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att avslår motion 1984/85:321 om samordning av militär och civil sjukvård. FöU1984/85:9 17 2. att riksdagenavslår motion 1984/85:984, yrkande 2 om sammanslagning av vissa myndigheter, 3. att riksdagenlämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört om arbetet medstrukturförändringaroch samordning inom försvaret och mellan försvaret ochandra delar av den offentliga verksamheten. 5 Verksamheten inom det militära försvaret /84 Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 24 26) berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om det militära försvaret under budgetåret1983/84. I propositionen konstateras attförsvarsekonomin under /84 utsattes för stora påfrestningarsärskilt till följd av den stigande dollarkursen som allvarligt försämradeköpkraften. Det blev därför nödvändigt att begränsa verksamheten i förhållandetill den då gällande planeringen. Den verksamhet som har genomförts redovisaskortfattat. Beträffande det ekonomiska utfallet konstateras attutgifterna under budgetåret var avrundat I 14,5 milj. kr. Utgiftsramens storlek har påverkats av den beslutadebegränsningen av priskompensationen under (prop. 1983/84:40bil. 2, FöU 7, rskr. Ramen för /84 har minskats med . Utskottet har inte något att invända mot vad föredragandestatsrådet har anfört om det militära försvaret under det senast förfiutnabudgetåret. Begränsningen av priskompensationen för är 1984 får till heltövervägande del konsekvenser för /85 och behandlas därför undernästkommande punkt. attriksdagen lägger redogörelsen till handlingarna. 6 Verksamheten inom det militära försvaret /85 Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 27 28) berett , tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om det militära försvaret under budgetåret1984/85. 1984/85:594 av m. fi. (m)såvitt gäller yrkande beslutar att det militära försvaretskall tillföras ytterligare 235 milj. 2 1984/85. FÖU1984/85:9 18 på tilläggsstat 1984/85 i syfte att möjliggöra fullkompensation.för inträffade prisstegringar. 1984/85:1705 av . (c) såvitt gäller yrkande 2 att beslutar begära att regeringenåterkommer på tilläggsstat med priskompensation till det militära försvaret ienlighet med motionen med 240 milj. kr. 1984/85:1711 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkande 4 all beslutar att försvaret skalltilldelas priskompensationsmedel för innevarande budgetår så att fullpriskompensation ges även för , för vilket enligt preliminäraberäkningar krävs ett tillskott på 240 milj. kr. Föredragande statsrådet uttalar attverksamheten under /85 bedrivs enligt de riktlinjer som finnsangivna i proposition 1983/ 84:100 bilaga 6 och 1983/84:112 (FöU 15 resp. 20,rskr. 219 resp. 348) och i regleringsbreven för budgetåret. beslutvåren innebar bl. a. att utgiftsramen för det militära försvaret pågrundval av en fyrparti-överenskommelse ökades med 600 milj. kr. Dessa ökade resurser har för /85utnyttjats för åtgärder som delvis återför utvecklingen till den som bestämdesgenom försvarsbeslut. har (prop. 1983/84:40 bil. 2, FöU 7, rskr. 88)beslutat att bl. a. det militära försvarets utgiftsram under 1984skulle kompenseras till högst den förutsatta inflationsnivån, dvs. till 4%.Pris- och löneförändringar har emellertid överstigit denna nivå.Försvarsministern uttalar att det därför blir nödvändigt med omplaneringarunder innevarande budgetår. Han förutskickar att åtgärderna kommer att berörasåväl lednings- och förbandsverksamheten som materielanskaffningen. 1 moderata samlingspartiets motion 594 betonas attfyrpartiöverens-kommelsen om försvaret ligger fast.Överenskommelsens ambitioner i fråga om krigsorganisationen kommer att varastyrande för partiets försvarspolitiska agerande . Utvecklingen sedan partiöverenskommelsen ingicks är enligtmotionärerna oroande. Den tidigare beslutade begränsningen av priskompensationenför till den förväntade takten i de allmänna prisstegringarna medförde enligt motionen en förlust om ca 235 milj. kr. för det militäraförsvaret. Motionärerna anser att regeringen vidtog åtgärder för attbegränsa infiationsutvecklingen under och därmed medvetet drevinfiationstalet uppåt till . "En rad förväntadeprisstegringar manipulerades så att de i tiden kom att läggas istället ." Härmed uppkom enligt motionärerna en FöU1984/85:9 19 urholkning av försvarsanslagen under innevarande budgetärsom inte är acceptabel. De anser alt den försvårar möjligheterna att nå upptill den ambitionsnivå som lades fast i fyrpartiöverenskommelsen och förordarett tillskott om 235 milj. kr. för /85. Även i motion 1705 redogörs för denpolitiska överenskommelsen och för konsekvenserna av attpriskompensalionen 1984 begränsades till när infiationsutvecklingen visadesig bli dubbelt så stor. "Misslyckandena i regeringens ekonomiska politik leddealltså till alt försvarets priskompensation har drygt halverats. "Motionärerna anser att del militära försvaret bör kompenseras för deprisstegringar som faktiskt har inträffat och föreslår att ytterligare 240milj. får utnyttjas för prisreglering under innevarande budgetår. 1 folkpartiels motion 1711 beskrivsfyrpartiöverenskommelsen under . "Detär alltså angeläget att försvarsbeslut i allt väsentligt kanfullföljas, och det är mycket glädjande att det sedan nära tillbakafinns en mycket stor enighet om försvarsanslagen." Motionärerna finnerdel emellertid nödvändigt att ta upp frågan om priskompensation för budgetåret1984/85. De påminner om att de tre icke-socialistiska partierna hösten 1983reserverade sig mot förslaget att begränsa priskompensationen till 4 %och om att utskottets majoritet uttryckligen räknade med att inflationen underåret inte skulle komma att överstiga denna nivå. Liksom föreslär folkpartiet attpriskompensationen för innevarande budgetår får ökas med 240 milj. "Tillförs inte beloppet torde del bli nödvändigt alt reducera planeradverksamhet eller anskaffning inom försvaret i förhållande till det innehållsom beslutades genom fjolårets fyrpartiuppgörelse, då förutsättningenfortfarande var den att regeringen skulle lyckas med den proklameradeekonomiska politiken." beslut om en automatikbegränsningbeträffande försvarsutgifterna under är 1984 utformades sä att det kunde fäkonsekvenser för medelstillgången under i huvudsak endast /85.Beslutet var väl känt vid lidpunkten för fyrpartiöverenskommelsen våren 1984.Förhoppningarna att försvarsprisindex inte skulle öka med mer än 4 %infriades inte. Utgiftsramen för innevarande budgetår har därför minskat meddrygt 200 milj. kr. som en konsekvens av nämnda riksdagsbeslut. Beslutet börenligt utskottets mening inte rivas upp i efterhand, vilket ett bifall tillmotionsyrkandena skulle innebära. Yrkandena bör avslås. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenavslår motionerna 1984/85:594, yrkande I, 1984/ Res. 2 (m, c, fp) 85:1705,yrkande 2, och 1984/85:1711, yrkande4, om ytteriigare anslagsmedel /85, 2. att riksdagenlämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört om det militäraförsvaret under /85. FöU1984/85:9 20 7 Det militära försvarets fortsatta utveckling Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 29 51) berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört i fråga om krigsorganisationens utvecklingm. m., besparingsprogrammet, fredsorganisationens utveckling, personalfrågor,frivilliga försvarsorganisationer och utveckling av informationssystem. 1 skrivelse 1984/85:148 har regeringen berett riksdagentillfälle atlta del av vad föredragande statsrådet har anfört om vissa åtgärderför att säkerställa försvarsmaktens behov av fiygförare. Föredragande statsrådet framhållerinledningsvis (budgetpropositionen s. 38) alt till grund för det militäraförsvarets fortsatta utveckling ligger försvarsbeslut (prop.1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr. 374) med den inriktning som statsmakterna gavdetta beslut (prop. 1982/83:100 bil. 6, FöU 9, rskr. Dennainriktning innebär bl. a. att ett efter våra förhållanden starkt militärtförsvar skall vidmakthållas. Försvar motinvasion är liksom tidigare försvarsmaktens främsta uppgift. Det militära försvaret grundas på allmän värnplikt förmän. Den tekniska utvecklingen ger en angripare ökade möjligheter att påbörjaett anfall på sådant sätt att vår förvarningstid blir kort. Detta ökar kravenpå ledningsorganisationen och på en väl fungerande underrättelsetjänst. Respektför vår neutralitet i krig och för det svenska territoriets integritet måstegrundläggas och upprätthållas redan i fredstid, bl. a. genom att vårt militäraförsvar har förmåga att upptäcka och avvisa kränkningar. Försvarsministern påminner om att statsmakterna undervåren 1984 har beslutat om särskilda åtgärder beträffande det militäraförsvarets fortsatta utveckling bl. a. på grundval av den överenskommelse somträffades mellan företrädare för de partier som är representerade iförsvarsutskottet om anslagen för det militära försvaret /85 ochom planeringsramen för återstående del av försvarsbeslutsperioden. Åtgärdernasyftade till att i väsentliga avseenden återföra utvecklingen till deninriktning som angavs försvarsbeslut. lämnade överbefälhavaren sin programplanför perioden /86 1989/90 jämte bl. a. en analys av fiygvapnets ekonomifram . Beträffande krigsorganisationens utveckling m . m . anserförsvarsministern att den utveckling intill som överbefälhavaren harplanerat i fråga om förbandstyper och deras antal i allt väsentligt stämmeröverens med målen försvarsbeslut med den inriktning som detta gavsgenom riksdagsbeslut . Han kan i stort godta överbefälhavarens inriktningav krigsorganisationens utveckling i nämnda avseenden. Ny ställning tillutvecklingen bör därefter enligt försvarsministerns mening inte tas före nästaförsvarsbeslut.