bet · G801FiU30 · 1984-12-31 00:00:00 — Bytesbalansen väntadesslå om från ett litet överskott 1984 till ett - om än begränsat - underskott1985. Även om delta omslag till stor del hade sin grund i den starkainvesteringskonjunkturen och ett väntat lageromslag så innebar del enavvikelse från regeringens FiU1984/85:30 26 ambition att uppnå ett ö\erskott i bytesbalansenoch därigenom öka den ekonomisk-politiska handlingsfriheten. Inflationen hadeunder dämpats i en för långsam takt, vilket bl. a. hade gjortdet nödvändigt för regeringen att införa ell prisstopp gällande från och medden . I proposition 217 anförs att på senare lid har vissauppgifter framkommit som tyder på att den ekonomiska uppgången har varitsnabbare än vad som tidigare förutsatts. Främst gäller det den privatakonsumtionens utveckling och efterfrågan på importerade varor. Även om dennanya information inte ändrar den grundläggande bilden av det ekonomiska lägel såtyder den på att expansionen i den svenska ekonomin är något för stark, vilketnegativt påverkar bytesbalansen och prisutvecklingen. har en arbelskonflikl tillkommitinom den statliga sektorn. Vissa inslag i konflikten bedöms redan efter korttid få betydande skadeverkningar på den svenska ekonomin. Särskilt gäller detför utrikeshandeln. Konflikten skapar också osäkerhet om framtidsutsikterna förden svenska ekonomin. Det finns således ett antal uppgifter som tyder på att densvenska ekonomiska uppgången är snabbare än vad som tidigare förulsettssamtidigt som problemen med bytesbalansen och valutaulflödet har förstärkts. Regeringens ekonomisk-politiska strategi såsom den senastbeskrevs i komplelteringspropositionen ligger fast. Den redovisadeutvecklingen gör det emellertid nödvändigt att vidta ekonomisk-politiskaåtgärder för all fullfölja den tredje vägens ekonomiska politik. Fullmäktige iriksbanken har beslutat om ett antal åtgärder för att dämpakonsumlionstillväx-ten och motverka valutautflödet, bl. a. höjdes diskontotfrån 9,till 11,5 %>. Regeringenhar beslutat om följande åtgärder. Föreskrifter om betalningsvillkor vid försäljningav bilar (bilkreditför ordningen) återinförs. Kontantinsatsen skall vara och amorte ringstiden högst 12 månader. - Reglerna för kontokrediter skärps "genom en nyförordning. Enligt denna uttas en förhöjd första amortering på senaste månadens köp. Vidare skall amorteringen vara av kvarstående skuld. 1propositionen föreslås nu följande ytterligare åtgärder. - Genom en ny lag föreslås bemyndigande för regeringenall skärpa reglerna för avbetalningsköp. Regeringen bör föreskriva alt kontantinsatsen skall vara och amorteringstiden högst 12 månader. De ovannämnda åtgärderna syftar till all minska denlånefinansierade privata konsumtionen och öka sparandet. Åtgärderna avses gällat.o.m. Likvidiletsindragningarna från näringslivetutvidgas. Förelagen åläggs all på konto i inbetala ett belopp motsvarande av lönesum man över 20 milj. kr. FiU1984/85:30 27 bundna t. o. m. . Fören medelstor bil blir höjningen ca 3500-4000 kr.Härigenom dämpas den inhemska efterfrågan på nya personbilar. Som ett led imiljöpolitiken avser föredragande statsrådet att senare föreslå regeringen attbilaccisen sänks för de bilar som uppfyller de strängare regler för avgasreningsom kommer att gälla . - Stämpelskattenpå faslighetsinteckningar höjs från från . Härigenomdämpas efterfrågan på krediter mot faslighelsinleckning. - Vissa statligautgifter senareläggs. Dessa åtgärder leder till en betydande förstärkning avbudgeten. Å andra sidan medför den höjda räntenivån till följd av riksbankensåtgärder en ökning av statsskuldräniorna. Hur stor denna blir beror på vilketränteläge som kommer all gälla under /86. Om nu gällanderäntenivå skulle bestå under hela torde budgetunderskottet nästabudgetår komma att uppgå till ungefär det belopp som angavs i åretskompletteringsproposition, dvs. Motioner i anslutning till proposition 217 I motion 3238 (fp) framhålls altfolkpartiet redan i sin partimotion och i motionen med anledning avkompletteringspropositionen påtalade, att det visseriigen fanns positiva inslagi den gångna utvecklingen men att riskerna var betydande. Deåtgärder som vidtagits av och föreslås av regeringen pekar i alltväsentligt på att denna bedömning var riktig. Prisökningarna kommer enligtmotionärerna att bli . Enligt motionärernas uppfattning finns det vidareanledning ätt befara en försämring av bytesbalansen till ca -10 miljarder kronoroch ell ännu sämre utfall för . Orsakerna till detta ligger både i enstarkt ökad import och en långsammare exportökning. Den dämpade utvecklingen avexporten är en följd av det höjda kostnadsläget, som medfört både förlust avmarknadsandelar och ett ökat utnyttjande inom svensk industri av utländskainsalsvaror. I mofionen understryks att regeringen borde ha presenterat enreviderad prognos för den ekonomiska utvecklingen. I det nu aktuella krispakeiet sker hela åtstramningengenom penningpolitiken. Delta innebär i praktiken att en alltför stor delkommer alt drabba investeringarna. Framför allt de mindre förelagensinvesteringar torde vara känsliga för de genomförda räntehöjningarna. Vidaresägs det i motionen alt det är klart ologiskt att försöka åstadkomma en kraftiginvesteringsökning genom en god vinstsilualion och dra in dessavinster till . Genom förslagen i proposition 217 ökarlikviditetsindragningarna med . är del uppenbartatt en ökning av investeringarna är nödvändig för all föra den svenskaekonomin mot balans och full sysselsättning. FiU1984/85:30 28 Motionärerna framhåller att deföreslagna åtgärderna får expansiva effekter på statsbudgeten även borisettfrån effekterna av skatterabatten. Framför allt ökar utgifterna förstatsskuldräniorna. Delta innebär att finans-och penningpolitiken verkar iolika riktning, trots att en vettig ekonomisk politik rimligen bör bestå avsamverkande åtgärder inom dessa båda pohlikområden. Samtliga åtgärder som föreslås i propositionen avvisas.Det poängteras i motionen att del är orimligt att i nuvarande ekonomiska lägegenomföra en ofinansierad skatterabatt. Regeringen skjuter problemet med detstora budgetunderskottet framför sig och resultatet riskerar att bli detsammasom tidigare, nämligen att skaltehöjningar i ell trängt läge blir del endamöjliga alternativet. förslag till en alternativ inriktning av denekonomiska politiken framgår av motion 3202. En finansplan är ett dokument som,framhålls del i motion 3239 (m), skall inge förtroende hos allmänhet, företagoch finansexperter inom och utom landet. Utvecklingen av inflationen,bytesbalansen och valutautflödet var klara tecken på att delbehövdes en finanspolitisk åtstramning genom utgiftsminskningar. Trots dettavalde regeringen emellertid att helt nonchalera problemen. Resultatet blev attriksbanken tvingades höja den svenska räntenivån mycket kraftigt somregeringen fick sätta ihop ett nytt krispaket, I motionen konstateras altregeringens ekonomiska politik har misslyckats. Den kritik som framfördes imofion 3201 kvarstår. Den ekonomiska bedömning som redovisas i motion 3239 kansammanfattas på följande sätt. En försiktig bedömning pekar på att det rådandeefterfrågetrycket i ekonomin i kombination med lönekostnadsökningarna, somkommer alt ligga klart och överstiger vad som gäller förkonkurrentländerna, medför en prisstegring under loppet av året som är mer ändubbelt så stor som den av regeringen angivna. Den genomsnittliga prisnivånkommer att öka , dvs. samma ökningstakt som för . Reallönen kommer alt falla och hushållens realadisponibla inkomst stiger . Sysselsättningseffekterna påverkas negativt genom deföreslagna åtgärderna i proposition 217. Åtgärderna leder till en långsiktigminskning av antalet arbetstillfällen. Särskilt stor kan utslagningen bli i debranscher som hårdast drabbas av den kreditpoliliska åtstramningen, dvs.trähusindusirin saml förelag som tillverkar varaktiga konsumtionsvaror. Motionärerna avvisar samtliga förslag i propositionen.Investeringarna påverkas negativt av diskonlohöjningen ochlikvidiletsindragningarna. De skärpta betalningsvillkoren för kreditköp drabbarvissa branscher myckel hårt. Stämpelskatten på faslighetsinteckningar är frånstabiliseringspolitisk FiU1984/85:30 29 synpunkt verkningslös men motverkar den naturligaomsättningen på fastighetsmarknaden. Motionärerna finner del anmärkningsvärtatt regeringen medvetet väljer att dämpa investeringsuppgången medmotiveringen att en sådan ökar importen alltför snabbt. För att skapalångsiktig balans i den svenska ekonomin är det nödvändigt alt industrin fårbygga ut sin produktionskapacitet. Om detta hotar att leda till försämring avbytesbalansen, måste konsumtionen i landet hållas tillbaka genom en stramarefinanspolitik. I motionen framhålls all även hushållen drabbas hårt avräntehöjningen, de skärpta betalningsvillkoren och fördubblingen av bilaccisen.De två sistnämnda åtgärderna gör det nästan omöjligt för en vanliginkomsttagare att finansiera ett bilköp. Den privata konsumtionen kan däremot beräknas öka snabbareän regeringens prognos på . Även om ingen ytterligare ökning sker efterden kraftiga uppgången , kommer den privata konsumtionenatt öka med . Detta innebär att hushållssparandet, som lågomkring noll, kommer att bli klart negativt någonsin iSverige. Krispaketets effekter på den svenska utrikeshandeln är,menar motionärerna, relativt begränsade. Exporten påverkas på kort sikt intealls. På dämpas den till följd av stigande kapitalkostnader ochminskade investeringar. Även om exporten återhämtar sig något under resten avår 1985, är det föga troligt att någon nämnvärd exportökning kommer att bliresultatet för året som helhet. kommer sannolikt alt dämpasnågot . Det är dock realistiskt att räkna med enimportökning på för helåret, om inte en finanspolitisk åtstramningsätts in. Slutsatsen blir alt det är svårt att se hur ettbylesbalansunderskolt i storleksordningen kan undvikas iår. Vad gäller budgetunderskottet konstateras i motionen attenbart ränteuppgången ökar underskottet med ca 3,5 miljarder kronor.Nettoeffekten av regeringens och krispaket innebär en klarbudgetförsvagning för nästa budgetår. I motionen understryks att den situation nubefinner sig i inte är hållbar under någon längre lid. Kredilåtstramningenmåste avlösas av en finanspolitisk åtstramning. Detta är nödvändigt för attinflationen skall kunna dämpas och för all ökningen av bytesbalansunderskottelskall kunna bromsas upp. De åtgärder som är nödvändiga att vidta för alt nåekonomisk balans framgår av redovisningen i motion 3201. I motion 3242 (vpk) framhålls attdel inte finns någonting i den ekonomiska utvecklingen somföranleder kommunisterna att på någon avgörande punkt ändra denbedömning som redovisades i motion 3203. Utöver de åtgärder som angavs i motion3203 inom valutaområdet föreslås följande åtgärder: FiU1984/85:30 30 - börompröva sitt beslut om att inte längre pröva direktinvesteringarna utomlandsur bytesbalanssynpunkt och de anställda inom berörda förelag och koncerner börges möjligheter alt påverka utlandsinvesteringarna genom vetorätt. - Riksbankenmåste ges ett ökat inflytande över valulahandeln genom skärpt kontroll överbankernas och företagens valutaavdelningar. Frågan om en centralisering av allvalutahandel bör utredas. - Den höga räntansmenliga inverkan på samhällsekonomin bör föranleda att uttala att ensnar räntesänkning är nödvändig. Enligt mofionärernas mening bör bankernasförsök alt höja utlåningsräntan väsentligt över diskonlohöjningen föranleda ettåterinförande av ränteregleringen. - Den utredningom beskattning av realränlevinster som ställdes i utsikt av regeringen i vårasbör forceras så att ell lagförslag på detta område kan föreläggasriksdagen för beslut. Medanledning av förslagen i proposition 217 föreslås följande:Likvidiletsindragningarna från näringslivet bör dubbleras i förhållande tillförslagen i propositionen. Hälften av de indragna likvida medlen skallöverföras till AP-fonden och användas till produktiva investeringar med siktepå att som nämnts i motionen öka förädlingsgraden av de inhemska råvarorna samtatt höja graden av svenska insatsvaror i industrin. - Delgivningen omalt statliga utgifter skall senareläggas kan inte accepteras ulan att riksdagenfår la ställning till de konkreta förslagen. - Den nya lag somföreslås och som ger regeringen bemyndigande alt skärpa reglerna föravbetalningsköp kan godtas. Motionärerna anser dock alt mindre krediter, upptill , kan beviljas med kontantinsats och med enamorteringstid . - Stämpelskallehöjningenpå fastighetsinteckningar godtas. Även stämpelskatten på aktier börfördubblas. - Billigare bilarbör undantas från den hårda kreditförordningen och falla under samma regler sommotionärerna ovan föreslår för vanliga avbetalningsköp. Vidare föreslås att endifferentierad accis införs med en mindre ökning av accisen på billigare bilaroch en större ökning på dyra bilar. En lämplig gräns är . - Om en förhöjdaccis införs bör redan nu befrielse eller nedsättning av densamma erhållas omfordonet uppfyller de framtida kraven på avgasrening. - Regeringen börvidta speciella åtgärder för stöd till rörelsehindrade, t. ex. genom attundanta handikappfordon från de nya avbetalningsbestämmelserna. I motion 3242 (c) anförs att underparollen har regeringen tillåtit den svenskaekonomin alt bryta samman. Devalveringen 1982 gav ett tillfälligt andrum liksomäven den internationella högkonjunkturen. När inflationen bitit sig fast på enav de högsta nivåerna i industrivärlden FiU1984/85:30 31 sviktar emellertid omvärldens förtroende. Vare sigprisstopp eller räntehöjning hjälper om man inte har, menar motionärerna,kapacitet att ta sig an del grundläggande problemet i ekonomin. Den socialdemokratiska regeringen har inte förmått hållasin del av den S.k. Rosenbadsöverenskommelsen att löneavtalen skulle hålla siginom 5-procenlsramen. Den 2-procentiga diskonlohöjningen innebär att redan imaj månad har inflationsmålet överskridits. Den ekonomiska politiken har intehaft en sådan inriktning att inflationen kunnat hållas tillbaka. Ju längre densläpphänta finanspolitiken tillåts fortsätta desto större blir, enligtmotionärerna, behovet av en hårdhänt åtstramning. 1 motionen framhålls altregeringens förslag till indragningar och skattehöjningar måste bedömas dels irelation till den kraftiga diskontohöjningen, dels i förhållande till regeringenstidigare ovilja till nödvändiga besparingar i de offentliga utgifterna. Sedda iett sådant perspektiv framstår, menar motionärerna, förslagen som omotiverade.De kan i själva verket komma alt ytterligare begränsa näringslivetskonkurrenskraft. När det gäller höjningen av bilaccisen aviserar regeringenall man senare skall föreslå en sänkning av accisen för de bilar som utrustasför tillgodoseende av de skärpta kraven på avgasrening. harkritiserat regeringen för att vara obeslutsam med konkreta åtgärder ochotillräcklig vad gäller förslagens utformning för att åstadkomma den nödvändigabilavgasreningen. Det nu föreliggande förslaget innebär, framhåller motionärerna,inga konkreta åtgärder som snabbt kan ge resultat. I motionen understryks att fortfarande harmöjligheter att nu i vår lägga om kursen i en mera realistisk och framåtbäranderiktning. Del är nödvändigt all snabbt vidta åtgärder för alt den svenskaekonomin inte skall "gå i stå". Den ekonomiska politiken måste ges ensådan inriktning att räntan möjligt kan sänkas igen. Motionärernasförslag till uppläggning av en ekonomisk politik med denna inriktning harredovisats i motion 3206. Världsekonomin har genomgått en markant förbättring. Tillväxten i industriländerna var 1984den starkaste , inflationen har reducerats påtagligt, företagenslönsamhet har ökat och investeringarna skjutit fart. Det har lett till enkraftig ökning av väridshandeln. Ökningen uppgick till år 1984.Trots den kraftiga ekonomiska tillväxten har arbetslösheten i varitfortsall hög. FiU1984/85:30 32 ekonomiska återhämtningen har varit betydligt svagare iEuropa än i . och länderna i . Den amerikanska uppgången var ochhar varit motorn i världsekonomin. Den har stimulerats av ett stort federaltbudgetunderskott. som utgifterna, bl. a. för försvarsändamål, harökat kraftigt har inkomstskatterna sänkts. Del ökade efterfrågetryck som dettahar fört med sig har resulterat i ökade investeringar och konsumtion. Importenhar stigit myckel kraftigt och underskottet i handelsbalansen har vidgats.Detta har emellertid motverkats av ett kraftigt kapitalinflöde bl. a, tillföljd av de höga realräntorna och förväntningar om stigande dollarkurs. Stora ansträngningar har gjorts för att minskabudgetunderskottet. I behandlingen av budgeten i den amerikanska kongresseneftersträvas en minskning av underskottet. Administrationen i räknaralltjämt med en produktionsökning . Andra bedömare, bl. a.OECD-sekretariatet tror i sin senaste bedömning , på en något svagaretillväxt. Det är framför allt det preliminära utfallet meden ökning på som talar för alt tillväxten kulminerat och att dennu kommer att utvecklas. i en lugnare takt. Ökningstakten kommersannolikt alt halveras, vilket innebär att den draghjälp som den amerikanska ekonomingett omvärlden kraftigt kommer att försvagas. redovisar ett rekordslort överskott i sinbytesbalans. Sannolikheten för ett omslag i politiken i mereflerfrågestimulerande riktning måste emellertid bedömas som liten, eftersomman har ambitionen att minska budgetunderskottet. Den lägre tillväxten i leder till enminskad export för del. Den kan motverkas något av en ökad exporttill övriga delar av världen. Eftersom också den inhemska eflerfrågetillväxteni blir ungefär oförändrad, torde det sammantagna resultatet bli ennågot svagare tillväxt av BNP än 1984. 1 kan en omläggning avfinanspolitiken i expansiv riktning inte förväntas. Arbetslösheten väntas liggakvar på en mycket hög nivå. Det expansiva inslaget i tillväxten väntas kommafrån investeringarna. Sammantaget beräknas BNP i med 2,. 1 tabell 2redovisas vissa nyckeltal för den internationella utvecklingen. Av tabellen framgår alt inflationeni omväriden ligger på en låg nivå. 1 del för viktiga konkurrentlandetFörbundsrepubliken ligger inflationstakten på . Prognoserna om den internationella utvecklingen måsteomgärdas med stora reservationer. Ovissheten om dollarkursens utveckling görsituationen svårbedömd. De tilltagande protektionistiska tendenserna i Förentastaterna kan få konsekvenser för den amerikanska importen, vilket innebär osäkerhet för utvecklingen av den internationella handeln. FiU1984/85:30 33 Internationell utveckling och 1985 3 1/4 4 1/4 7 1/4 5 1/4 2 1/2 2 1/2 2 1/2 8 1/4 2 1/4 6 1/2 3 1/4 8 1/4 Vid ministermötet i i ibörjan av april uttalade finansministrarna att ytterligare liberaliseringarmåste vidtas för att stärka världshandeln. De begärde också att förberedandediskussioner skulle inledas för en ny förhandlingsrunda inom (GeneralAgreement on Tariffs and Trade). Ministrarna framhöll vidare nödvändigheten avalt motstå protektionistiska åtgärder, all begränsa offentliga utgifter och atti de länder där det är nödvändigt minska budgetunderskottet. Likaså betonadesvikten av att reducera strukturella stelheler och att stärka sysselsättningensamt alt allmänt verka för en ökad konvergens i den ekonomiska politikeninriktad på en icke-inflationislisk tillväxt. Utvecklingen i den svenska ekonominhar i flera avseenden varit mycket positiv . En kraftigökning har skett av industriproduktionen, exporten ochindustriinvesteringarna. Nedgången i den totala sysselsättningen under börjanav 1980-talel bröts . En kraftig ökning ägde rum underloppet av 1984. var 56000 fler sysselsatta än ettår tidigare. I industrin ökade antalet sysselsatta med 20000 personer. 1 taktmed denna utveckling har också den öppna arbetslösheten minskat. Till denpositiva bilden hör också den snabba förbättringen avbytesbalansen. Från ett underskott på harutvecklingen gått mot ett överskott . Saneringen av statsfinanserna harockså varit framgångsrik. Även bortsett från del positiva bidraget från en långrad engångsinsatser har underskottet minskat kraftigt både i nominella termeroch som andel av BNP. Mer problematiska inslag i den ekonomiska utvecklingenutgör pris- och kostnadsutvecklingen. Den nödvändiga anpassningen tillutvecklingen i våra största konkurrentländer kom inte till stånd . Såvällöner som priser ökade i väsentligt snabbare takt i än i flertaletOECD-länder. 3 1984/85. FiU1984/85:30 34 kraftigare produktivitetsökning k unde visserligen i storutsträckning motverka kostnadsgenomslaget på exportpriserna , men påsikt ger den bristande kostnadsanpassningen anledning till oro. Utskottetåterkommer till vilka slutsatser som bör dras av denna utveckling efter det attutskottet redovisat sin syn på utvecklingen så som den nu kanbedömas. Den ekonomiska utvecklingen under är 1985 1 den reviderade finansplanenförutses BNP-tillväxten bli närmare 2 1/. Del är en ökning i ungefärsamma takt som . Liksom förutsestillväxten bäras upp främst av export, investeringar och lagerinvesteringar somför tillsammans ökar med ca 61/. Konsumtionen förutsesdäremot i den reviderade finansplanen öka betydligt långsammare, eller meddrygt . Det mönster som kännetecknat tidigare konjunkturuppgångar,nämligen en kraffig ökning av konsumtionen, skulle sålunda brytas i dennauppgångsfas. Investeringarna förutses öka med ca 31/. Det ärsärskilt industriinvesteringarna som förutses öka kraftigt. 1 den revideradefinansplanen angesökningen till . Del finns tecken som tyder på attökningen kan bli ännu kraftigare. planenkät visar på enökning om av industrins investeringar bland de företag som speglasi enkäten. Ökningen är främst koncentrerad till insalsvaruindustrin. I den reviderade nalionalbudgeten förutses hushållensrealt disponibla inkomster öka med . Den förbättringen skullege ell utrymme både för en konsumtionsökning och för en viss ökning avsparandel. Den privata konsumtionen tycks emellertid, efter vad som kan utläsasav nu tillgänglig statistik, ha ökat kraftigare äni prognosen. Omsättningen i detaljhandeln ökade med ivolym jämfört med samma kvartal . Av statistiken över nyregistreradebilar framgår att dessa ökade jämförtmed . Sammantaget beräknas den privata konsumtionen haökat ca en procentenhet snabbare än vad som tidigareförutsågs. Enligt vad som kan bedömas beror denna ökning inte på ett oväntattillskott av inkomster ulan på minskal sparande. Uppgifter om bankernas ochkreditinstitutens utlåning till hushållen lyder på att konsumtionenfinansierats genom ökade krediter. Bankerna och finansbolagen låg under förstakvartalet högt över det ullåningstak om ökning som angett för ökningenmellan helåren 1984 och 1985. Den mycket snabba utvecklingen av investeringar och privatkonsumtion har lett till att importen har ökatmyckel kraftigt. Importvärdel var övermotsvarande värde . Enligt den nu tillgängliga varustatistiken ärökningen störst för elektroniska insalsvaror saml vissa konsumtions- ochinvesteringsvaror. FiU1984/85:30 35 har också oljeimporten ökat kraftigt.Den kraftiga importökningen för april månad med tyder också på enlagerpåfyll-nad, som sannolikt underbyggts av hotet om strejk vid tullen. Handelsbalansens överskott under perioden januari-april1985 blev endast 1 miljard mot förraåret. Exporten förefaller enligt vad som kan bedömas ha utvecklatsobetydligt svagare än vad som förutsågs i den reviderade finansplanen. Denkraftiga försämringen av handelsbalansen kan således i allt väsentligttillskrivas importen. Sedan regeringen presenterade sin bedömning av denekonomiska utvecklingen i den reviderade finansplanen har händelser inträffatsom har betydelse för den fortsatta utvecklingen. Del är konflikten påarbetsmarknaden och det kraftiga valutautflödet . aviseraderegeringen vissa ekonomisk-politiska åtgärder för att dämpakonsumtionstillväxten och motverka valutautflödet. Fullmäktige i riksbankenbeslutade om åtgärder för all begränsa kreditgivningen och hejdavalutaulflödet, bl. a. höjdes diskontot från till 11,. 1 proposition 217 om vissa ekonomisk-politiska åtgärdersom förelades föreslår regeringen - att villkorenför kreditköp skärps,