bet · G801UbU8 · 1984-12-31 00:00:00 — om vuxenutbildningslag(prop. 1984/85:37) Regeringen har efter föredragning av statsrådetHjelm-Wallén i proposition 1984/85:37 om vuxenutbildningslag föreslagitriksdagen att 1. anta förslaget tillvuxenutbildningslag, 2. anta förslaget till lag omändring i lagen (1975:160) med bemyndigande att meddela föreskrifter omkommuns och landstingskommuns medverkan i utbildning. Dei propositionen framlagda lagförslagen är fogade som bilaga I och bilaga 2 tilldetta betänkande. 1984/85:148 av () och RuneBacklund (c) vari yrkas att beslutar att i vuxenutbildningslagen 4kap.införa en ny paragraf med likalydande innehåll som i 3 kap. 5 § i sammalag. 1984/85:149av Per m. fl. (m) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen framhållits angående principernaför propositioners innehåll och avlämnande, 2. att avslårregeringens förslag i de delar dessa strider mot vad som framhållits i mofion1983/84:2885. Bestämmelser om gmndutbildning för vuxna, kommunalvuxenutbildning och statens skolor för vuxna finns f. n. inte i någon lag utanendast i författningar av lägre dignitet. Den grundläggande förordningen förkommunal vuxenutbildning och statens skolor för vuxna är förordningen(1971:424) om och statlig vuxenutbildning. För grundutbildning förvuxna gäller förordningen (1977:537) om grundutbildning för vuxna.Författningarna innebär skyldigheter för kommuner i fråga om gmndutbildningför vuxna och statens skolor för vuxna samt för kommuner och landstingskommunernär det gäller bl. a. interkommunal ersättning för vuxenutbildning.Sådana åligganden kan föreskrivas med stöd 1 1984185. UbU1984/85:8 2 av lagen (1975: 160) med bemyndigande att meddelaföreskrifter om kommuns och landstingskommuns medverkan i utbildning. har tidigare under detta tagitställning till vissa förslag från regeringen beträffande grundutbildning förvuxna, vuxenutbildning och statens skolor för vuxna (prop. 1983/84:169, UbU 1984/85: 1, rskr 1984/85: 11). 1 proposition 1983/84: 169 om kommunaloch statlig utbildning för vuxna uttalades bl. a. att de grundläggande bestämmelsernaom grundutbildning för vuxna, vuxenutbildning och statens skolor förvuxna borde meddelas i form av en särskild lag. Förslag om en sådan lag har förelagts iproposition 1984/ 85: 37. Lagen indelas i åtta kapitel. Det första innehållerallmänna bestämmelser. 1 det andra kapitlet finns för flera utbildningsformergemensamma föreskrifter om organisation m. m. Sedan följer ett kapitel omgrundutbildning för vuxna, ett om vuxenutbildning och ett om statensskolor för vuxna. Det sjätte kapitlet handlar om interkommunal ersättning förgrundutbildning för vuxna och vuxenutbildning. I det sjunde finnsbestämmelser om uppdragsutbildning m. m. Det åttonde kapitlet innehåller bl. Medanledning av propositionen har väckts två motioner. Enligt motion 1984/85: 149 (m) bör förslag till riktlinjerför viss verksamhet och förslag till lag som avser samma verksamhet föreläggasriksdagen . Om detta förtaringssätt för visst fall inte är möjligt,bör enligt motionärerna regeringen invänta ställningstagande till deföreslagna riktlinjerna för att med detta som grund utforma förslag tilllagtext. Sä har enligt motionärerna inte skett när det gäller förslagen tilllag i proposition 1984/85: 37. Enligt motionärernas mening bör motbakgrund av vad som förevarit göra ett uttalande av innebörden att regeringenframdeles bör presentera sina förslag på ett sätt som möjliggör en samladbehandling av samtliga aspekter på en fråga (yrkande I). Utskottet vill peka på att regeringens förslag tillvuxenutbildningslag till alla delar överensstämmer med beslut den 14november om riktlinjer för den kommunala och statliga utbildningen förvuxna. Mot denna bakgrund kan utskottet inte finna att det finns anledning förriksdagen att göra det i motion 1984/85: 149 begärda uttalandet. Yrkande 1 iden nämnda motionen bör därför avslås. I motion 1984/85: 148 (c) hävdas att den del av lagen somavser vuxenutbildning - 4 kap. - bör kompletteras med en paragraf sommotsvarar 3 kap. 5 § om grundutbildning för vuxna. Den åsyftade paragrafenlyder: "Om en elev i grundvux har bristfälliga kunskaper i svenskaspråket, får undervisningen meddelas på elevens eget språk, om eleven önskardet. Sådan undervisning skall kompletteras med undervisning i svenska somfrämmande språk inom grundvux." Enligt utskottets mening måste det åberopade förslagettill lagbestämmelse för grundutbildning för vuxna ses mot bakgrund av att enmycket UbU 1984/85:8 3 stordel av målgruppen för grundutbildningen för vuxna har bristfälliga kunskaper isvenska språket och att grundutbildning för vuxna kan bedrivas enskilt, dvs.för en enda elev. Statsbidraget för grundutbildning för vuxna är så utformatatt det kan utgå för varje elev upp t.o.m. fyraelever och för varje elev därutöver , medanundervisningsgrupp inom vuxenutbildning som regel omfattar 12 till 30elever. De praktiska förutsättningarna för en lagbestämmelse av det slag sommotionärerna önskar för vuxenutbildning saknas alltså. Däremot kanman inom vuxenutbildning anordna stödundervisning på elevens egetspråk oavsett vilken kurs eleven deltar i. Utskottet vill även erinraom följande. /83 får gmndskolekurser anordnas i svenska som främmande språk.Dessa kurser står öppna för dem som behöver förkovra sig i svenska för attkunna tillgodogöra sig annan undervisning i vuxenutbildning. Vidarekan i vissa fall underlag finnas för undervisning på invandrarspråk även ikommunal vuxenutbildning. har beslutat (prop. 1983/84: 169,UbU 1984/85: 1, rskr 1984/85:11) att grundskolekurser - som finns i ett tiotalolika ämnen under vissa förutsättningar får anordnas på invandrarspråk somreguljära kurser efter beslut av skolstyrelsen. Medhänvisning till vad som anförts föreslår utskottet att avslår motion1984/85:148. Förstastycket i 4 kap. 7 § i förslaget till vuxenutbildningslag lyder:"Kommunerna och landstingskommunerna får inte av dem som söker till ellerär elever i komvux ta ut avgifter för administrationen eller för undervisningen." Enligtmotion 1984/85:149 (m) yrkande 2 bör kommunerna ha en generell möjlighet attbesluta om avgiftsfinansiering av vuxenutbildning. Detta skulle ivissa lägen, menar motionärerna, göra det möjligt att erbjuda utbildning someljest inte skulle kunna komma till stånd. Härav följer att det första stycketi den nämnda paragrafen enligt motionärerna bör utgå. Riksdagenhar tidigare under detta på förslag av utbildningsutskottet avslagitett motionsyrkande med likartat innehåll (mot. 1983/ 84:2885 yrkande 6, UbU1984/85:1, rskr 1984/85:11). vuxenutbildning bör enligt utskottetsmening i princip vara kostnadsfri. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår motion 1984/ 85:149 yrkande 2 och att riksdagenantar 4 kap. 7 § i det genom proposition 1984/85; 37 framlagda förslaget tillvuxenutbildningslag. Ilagar bör bruket av förkortningar helst undvikas. Om förkortningar av särskildaskäl (prop. 1984/85:37, s. 19) ändå används, bör förkortningarnas innebördklarläggas pä något ställe i lagen. Utskottet föreslår att betydelsen avuttrycken grundvux och komvux klargörs i 1 kap. 2 §, resp. 3 § på sätt somframgår av bilaga 3. UbU 1984/85:8 4 Utskottet föreslår att i övrigt antar detgenom proposition 1984/85:37 framlagda förslaget till vuxenutbildningslag. Likasåtillstyrker utskottet att antar det genom proposition 1984/85:37framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1975: 160) med bemyndigandeatt meddela föreskrifter om kommuns och landstingskommuns medverkan iutbildning. 1. att beträffandeprinciperna för propositioners innehåll och avlämnande avslår motion 1984/85:149 yrkande 1, 2. att beträffande visskomplettering av lagförslaget avslår motion 1984/85: 148, 3. att med avslag påmotion 1984/85:149 yrkande 2 antar 4 kap. 7 § i det genom proposition 1984/85:37 framlagda förslaget till vuxenutbildningslag, 4. att antar det genomproposition 1984/85: 37 framlagda förslaget till vuxenutbildningslag i den måndet inte omfattas av vad utskottet hemställt ovan med de ändringarna att dels 1kap. 2 och 3 §§ skall erhålla i bilaga 3 som utskottets förslag betecknadelydelse, dels rubriken till 3 kap. skall lyda "Grundutbildning förvuxna", dels ock rubriken till 4 kap. skall lyda "Kommunalvuxenutbildning", 5. att antar det genomproposition 1984/85:37 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1975:160) med bemyndigande att meddela föreskrifter om kommuns och landstingskommunsmedverkan i utbildning. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), Per (), (), (), (), (), (),(). (), (), (),(vpk), (), () och LinneaHörién (fp). UbU1984/85:8 5 1.Principer för propositioners innehåll och avlämnande (mom. 1) BirgittaRydle och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 2 börjar "Utskottet vill" och slutar "därföravslås" bort ha följande lydelse: Utskottet föreslår mot bakgrund av vad som förevarit i vadgäller proposition 1983/84: 169 om och statlig utbildning för vuxnaoch proposition 1984/85:37 om vuxenutbildningslag, att med bifalltill motion 1984/85; 149 yrkande I som sin mening ger regeringen till känna attförslag till riktlinjer för viss verksamhet och förslag till lag som avsersamma verksamhet bör föreläggas , så att det blir möjligtatt göra en samlad behandling av samtliga aspekter på en fråga. Om dettaförfaringssätt för visst fall inte är möjligt, bör regeringen inväntariksdagens ställningstagande till de föreslagna riktlinjerna, innan förslagtill lagtext utformas. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. att beträffandeprinciper för propositioners innehåll och avlämnande med bifall till motion1984/85:149 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Möjlighet till avgiftsfinansiering av kurs (mom. 3) BirgittaRydle och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 3 börjar "har" och slutar "tillvuxenutbildningslag" bort ha följande lydelse: I tider, då statsmakterna tvingas minska bidragen tillkommunal vuxenutbildning, bör det inte vara uteslutet för kommun att beslutaom viss avgiftsfinansiering av kurs inom vuxenutbildning. Om en sådanfinansiering medges skulle kommun kunna erbjuda utbildning som eljest inteskulle komma till stånd. Utskottet anser därför att första stycket i 4 kap. 7 §i förslaget till vuxenutbildningslag bör utgå. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. att med bifall tillmotion 1984/85:149 yrkande 2 antar 4 kap. 7 § i det genom proposition1984/85:37 framlagda förslaget till vuxenutbildningslag med den ändringen attförsta stycket i lagrummet utgår. UbU 1984/85:8 6 Bilaga I 1 Förslag till Vuxenutbildningslag 1 § Kommuner och landstingskommuner skall verka föratt vuxna deltar i utbildning. 2 § Varje kommun skalli mån av behov anordna grundvux. Medgrundvux avses utbildning som syftar till att ge vuxna grundläggandefärdigheter i att läsa, skriva och räkna. 3 §Varje kommun och landstingskommun får anordna komvux inom de ramar och på de villkor i övrigt som följer av denna lag och andra föreskrif ter och beslut som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Medkomvux avses sådan allmän och yrkesinriktad utbildning som syftar till att gevuxna möjlighet att skaffa sig kompetens motsvarande den som ungdomar får genomgrundskolan och gymnasieskolan. Komvux skall även kunna erbjuda yrkesinriktadutbildning pä gymnasial nivå utan motsvarighet i gymnasieskolan. 4 § Statens skolor för vuxnaskall komplettera komvux genom att erbjuda utbildning av samma slag i form avdistansundervisning. 5 § Grundläggande föreskrifter omvissa andra former av vuxenutbildning än sådana söm avses i 2-4 §§ finns iandra författningar än denna lag. 6 § Föreskrifterna i denna lag omrätt att delta i grundvux och komvux och i utbildning vid statens skolor förvuxna gäller endast dem som är kyrkobokförda i riket. Meden persons hemkommun avses i denna lag den kommun i vilken personen ärkyrkobokförd. Med hcminndstingskommun avses den landstingskommun till vilkenhemkommunen hör. Gemensamma föreskrifter om organisation m.m. 1 § skall ha tillsyn över grundvux,komvux och statens skolor för vuxna. skall under överstyrelsenha tillsyn över sådan utbildning inom länet. 2 § skallvara lokal styrelse för grundvux och komvux som kommunen anordnar. Om enstatens skola för vuxna finns i kommunen, skall skolstyrelsen vara lokalstyrelse även för den. skall vara lokal styrelse för komvux som landstingskommunen anordnar.Dessa bestämmelser gäller i den män inte annat följer av denna eller UbU1984/85:8 7 annan lag eller av föreskrifter som meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. 3 § Såsom huvudmän för grundvux och komvux skall kommuneroch landstingskommuner samarbeta sinsemellan och även ta till vara möjlighetertill samarbete med vuxenutbildning i andra former och med gymnasieskolan. 1 § Rätt att genomgå grundvux har den som passeratskolpliktsäldern men som i läsning, skrivning eller räkning saknar sådana färdigheter som normalt uppnås på mellanstadium. Den som inte behärskar svenska språket men hargrundläggande Hirdig-heter i att läsa och skriva på något annat språk har interätt att få undervisning i läsning och skrivning i grundvux. Lagens bestämmelser om grundvux gäller inte vuxna sombehöver undervisning motsvarande särskolans. 2 § Varje kommunskall genom lämpliga åtgärder söka nå dem i kommunen som har rätt tillgrundvux och motivera dem att delta i utbildningen. 3 § I en kommunsgrundvux skall sökande tas emot oberoende av var i riket de är kyrkobokförda.Ingen kommun behöver dock bedriva undervisning, i vilken skulle delta endastelever som är kyrkobokförda i andra kommuner när de börjar utbildningen. Inteheller behöver någon kommun ta emot en sökande som är kyrkobokförd i en annankommun, om sökanden mycket väl skulle kunna delta i hemkommunens grundvux. Den som har börjat i en kommuns grundvux fär fullföljautbildningen där oberoende av om hans kyrkobokföring ändras under pågåendeutbildning. 4 § Kommunerna fär inte av dem som söker till eller ärelever i grundvux ta ut avgifter för administrationen eller för undervisningen. Läroböcker, skrivmaterial och andra därmed jämförligahjälpmedel som används i grundvux skall vara kostnadsfria för eleverna. 5 § Om en elev i grundvux har bristfälliga kunskaper isvenska språket, får undervisningen meddelas på elevens eget språk, om eleven önskar det. Sådan undervisning skall kompletteras med undervisning i svenska som främmande språk inom grundvux. Undervisning i grundvux får inte inräknas i undervisning isvenska för invandrare enligt lagen (1972:650) om rätt till ledighet och lönvid deltagande i svenskundervisning för invandrare. 6 § När eleven har sådana färdigheter i läsning, skrivningoch räkning som normalt uppnås på gmndskolans mellanstadium, skall undervisningen i grundvux för eleven upphöra. Detta gäller oberoende av vilka kunskaper eleven har i svenska språket. Undervisningen för en elev skall också upphöra, om eleveninte gör tillfredsställande framsteg. Den för vilken grundvux har avslutats enligt första ellerandra stycket får på nytt beredas sådan utbildning, om särskilda skäl talar fördetta. UbU 1984/85:8 8 7§ Den lokala styrelsen avgör frågor om antagning till och avslutande avgrundvux. Denvars ansökan om antagning avslås eller för vilken gmndvux förklaras avslutadfår överklaga beslutet hos genom besvär. Överstyrelsensbeslut med anledning av sådana besvär får inte överklagas. 1 §Komvux skall anordnas i form av kurser som är fristående från varandra och som var och en ger utbildning motsvarande en viss kompe tensnivå i ett ämne eller inom ett yrkesområde. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter omundantag från första stycket. 2 §Kommuner får i sin komvux anordna kurser både på gmndskolenivå och pä gymnasial nivå. Landstingskommunerfär i sin komvux anordna endast kurser för utbildning på gymnasial nivå inomområdena vård, jordbmk, skogsbmk och trädgårdsnäring. 3 §Den som uppfyller föreskrivna behörighetsvillkor har rätt att i mån av plats delta i kurser i komvux, om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter ombehörighetsvillkor och om gmnder för urval. 4 §I en kommuns eller landstingskommuns komvux skall sökande tas emot oberoende av var i riket de är kyrkobokförda. Ingen kommun eller landstingskommun behöver dock ta emot en sökande som inte är kyrko bokförd där, om sökanden mycket väl skulle kunna delta i samma slags utbildning i komvux som anordnas av hemkommunen eller hemlandstings kommunen. Densom har börjat en kurs i en kommuns eller landstingskommuns komvux färfullfölja kursen oberoende av om hans kyrkobokföring ändras under pågåendeutbildning. 5 §Den lokala styrelsen för komvux i den kommun eller landstingskom mun, som anordnar den kurs ansökan avser, avgör om sökanden skall nekas tillträde på grund av bestämmelserna i 4§ första stycket andra meningen. Omtillträde nekas får sökanden överklaga beslutet hos genombesvär. Överstyrelsens beslut med anledning av sådana besvär fär inteöverklagas. 6 §Med det undantag som framgår av 5 § skall frågor om intagning av elever till kurser i en kommuns eller landstingskommuns komvux avgöras av en särskild intagningsnämnd. Dess ledamöter skall utses av den lokala styrelsen. beslutfår inte överklagas. 7 §Kommunerna och landstingskommunerna får inte av dem som söker till eller är elever i komvux ta ut avgifter för administrationen eller för undervisningen. UbU1984/85:8 9 Såvitt gäller läroböcker,skrivmaterial, verktyg, skyddskläder och andra därmed jämförliga hjälpmedel,som varje elev har för eget bmk och behäller som sin egendom, får en kommuneller landstingskommun besluta att hjälpmedlen skall anskaffas av elevernasjälva på egen bekostnad eller erbjudas mot avgifter, som högst motsvararkommunens eller landstingskommunens anskaffningskostnader. I övrigt skall hjälpmedel som används i komvuxfillhandahållas utan kostnad för eleverna, om inte annat följer av föreskriftersom meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 5 kap. Statens skolor för vuxna 1 § Den som uppfyller föreskrivna behörighetsvillkor harrätt att i män av plats delta i utbildning vid statens skolor för vuxna, om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmermeddelar föreskrifter om behörighetsvillkor och om gmnder för urval. 2 § Frågor om intagning till utbildning vid statens skolorför vuxna avgörs av en för skolorna gemensam intagningsnämnd. Intagningsnämndensbeslut får inte överklagas. 3 § Avgifter för undervisningen eller administrationen fårinte tas ut av dem som söker till eller är elever vid statens skolor för vuxna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår i fråga om eleverna vid statens skolor för vuxna fatta sådana beslut somavses i 4 kap. 7§ andra stycket. I övrigt skall hjälpmedel som används iutbildningen vid skolorna tillhandahållas utan kostnad för eleverna, om inteannat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. 6 kap. Interkommunal ersättning 1 § Interkommunalersättning för utbildningshuvudmannens kostnader för en elev skall betalasenligt föreskrifterna i detta kapitel, om inte annat följer av överenskommelse. 2 § I fall där någondeltar i grundvux som anordnas av en annan kommun än hemkommunen, skallhemkommunen betala interkommunal ersättning till den andra kommunen. Detsamma gäller i fråga om komvux på gmndskolenivå ochkomvux på gymnasial nivå inom andra områden än vård, jordbruk, skogsbmk ochträdgårdsnäring. 3 § Om en landstingskommun i sin komvux har en elev som ärkyrkobok förd i en kommun som hör till en annan landstingskommun, skall hem landstingskommunen betala interkommunal ersättning till den andra lands tingskommunen. Hör elevens hemkommun inte till någon landstingskommun,skall ersättningen betalas av hemkommunen. UbU 1984/85:8 10 4 §Om en kommun, som inte hör till någon landstingskommun, anord nar komvux på gymnasial nivå inom något av områdena vård, jordbmk, skogsbruk och trädgårdsnäring och i sådan utbildning har en elev som inte är kyrkobokförd i kommunen, skall hemlandstingskommunen betala inter ersättning till kommunen. Hör inte heller hemkommunen till någon landstingskommun, skall ersättningen betalas av hemkommunen. Närutbildning som avses i första stycket anordnas av en kommun, som hör till enlandstingskommun, är ingen kommun eller landstingskommun skyldig att betalainterkommunal ersättning. 5 §Hemkommunen eller hemlandstingskommunen är inte skyldig att betala interkommunal ersättning, om eleven mycket väl hade kunnat delta i samma slags utbildning i komvux som anordnas av hemkommunen eller hemlandstingskommunen. Dettaundantag från ersättningskyldighet gäller dock inte, om hemkommunen ellerhemlandstingskommunen innan eleven togs emot bereddes tillfälle att yttra sigtill den mottagande kommunen eller landstingskommunen och därvid inteframförde någon sådan invändning. 6 §Vid oenighet om rätten till interkommunal ersättning eller om ersätt ningens storlek, skall frågan avgöras av länsskolnämnden. Om någon av parterna är en landstingskommun eller om två tvistande kommuner hör till olika län, skall dock frågan avgöras av . Länsskolnämndensbeslut enligt första stycket får överklagas hos genombesvär. Överstyrelsens beslut med anledning av sådana besvär eller som förstainstans får inte överklagas. 7 kap.Uppdragsutbildning m. m. 1 § Kommuner och landstingskommuner fär inom komvuxbedriva även uppdragsutbildning enligt föreskrifter som meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. 2 § Enligt föreskrifter sommeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fårkommuner och landstingskommuner i sin egenskap av huvudmän för komvux geuppdrag om utbildning, som anordnas utanför komvux men som eleverna färtillgodoräkna sig som om den hade fullgjorts i komvux. 3 § Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får beträffande statens skolor för vuxnameddela föreskrifter om uppdragsutbildning av samma slag som beträffandekomvux. 4 § Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om möjlighet attinom komvux bedriva utbildning som anpassas till bestämmelser förgymnasieskolan eller någon annan utbildningsform för att gemensam undervisningskall kunna anordnas. 5 § 1 sådana föreskrifter somavses i l-4§§ får göras undantag från bestämmelser i denna lag. UbU 1984/85:8 11 1 §Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med dela ytterligare föreskrifter om organisationen av grundvux, komvux och statens skolor för vuxna samt om kommuners och landstingskommuners befattning i övrigt med sådan utbildning. Ifråga om organ för samverkan eller motsvarande inom grundvux, komvux ochstatens skolor för vuxna får regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer meddela föreskrifter om att ledamöter i organet eller andraföreträdare utses och entledigas av enskilda. 2 § Försöksverksamhet fåranordnas inom gmndvux, komvux och utbildningen vid statens skolor för vuxna.Föreskrifter om försöksverksamhet meddelas av regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer. I sådana föreskrifter får göras undantag frånbestämmelser i denna lag. 3 § Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får utan hinder av 4 kap. 7 § och 5 kap. 3 §meddela föreskrifter om skyldighet att för prövning i komvux eller vid statensskolor för vuxna betala avgift som tillfaller staten. 4 § Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får medge enskilda att anordna prövning ochutfärda betyg enligt de bestämmelser som gäller för komvux och statens skolorför vuxna. Dennalag träder i kraft .