bet · G801TU12 · 1984-12-31 00:00:00 — 15. beträffande utmärkelse förräddningsbragder tid sjöss att avslår motion 1984/85:1964 (m), 16. beträffande ökad samordning avlinjesjöfarten att riksdagenavslår motionerna 1984/85:1955 (m) yrkande 18 och 1984/85:2732 (m) yrkande 1, TU1984/85:12 11 17. beträffande utflaggning av svenska fartyg attriksdagen avslår motion 1984/85:927 (vpk) yrkande 5, attriksdagen avslår motion 1984/85:927 (vpk) yrkandena 7 och 8. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt E 6. (s. 74) och hemställer att till Handelsflottans pensioiisanstall för /86 anvisar ett anslag pä . Regeringen harunder punkt E 7. (s. 75-76) föreslagit alt 1. godkänna de i propositionen föreslagnariktlinjerna för finansiering av , 2. till Handelsflottans kultur- ochfritidsråd för /86 anvisa ett förslagsanslag på . Handelsflottans kultur- ochfritidsråd (HKF) planlägger, samordnar och genomför kultur- ochfritidsverksamhet för sjöfolk. Verksamheten finansieras via Handelsflottanskultur- och frilidsfond, som tillförs en viss del, ca 9,6 milj.kr., dock högst av nettobeloppet av erlagda statliga fyravgifter. Överstatsbudgeten anvisas ell formellt belopp av . Föredraganden framhåller alt HKF:s verksamhet under senareår även finansierats med befintliga medel på Handelsflottans kultur- ochfritidsfond. står emellertid i huvudsak inga fonderade medel tillförfogande. Det förhällandet att sjöfartsavgifterna är trafikberoende ochdessutom inte avses höjas kan - fortsätter föredraganden -innebära att avräkning-en på högst inte blir tillräcklig för finansiering avHKF:s verksamhet under /86.1 propositionen förordas därför attregeringen om så krävs får göra avsteg från den gällande procentavräkningen förfinansieringen av HKF:s verksamhet under nästa budgetår. Vad föredraganden sålunda anfört har inte givit utskottetanledning till erinran. Utskottet tillstyrker sålunda regeringens förslag iifrågavarande del. Även förslaget till medelsanvisning tillstyrks. 1. att godkännerde i propositionen föreslagna riktlinjerna för finansiering av , 2. att tillHandelsflottans kultur- och fritidsråd för budget /86 anvisar ett förslagsanslag på . TU1984/85:12 12 Ersättning till viss kanaltrafik m. m. Regeringen harunder punkt E 8. (s. 76-77) föreslagit att 1. godkänna vad i propositionenanförts om ersättningen till Trollhätle kanalverk, 2. till Ersättning till visskanaltrafik m. m. för /86 anvisa ett förslagsanslag på . Anslaget används bl.a. förkompensation lill Trollhätte kanalverk, ochStockholms hamn i överensstämmelse med beslut om att slopa desärskilda passageavgifterna för Väner- och Mälartrafiken (prop. 1978/79:24, TU1978/79:6. rskr. 1978/79:61). Kostnaderna under anslaget avräknas fråninkomsttiteln fyr- och farledsvaruavgif-ter. Över statsbudgeten anvisas ettformellt belopp pä . Föredraganden framhåller att ersättningen lill från anslaget har beräknats för budgetår. , till vilket kanalverket hör, tillämpar emellertid /85 kalenderårsredovisning. Den ersättning som regeringenhittills fastställt i driftstaten för kanalrörelsen kommeri fortsättningen, med det nya systemet, att behöva fastställas förekalenderårets början. Detta innebär - fortsätter föredraganden - altersättningen kommer att omfatta del av kalenderår för vilket del vid tidpunktenför beslutet om driflstat inte anvisats något anslag. Eftersom det formelltanvisas endast . på anslaget föreslås i propositionen att riksdagengodkänner att ersättningen till Trollhätle kanalverk fortsättningsvis färfastställas för kalenderår. Utskottet tillstyrker detta förslag och förslaget lillmedelsanvisning samt hemställer 1. att godkänner vad som ipropositionen anförts om ersättningen till Trollhätle kanalverk, 2. att till Ersättning tdlviss kanaltrafik in. för /86 anvisar ett förslagsanslag pä . Lån till den mindre skeppsfarten. Regeringen har underpunkt E 9. (s. 77-78) föreslagit att till Lån till den mindreskeppsfarten för /86 anvisa ett reservationsanslag pä 40 000 000kr. I motion 1984/85:461 av RuneTorwald m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-5), 1. att beslutar alt som sin mening ge regeringentill känna att amorteringsreglerna för statliga lån bör utformas så att ettfartyg normall inte behöver vara slutbetalt förrän fartyget uppnätt . TU1984/85:12 13 2. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna att fartyg bör kunnabeviljas statliga län, 3. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna att statliga lån till mindre andrahandsfartygbör kunna beviljas till statens normallåneränta, 4. att beslutar alt som sinmening ge regeringen till känna att en kustsjöfartsredare som beviljats uppskovmed amortering på statligt lån inte skall behöva betala högre ränta underuppskovsäret än vad lånet normalt löper med, 5. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna att sådan amortering som omnämns i yrkande 4normalt skall fördelas på alla de återstående amorteringsåren. I motion 1984/85:2732 av GöranRiegnell m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att somsin meningger regeringen till känna vad som i motion 1984/85:2731 (m) anförs omutredning av kreditgivningen till den mindre skeppsfarten. Enligt del sjöfarispolitiska beslutsom antog är 1980 (prop. 1979/80:166, /80:26, rskr.1979/80:412) gäller att en förnyelse av tonnaget i den mindre skeppsfartenskall främjas genom statliga insatser inom ramen för en övergripandemålsättning all trygga sjöfartsnäringens långsiktiga konkurrenskraft. För statens mindre skeppsfarten innebarriksdagens beslut möjlighet alt lämna lån på fördelaktigare villkor än tidigareoch en ökning av ullåningskapaciteten. Sålunda höjdes säkerhetsgränsenförstatliga lån från till av fartygets uppskattade värde. Vidare förlängdesden tillåtna amorteringstiden på de lån som nämnden beviljar frän 12 till 15år. I beslutet fastslogs ocksä att ett lån skulle vara slutbetalt senast närfartyget uppnått en ålder . En högre åldersgräns än så ansågs ejförenlig med långivningens syfte att medverka till en förnyelse av den mindreskeppsfartens tonnage. Genom en ändring (1983:387) i förordningen (1971:324) omlån till den mindre skeppsfarten, som trädde i kraft ,1983, kan dock länenämnden - om särskilda skäl föreligger - medge att lånskall vara slulbetalt senast när fartyget uppnått (prop.1982/83:100 bil. 8, s. . 104-106, /83:11, rskr. 1982/83:192). 1 nu förevarande proposition föreslås ett anslag på 40milj. för nämndens utlåning under nästa budgetår. Utskottet har ingen erinran mot anslagsberäkningen ochtillstyrker förslaget. TU1984/85:12 14 Enligt motion 1984/85:461 (c) börliden för slutbetalning av lån från lånenäinnden för den mindre skeppsfartenförlängas så att ett fartyg normalt inte behöver vara slutbetalt förrän detuppnått . Motionärernas önskemål tillgodoses enligt utskottetsmening genom att lånenämnden numera efter prövning från fall till fall kanmedge att lån skall vara slutbetalt senast när fartyget uppnått ålder.Nämnden har ocksä -enligt vad utskottet erfarit - tillämpat dennaundantagsregel i ett flertal fall. En sådan generellt gällande utsträckning avåldersgränsen som motionärerna förordar kan utskottet dock ej tillstyrka,varför yrkandet härom avstyrks. 1 motion 1984/85:461 (c) framhållsockså att statliga lån för fartyg som är äldre än inte kan beviljasenligt gällande regler. Åldersgränsen bör enligt motionärerna utsträckas till15 år. Utskottet vill inte utesluta att en utsträckning avnuvarande åldersgräns i vissa fall kan vara motiverad. En längre utsträckningav åldersgränsen än från nu gällande till högst bör dock enligtutskottet ej kunna komma i fråga. Motionsyrkandel avstyrks följaktligen. Enligt motion 1984/85:461 (c) börvidare räntan på lån för mindre andrahandsfartyg vara lägre än för närvarandeoch densamma som statens normallåneränta. Enligt den nämnda förordningen som reglerar lånenämndensverksamhet skall ränta pä lån som nämnden beviljar utgå enligt den räntefot somnämnden föreskriver. Nämnden skall därvid beakta rådande ränteläge, risklägetför lånet samt kostnaden för nämndens verksamhet. Enligt vad utskottet erfaritgällde, dä motionen lades fram, en räntefot pä för nämndens primärlån,dvs. lån med belopp inom av fartygets uppskattade värde. Utskottetförutsätter att motionärerna med "statens normallåneränta" avserstatens utlåningsränta. Denna uppgår - enligt förordningen (1984:243)om statens utlåningsränla och statens avkastningsränta under budgetåret1984/85-till . Den av lånenämnden föreskrivna räntefoten för priinärlån varsålunda - då motionen lades fram innevarande år - lägre än statensutlåningsränta. Av detanförda följer att utskottet avstyrker motionsyrkandet. Förutom tiden för slutbetalning avfartygslån behandlas i motion 1984/ 85:461 (c) också vissa övrigaamorleringsregler för lån från lånenäinnden för den mindre skeppsfarten.Sålunda yrkas att beslutar som sin. mening ge regeringen till kännadels att en kustsjöfartsredare som beviljats uppskov med amortering på statligtlån inte skall behöva betala högre ränta under uppskovsåret än vad lånetnormalt löper med, (/e/5 att sådan uppskjuten amortering skall kunna fördelaspå alla de återstående amorle-ringsären. För belopp som omfattas av amorteringsanstånd tillämparlånenärrnden -enligt vad utskottet erfarit - som huvudregel en marknadsanpassadränta. TU1984/85:12 15 Utskottet har ingen erinran mot att så sker och avstyrkerdärför motionen i nu berörd del. Utskottet har vidare erfarit att länenämnden efterprövning frän fall till fall kan bevilja att uppskjuten amortering fär fördelaspå återstående amorle-ringsår. Ulskoltel anser sig inte böra medverka till enändring av denna praxis och avstyrker därför motionen även i denna del. Enligt motion 1984/85:2732 (m) börden utredning om organisationsform för och utformning av framtida kreditgivningtid rederinäringen, varom beslutat, även omfatta lånenämndensverksamhet. Man bör därvid överväga att samla besluten i samtliga kreditärendenlill . Motionärerna framhåller vidare att rederierna numera iallt mindre utsträckning vänder sig lill länenämnden. Orsaken härtill -fortsätter motionärerna - har angivits vara dels de gällande lånevillkoren,dels en långsam och krånglig beslutsordning. har , med anledning av riksdagensrevisorers förslag angående (), förordatbl. a. att organisationsformen för stöd till varv och rederier skall ses över isamband med statsmakternas överväganden om stödels fortsatta inriktning(förslag 1984/85:7, NU 1984/85:14, rskr. 1984/85:120). Av revisorernas förslag,som baseras på deras granskning av FKN:s verksamhet, framgår att handläggningenav ärenden om slatsgaranterade län med statligt räntestöd är uppdelad mellanFKN, , AB och Svenskaskeppshypotekskassan. Vad gäller de lånevillkor som lånenämnden tillämpar villulskoltel understryka att dessa grundas på statsmakternas beslut. Utskottet harvidare för sin del inte kunnat finna annat än all lånenämndens verksamhetbedrivs på ett sätt som synes väl ägnat alt tillgodose den mindre skeppsfarteninom den av statsmakterna angivna ramen. Utskottet förutsätter emellertid att en sådan översyn somriksdagen förordat även kan komma att innebära överväganden huruvidalånenämnden bör omfattas av eventuella förslag rörande organisationsformen förstödet till varv och rederier. Någon sädan ytterligare åtgärd sommotionärerna aktualiserar synes sålunda inte erforderlig, varför yrkandethärom avstyrks. 1. alt till Lån tdl denmindre skeppsfarten för /86 anvisar ett reservationsanslag på , 2. beträffande tiden för slutbetalningc/i' lån från mindre skeppsfarten attriksdagen avslår motion 1984/85:461 (c) yrkande 1, 3. beträffande statliga lån för fartygsom är äldre än att avslår motion 1984/85:461 (c) yrkande 2, 4. beträffande räntan på lån förmindre andrahandsfartyg att avslår motion 1984/85:461 (c) yrkande 3, TU1984/85:12 16 5. beträffande vissaövriga amorteringsregler för lån från lånenämn den för den mindre skeppsfarten attriksdagen avslår motion 1984/85:461 (c) yrkandena 4 och 5, beträffande/ra;? !«V/rtkreditgivning till rederinäringen attriksdagen avslår motion 1984/85:2732 (m) yrkande 3. Stöd till svenska rederier. Regeringen har under punktE 10. (s. 78-79) föreslagit att till Stöd till svenska rederier /86 anvisa ett förslagsanslag på . I motion 1984/85:2552 av RolfClarkson m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fräga (yrkande 9), alt riksdagenavslår regeringens förslag all till Stöd till svenska rederier för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag pä . beslutade omvissa sjöfartspolitiska frågor (prop., 1981/82:217, /82:37. rskr.1981/82:437). Beslutet innebär bl.a. ett tidsbegränsat ekonomiskt stöd tillsvenska rederier. Enligt beslutet skulle stödet utbetalas med början under år1983. beslöt (prop. 1982/83:25 bil. 3, /83:5,rskr. 1982/83:115) att lidigarelägga stödet till kustsjöfartsfartyg. 1 sambanddärmed anvisades ocksä 250 milj. kr. under anslaget för /83.Även för /84 anvisades under anslaget 250 milj. kr. (prop.1982/83:100 bil. 8, /83:11, rskr. 1982/83:192). För budgetåret1984/85anvisades underanslaget 200milj. 1983/84:100 bil. 8, TU1983/84:14, rskr. 1983/84:197). I motion 1984/85:2552 (m) yrkas -liksom vid de föregående tillfällen då utskottet behandlat ifrågavarandeekonomiska stöd - att avslår regeringens förslag. Utskottethar inte frångått sin uppfattning att statliga insatser övergångsvis krävs föratt förhindra en fortsatt decimering av den svenska handelsflottanoch för alt långsiktigt understödja framtidsinriktade investeringar ibranschen. Utskottet, som inte har någon invändning mot anslagsberäkningen,tillstyrker sålunda regeringens förslag och avstyrker motionsyrkandet.Utskottet hemställer att med bifall tillregeringens förslag och med avslag pä motion 1984/85:2552 (m) yrkande 9 tillStöd till svenska rederier för /86 anvisar ett förslagsanslag på150 . TU1984/85:12 17 Utredning om internationella transporter. Regeringenhar under avsnittet Särskilda frågor (s. 153-157) berett tillfälleatt ta del av vad föredragande departementschefen har anfört om en utredning ominternationella transporter. I motion 1984/85:1988 av SonjaRembo och (båda m) yrkas att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om en samlad analysav utvecklingen och effekterna på svensk sjöfart och svenska hamnar av enförändrad iransportstruklur. Utredningen (K 1982:02) om Sverigesinternationella transporter överlämnade sitt betänkande SOU 1984:17 till regeringeni . Efter en redogörelse för utredningens huvudsakligasynpunkter och förslag samt en sammanfattning av remissyttrandena framhållerföredraganden att han finner utredningens betoning av sambandet mellanutrikeshan-delspolilik och utrikestransportpolitik riktig. Frihandel bör -understryker föredraganden - i princip åtföljas av friast möjliga transporter.Det är därför viktigt att verkar för att de internationellatransporterna frigörs från hinder av olika slag. Informationsteknologinstillämpning på dokumentationsfrågorna ger möjlighet till rationaliseringar somSverige bör verka för i det internationella samarbetet. bör vidare inomberörda internationella organisationer arbeta för ökad standardisering avtransportmedel och lastbärare. I fräga om sjöfartspolitiken erinrar föredraganden omregeringens åtgärder mot den tilltagande proteklionismen och hänvisar somexempel till prop. 1984/85:95 (/85:8, rskr. 1984/85:144) med förslagtill lagom åtgärder lill skydd för svensk sjöfart. I ell avsnitt om landtransportfrägor säger sigföredraganden dela utredningens uppfattning om de problem som vållas av denbristande harmoniseringen i av reglerna beträffandeväglrafikbeskaltningen, de sociala villkoren samt lastfordonens mått ochvikter. bör därför verka för en ökad harmonisering av ifrågavarandebestämmelser. Beträffande del av utredningen påtalade problemet med fleraeuropeiska länders restriktiva tillståndsgivning för internationelllastbilstrafik bör genom bilaterala och multilaterala förhandlingarsöka uppnå gynnsammast möjliga villkor för den svenska trafiken. Utredningensönskemål om en översyn av det svenska systemet för utdelning av tillstånd harenligt föredraganden lillgodoselts av . Föredragandenerinrar slutligen om att utredningen har framhållit vikten TU1984/85:12 18 av att de internationella transporlfrägorna ges en sådanorganisatorisk ram att alla väsentliga intressen kan samordnas och erforderligutblick över utvecklingen erhållas. Utredningen har därför föreslagit att ensärskild beredning för dessa frågor inrättas vid kommunikationsdepartementet.Förslaget kommer att behandlas i en särskild proposition omtjänstehandels-frågor som avses läggas fram till det nu pågående . Vad föredraganden sålunda anfört har inte givit utskottetanledning till erinran eller särskilt uttalande. I motion 1984/85:1988 (m) framhållsatt transporterna mellan och våra viktigaste import- ochexportmarknader kan väntas genomgå en omfattande strukturförändring med storakonsekvenser för såväl svensk sjöfart som svenska hamnar och transportväsendeti övrigt. Den nödvändiga anpassningen till denna utveckling bör ske på ett sättsom inte leder till onödiga kostnader för de förelag och människor som verkarinom berörda områden. Fördelar och nackdelar med olika alternativ behöver -understryker motionärerna - analyseras och utvärderas. En svårighet därvid ärdock att frågorna inom statsförvaltningen handläggs av olika departement ochmyndigheter. En samlad analys av utvecklingen och effekterna på svensk sjöfartoch svenska hamnar av en förändrad transportstruktur bör därför komma tillstånd genom regeringens försorg. Den i propositionen aviserade särskilda beredningen förinternationella transportfrägor synes utskottet väl ägnad att fungera som ettforum för behandling av frågor av det slag som motionärerna aktualiserar.Sådana frågor har också - enligt vad utskottet erfarit - stor aktualitet vidövervägandena inom transportforskningsberedningen om programunderlag o. d. I sammanhanget vill utskottet vidare erinra om sinauttalanden i betänkandet /84:14 med anledning av regeringens förslag omvissa hamnfrä-gor i proposition 1983/84:100 bil. 8 (s. 197-201). Utskottetanslöt sig i det nämnda betänkandet till föredragande departementschefensuppfattning att bl. a. omsorgen om den kommunala självbestämmanderätten gjordedel nödvändigt att man övergav tidigare tankar om nägon form av tvingandestatlig styrning av hamninvesteringar. Utskottet framhöll emellertid vikten avatt hamnstyrelserna i samband med utbyggnadsplaner på ett sä tidigt stadiumsorn möjligt sainråder med . I samband därmed erinrades om attverket enligt sin instruktion skall följa utvecklingen inom hamnväsendet ochvid behov stå till förfogande för samråd och konsultation i fråga om denlämpliga hanteringen och bedömningen från mera övergripande synpunkter avaktuella lokaliserings- och utbyggnadsprojekt. Det underströks också attverket enligt sin instruktion kan ta initiativ till sådant samråd. Utskottetsade sig vidare förutsätta att verket - och det därtill knutna hamnrådet-skullefullgöra sin uppgift på ett sådant sätt att hamnstyrelserna i sitt egetintresse söker det erforderliga samrådet. Utskottetfinner det alltjämt angeläget att sådant samråd sker. TU1984/85:12 19 I avvaktan på den särskilda propositionen omtjänstehandelsfrågor och med hänvisning lill vad utskottet i övrigt anförtavstyrks motionen. a. lämnarulan erinran vad föredragande departementschefen i propositionen anfört om utredningen (K 1982:02) om internationella transporter, b. avslårmotion 1984/85:1988 (m). Bemanning av isbrytare och sjöniätningsfartyg.Regeringen har under avsnittet Särskilda frågor (s. 168-174) berett riksdagentillfälle att ta del av vad föredragande departementschefen har anfört ombemanning av isbrytare och sjömätningsfartyg. På regeringens uppdrag harstatskontoret i samråd med chefen för marinen utrett de ekonomiska ochverksamhetsmässiga konsekvenserna av en övergång till civil bemanning avisbrytare och sjömätningsfartyg. Föredragande departementschefen framhåller attstatskontorets rapport visar på väsentligt ökade kostnader för staten, ca 100milj. kr., vid en övergång till civil bemanning. Förutom direkta merkostnaderför och marinen tillkommer också negativa verksamhetsmässigakonsekvenser, främst för marinen, som rör invasionsförsvaret och beredskapenmot incidenter i fred. Ett ändrat bemanningssystem skulle resultera antingen ien försvagning av våra försvarsresurser eller i stora kostnader för attkompensera chefen för marinen för förlusten av värdefulla fartygs- ochutbildningsresurser. Efter samråd med chefen för försvarsdepartementet förordarföredraganden - i likhet med flertalet remissinstanser - en fortsatt militärbemanning av isbrytare och sjömätningsfartyg. Vad föredraganden sålunda anfört har inte givit utskottetanledning lill erinran eller särskilt uttalande. att lämnar utan erinranvad föredragande departementschefen anfört om bemanning av isbrytare ochsjömätningsfartyg. TU1984/85:12 20 Närvarande: (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (), PerStenmarck (m), (), (), (),(), (vpk), (), () och (). 1. vid punkt 1 Anslagen till verksamhetbeträffande sjöfarts-politiskt program [mom. 9) (vpk) anser dels all den del av utskottetsyttrande som på s. 5 börjar med "fastställde" och på s. 6slutar med "motionsyrkandel avstyrks" bon ersättas med text avföljande lydelse: Även utskottet finner det angeläget alt ettsjöfartspoliliskt program i enlighet med de i motionen angivna riktlinjernautarbetas. Programmet bör även omfatta samhälleligt ägande av fartygen och ökatinflytande för de anställda inom sjöfarten. Utskottet tillstyrker sålundamotionsyrkandet. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande sjöfartspoliliskt program attriksdagen med bifall till motion 1984/85:927 (vpk) yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad ulskoltel härom anfört. 2. vid punkt 1 Anslagen till verksamhetbeträffande en statligt rederi (mom. 10) (vpk) anser dels att det stycke i utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Ulskoltel, som" och slutar med"avstyrks därför" bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottet finner del naturligt att ett samhälleligt ägandeav handelsflottan utövas inom ramen för ett statligt rederi. Ett sådant böräven bedriva leasingverksamhet med svenskregislrerade fartyg. Leasing bör ocksåkunna ske till andra än redare, t. ex. sjöfolkskooperativ, lastägare m. fl.Shipping-kunnande finns hos de existerande rederierna. Denstatliga leasingverksamheten bör knyta delta kunnande till den egnarederiorganisa-tionen. Härigenom kan leasingverksamheten aktivt bidra till denstatliga rederiverksamhetens utveckling. Utskottettillstyrker sålunda motionsyrkandel. Vad utskottetnu anfört bör av ges regeringen lill känna. TU1984/85:12 21 dels alt utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. beträffande ett statligt rederi attriksdagen med bifall till motion 1984/85:927 (vpk) yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, 3. vid punkt 1 Anslagen till verksamhetbeträffande kusi- och inrikessjöfarten (mom. 11) (vpk) anser dels alt det stycke i utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Av utskottets"" och slutar med"fråga avstyrks" bort ersättas med text av följande lydelse: En ändring av transportmönstret från landtransporter tillkust- och inrikessjöfart i större omfattning än framstår enligtutskottets mening som angelägen. Sådan sjöfart bör vidare bedrivas inom ramenför en statlig rederiverksamhet. Utskottettillstyrker följaktligen motionsyrkandet. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. beträffandekust- och inrikessjöfarten attriksdagen med bifall till motion 1984/85:927 (vpk) yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. 4. vid punkt 1 Anslagen till verksamhetbeträffande sjöfarts-ekonomisk forskning (mom. 12) (vpk) anser