bet · G801KrU13 · 1984-12-31 00:00:00 — om anslag till Tilm och kulturtidskrifter, m.m. (prop.1984/85:100 bil. Utskottetbehandlar i detta betänkande dels förslag m, m. i proposition1984/85:100 bilaga 10 () som under huvudavsnittet G,Massmedier m. m. lagts fram under följande rubriker, nämligen (anslag G 1-G 4), Dagspressoch tidskrifter (anslag G 9), Litteraturoch bibliotek (anslag G 12-G 14), dels motioner med anknytning till de angivna delarna avpropositionen. Utskottet tillstyrker regeringensförslag i budgetpropositionen, då det gäller medelsanvisning till statensbiografbyrå, filmstöd, arkivet för ljud och bild, stöd till kulturtidskrifter.Svenska språknämnden samt talboks- och . Med anledning av en motion föreslår utskottet attriksdagen skall ge regeringen till känna vissa synpunkter ombiografsituationen. I betänkandet lämnas likaledes med anledning av motioneren rad synpunkter rörande medieundervisning och medieverkstäder i skolor ochkommuner och rörande ansvaret för barnfilmfrågorna. Utskottet anser också attarkivansvaret för material på punktskrift bör klarläggas. Reservationer har fogats vid betänkandet, en avföreträdarna för moderata samlingspartiet i fråga om fraktstöd för film och enav företrädaren för kommunisterna beträffande tidskriftsstödet.Företrädarna för moderata samlingspartiet har också avgett ett särskiltyttrande om biografsituationen. Film m. m. Regeringen har i proposition1984/85:100 bilaga 10 () under punkt G 1 (s. 533 och534) föreslagit att till för /86anvisa ett förslagsanslag av . 1 1984/85. I motion 1984/85:2220 av IngridSundberg m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga, 26. att till för budgetåret1985/86 anvisar ett förslagsanslag av . Under anslaget beräknas bl. a.medel till fraktstöd för film. Syftet med fraktstödet år att biografägarnaskall stimuleras att visa kvalitetsfilmer genom att fraktkostnaderna för dessafilmer ersätts av staten. För nästa budgetår beräknas i propositionen 1 093 000kr. I motion 2220 (m) framställs ett yrkande som innebäravslag på regeringens förslag i denna del (yrkande 26). Efter en femårig försöksverksamhet med fraktstöd för filmbeslöt att verksamheten skulle permanentas. a. att verksamheten skulle utvidgas till att omfatta hela landet.Utskottet anslöt sig till ett uttalande i budgetpropositionen att det är en-viktig filmpolitisk uppgift att på olika sätt främja att de kvalitetsfilmer somfinns tillgängliga i vårt land når sin publik också utanför de störstastäderna. Utskottet hänvisade också till att biografbyrån anfört attfraktstödet haft en positiv effekt på biografrepertoaren (KrU 1983/84:21 s. 2). Utskottet anser att det inte framkommit någon omständighetsom ger anledning ompröva fraktstödet. Medel bör därför beräknas för ändamåleti enlighet med regeringens förslag. Motion 2220 avstyrks i hår aktuell del(yrkande 26). Regeringen har i proposition 1984/85:116 om åtgärder motvåldsskildringar i videogram m. m. bl. a. föreslagit att den nuvarande filmgranskningenvid offentlig visning av film skall utsträckas till att omfatta också offentligvisning av videogram. Utskottet har erfarit att biografbyrån, till följd avförslagen i nämnda proposition, behöver anskaffa viss utrustning för granskningav videogram. För återanskaffning av utrustning finns en särskild, förslagsvisbetecknad anslagspost i biografbyråns stat. , som år uppförd medett formellt belopp av , får belastas efter prövning av regeringen.Utskottet har inget att erinra mot att medel under ifrågavarande anslagsposttas i anspråk för anskaffning av utrustning för granskning av videogram. att med bifall tillproposition 1984/85:100 och med avslag på motion 1984/85:2220 yrkande 26 tillStatens biografbyrå för /86 anvisar ett förslagsanslag av . KrU 1984/85:13 3 Regeringen har under punkt G 2 (s. 534-536) föreslagit atttill Filmstöd för /86 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1984/85:1301 av () ochGöran () yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om att biografernas situation uppmärksammas såatt uttunning av biografbeståndet motverkas. I motion 1984/85:1352 av () ochThure Jadestig (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av medieundervisning och medieverkstäderi skolor och kommuner. Utbildningsutskottethar med eget yttrande överflyttat motionen till kuhurutskottet.Utbildningsutskottets yttrande (UbU 1984/85:4 y) fogas vid betänkandet sombilaga. I motion 1984/85:1798 av () ochInga-Britt () yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av att klarlägga det övergripandeansvaret för barnfilmsfrågorna. Utskottet har inte något att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning. Motion 1301 (s) syftar till att insatser skallgöras för att hejda den fortgående minskningen av biografbeståndet.Motionärerna hävdar under hänvisning till massmediekommitténs betänkande (SOU1984:65) Via satellit och kabel att det med dagens teknik endast årbiograferna som kan ge en fullödig filmupplevelse. "Gemensamhetsupplevelser i biografsalongens mörker" kan inte flyttasöver till vardagsrummet, anför de. Vidare framhåller de att biograferna ocksåär sociala och kulturella mötesplatser för människor med ett gemensamtintresse. De påpekar att biografnedläggningen drabbar framför allt glesbygderoch småorter, men - - också relativt stora tätorter. Imotionen erinras om att vissa centrala initiativ tagits för attstödja biograferna utanför de stora tätorterna - dessa initiativ berörs i detföljande - men att på nivå KrU1984/85:13 4 intresset för att säkra biografernas överlevnad är mycketlitet, trots att det måste vara en lika viktig angelägenhet att räddaortens biograf som att satsa stora pengar i lokaler för andra kulturellaaktiviteter, simhallar och isbanor. Motionärerna framhåller slutligen att detfinns en uppenbar risk för att, i den nya mediesituationen vi är på väg in imed bl. a. kabel- och satellit-TV, uttunningen av biografbeståndet kommer attaccelerera ytterligare. Konsekvensen kan bli, anförs det i motionen, att deninhemska filmproduktionen visserligen ligger fast på en acceptabel nivå men attdet utanför de största tätorterna inte finns några biografer att visa filmernai. De visas i stället direkt i TV. Utskottet vill nämna följande i fråga om centrala insatserav betydelse för den i motionen upptagna frågan. Som framgår av ett tidigareavsnitt i betänkandet (s. 2) utgår fraktstöd till film. Stödet är fr.o.m.innevarande budgetår permanent och utgår över hela landet. Syftet med stödet äratt biograferna skall stimuleras att visa kvalitetsfilmer genom att fraktkostnadernaför dessa filmer ersätts av staten. I samband med att AB Bonnierföretagen(Bofö), som ägde (), förvärvade Film tognäringsfrihetsombudsmannen upp överläggningar med Bofö i syfte att utrönamöjligheterna att förhindra skadlig verkan av Bofös förvärv. Som ett resultatav förhandlingarna garanterade Bofö att, för minst hälften av den svenskafilmproduktion som SF/Film deltar i, lägga in i produktionsbudgeten 5-7extra kopior, 4-5 till Folkets () och 1-2till Våra Gårdar för samtidig distribution på småbiogra-fer via FHR och VåraGårdar. Bofö åtog sig också att tillse att SF/Film vid nedläggning avbiografer erbjuder möjlighet för andra intressenter att överta lokalen i defall det gäller ortens enda biograf. I anslutning till det nu nämnda vill utskottet erinra omatt det lagts fram två rapporter rörande biografverksamheten, nämligenen av en arbetsgrupp tillsatt av Våra Gårdar och en av FHR:s film- ochbiografutredning. Förslagen i båda rapporterna syftar direkt eller indirekttill att förbättra förutsättningarna för att behålla biografsalongerna även påmindre orter. I FHR:s film- och biografutredning görs bedömningen attbiografvisning av film bör ha möjlighet att på nytt dra till sig en växandepublik. Utredningen anser att grundstenen i en ny biografkultur bör vara detlokala publikarbetet. Tankarna i detta avseende utvecklas närmare. Denutveckling som skisseras av utredningen förutsätter en bred satsnirig påförnyelse av biografer, parallelldistribution av film, införande av en nyteknik, och den kräver nya lokallösningar. I båda rapporterna redovisas i vissutsträckning bl. a. de försök med parallelldistribution av film som gjortsunder senare år, bl. a. med film på ett antal platser i . har varit starkt involverat i försöken. Utskottet, som delar motionärernas oro i fråga ombiografnedläggningarna, anser att insatser måste göras för att motverka denfortgående minskningen av antalet biografer. Det torde, som delvis framgår avdel anförda. KrU 1984/85:13 5 knappastvara möjligt att genom någon enstaka åtgärd mera väsentligt förbättraförhållandena i angivna hänseende, utan man måste räkna med att åtgärder avolika slag behövs. Förutom åtgärder av det slag som angetts i det föregåendekan det finnas skäl att fortsatta överväganden görs i fråga om möjligheternaatt åstadkomma s. k. spärravtal - dvs. avtal varigenom filmer under viss tidinte får visas i andra medier. För att produktionsgaranti enligt film-och videoavtal skall kunna utgå till film som tillkommit i samverkan medföretag inom krävs även att filmen först visas påbiografer och tidigast 18 månader efter biografpremiären i svensk TV. Däremothar det hitintills inte visat sig möjligt att uppnå en branschöverenskommelse ifråga om karenstiden. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla attöverläggningar om villkoren film- och videoavtal får påkallas avparterna sedan det varit i kraft , dvs. vid kommande halvårsskifte. anfört med anledning av motion 1301 bör som sin mening geregeringen till känna. Mediefrågorrörande barn och ungdom, m.m. I två motioner tas ur olika aspekter upp vissafrågor som har samband med den fortgående utvecklingen på medieområdet.Frågorna avser främst insatser eller åtgärder för barn och ungdom. Imotion 1798 (s) framhålls behovet av att det övergripande ansvaret förbarnfilmsfrågorna klarläggs. Motionärerna vill att det skall utses ett organ påvilket läggs ansvaret att fortlöpande ha en överblick över barnfilmsområdetliksom över video för barn. Organet skulle kunna ta initiativ till exempelvisdebatter, samordnande projekt och kunskapsuppbyggnad. Utbildningsutskottethar med eget yttrande (UbU 1984/85:4 y) överiämnat motion 1352 (s) tillkulturutskottet. Motionärerna erinrar om att stat och kommun beräknas satsatillhopa 120 milj. kr. för att utrusta gymnasieskolor med datasalar. De anföratt det är angeläget med en liknande satsning på det mediepolitiska området.Grundskolans högstadium, gymnasieskolan, den kommunala vuxenutbildningen ochfolkhögskolorna bör med statliga medel utrustas med mediesalar ochmedieutbildning. Möjligheterna att dessutom upprätta medieverkstäder i varjekommun bör undersökas. Utredningsarbetet bör ske i samarbete medkommunerna, föreningslivet och utbildnings-/lokalradion. Det är särskiltviktigt, anför motionärerna, att knyts till utredningen.Därigenom betonas medieverkstädernas betydelse för den stora brukargruppen -ungdomen. Utbildningsutskottethar begränsat sitt yttrande till att avse den del av motionen som rörverksamheten i skolan. Utskottet finner det i nuvarande ekonomiska lägeuteslutet att utrusta högstadieskolor, gymnasieskolor och folkhögskolor medmediesalar. Utskottet redovisar vidare vissa uppgifter om innehållet i gällandelåroplaner, bl. a. såvitt avser massmedia, datakunskap KrU 1984/85:13 6 finner det angeläget att den av motionärernapåtalade informationsteknologiska utvecklingen - där data och medieteknologinvävs allt tätare samman - uppmärksammas i skolans undervisning. Det förefallernaturligt att man härvid anlägger den helhetssyn på datatekniken ochinformationstekniken som motionärerna kräver. anser att motion1352 såvitt avser verksamheten i skolan inte bör föranleda någon riksdagenssärskilda åtgärd. Då det gäller innehållet i övrigt i utbildningsutskottetsyttrande hänvisar kulturutskottet till yttrandet, som fogas vid dettabetänkande som bilaga. Sombakgrund till sitt ställningstagande till motionsyrkandena vill kulturutskottetinledningsvis lämna följande redovisning. Iett avsnitt om kultur i skolan i årets budgetproposition (bil. 10 s. 21)framhåller statsrådet att rörhga bilder - TV, video och film -utgörett viktigt inslag i barns och ungdomars kulturkonsumtion. Han anför -efter enredovisning av bl. a. den sedermera framlagda propositionen 1984/85:116 omåtgärder mot våldsskildringar i videogram m.m. - vidare följande. Enligt min mening är det viktigt att fånga uppbarns och ungdomars intresse för rörliga bilder och vända det till någotpositivt. Skolan har här en central uppgift. I skolans arbete bör man utgå frånbilden och bildspråket som en tillgång och inte från dess negativa verkningar. Debarn och ungdomar som har möjligheter att lära sig något om film kan utvecklastill en mer medveten och kräsen publik. De elever som fått diskutera budskapoch värderingar i ohka typer av filmer och program blir mindre lättpåverkade ifortsättningen. En arbetsgrupp med representanter för bl. a. harföreslagit ett utvecklingsarbete med syfte att ta fram arbetsmaterial ochmodellprojekt för medieundervisningen i skolan. Jag bedömer det som angelägetatt utvecklingsarbete med denna inriktning kan påbörjas. Verksamheten böromfatta filmupplevelse, filmkunskap och eget skapande. Den bör utformas så attden kan ingå i den reguljära undervisningen inom framför allt bildämnet.Undervisningen i klassrummet bör kunna kompletteras med filmvisning i samarbetemed lokala biografer. I synnerhet bör den resurs tas till vara som utgörs avorganisationer som sysslar med visning av kvalitetsfilm, t, ex,samlingslokalägande organisationer och filmstudios. För att stödja ett arbete med kultur i skolan börenligt statsrådet ett omfattande utvecklingsarbete inledas. Särskildamedel föreslås bli anvisade för ändamålet under anslaget Bidrag till driftenav grundskolor. Avsikten är att utvecklingsarbetet skall ledas av en särskildledningsgrupp knuten till . Gruppen skall bl. a.initiera ett modell- och metodutveckhngsarbete på central nivå med utnyttjandeav den kompetens som finns inom kulturinstitutioner, ochkulturrådet. Den skall också bedöma fortbildningsbehov och metoder förfortbildning på skola- kulturområde. a. skall behovet när det gällerlitteratur, bild och musik särskilt uppmärksammas. hartillstyrkt regeringens förslag (UbU 1984/85:16). KrU1984/85:13 7 har inhämtat närmareinformation från om det utvecklingsarbete som skallinledas beträffande niedieundervis-ningen i skolan och som skall genomföras aven arbetsgrupp med representanter för bl. Utskottet har ocksåinhämtat uppgifter om nuvarande insatser då det gällermedieundervisningen främst i . Hitintills har insatserna i förstahand avsett filmupplevelse -bl. a. produceras och importeras kvalitetsfilm förbarn och ungdom - men intresset inom bredare satsning påfilmförståelse och eget skapande med rörliga bilder har redovisats. senaste verksamhetsberättelse framgår bl. a. att ettkurssamarbete med tagit form, där målgrupperna bl. a.är pedagoger, bibliotekarier och fritidsledare. Kurserna innehåller bl. a.filmanalys, metod för visning och bearbetning, orientering om produktion ochdistribution samt juridiska bestämmelser i samband med visning av film ochvideo. Här bör också nämnas att det kommer ut en skrift -Skolan och de bildbärande medierna - som innehåller huvudavsnitt avseende bl.a. barns och ungdoms situation i mediesamhället, skolans roll i mediesamhället,exempel på arbetssätt i skolan och skolans utrustning. Den ovannämndaarbetsgruppen är referensgrupp vid utarbetandet av boken. delar utbildningsutskottets uppfattningatt motion 1352 inte bör föranleda någon åtgärd såvitt avserverksamheten i skolan. - som noterar att utbildningsutskottettillstyrkt förslaget i budgetpropositionen om medelsanvisning för att stödjadet ovan redovisade utvecklingsarbetet i fråga om kultur i skolan (UbU1984/85:16) -anser att det är av största vikt att medieutbildningen ägnas storuppmärksamhet i skolundervisningen. Utvecklingen på medieområdet inte bara urinformationsteknologisk synpunkt utan även med hänsyn till dess betydelse förkulturlivet i allmänhet måste uppmärksammas i högre grad än vad som hitintillsskett. Detta har kommit till klart uttryck bl. a. i det betänkande sompresenterats av massmediekommittén (SOU 1984:65) och i remissyttrandena överbetänkandet. Beträffande önskemålet i motionen om att möjligheterna atti varje kommun inrätta medieverkstäder skall undersökas vill utskottetframhålla följande. Efter förslag i proposition 1981/82:111 om vissafilmfrågor m. m. pågår en försöksverksamhet med lokalt arbetemed video. fördelas för ändamålet 2 milj. kr. av visningsnämnden förfilm och video, som tillskapades genom film- och videoavtal. Medlen äravsedda bl. a, för lokala medieverkstäder. En delrapport om stödet har avgetts,och en slutrapport skall framläggas . beslutade regeringen tillsätta en arbetsgrupp förutvecklingsarbete vid fritidsgårdar. Till en rad projekt har beviljats medelfrån allmänna arvsfonden. Bland projekten ingår sådana som avser olika formerav film-och videoproduktion. Medel till projekt med detta inslag har ocksåutgått KrU1984/85:13 8 enligt beslut av beredningsgruppen för världsungdomsåret1985. Med hänvisning till den pågående försöksverksamhetenavstyrker utskottet motion 1352 såvitt däri yrkas en utredning om kommunalamedieverkstäder. Beträffande motion 1798 finns här skäl att, utöver vad somanförts, nämna följande. Enligt film- och videoavtal skall vissa medelanvändas för att främja spridning och visning av värdefull film. Av dessa medelskall en del användas för film för barn och ungdom. Medlen fördelas av Nämndenför barn- och ungdomsfilm, som är en nämnd hos . Nämndenskall vid fördelningen av medlen främja verksamhet som syftar till att ökamöjligheterna att se värdefull film och öka intresset för sådan film hos barnoch ungdom. Medlen får användas för import, spridning, informationsverksamhetoch granskning samt marknadsföring eller andra åtgärder som syftar till attväcka intresse för kvalitetsfilm. I proposition 1981/82:111 om vissa filmfrågor m.m.behandlades bl. a. förslag av videogramutredningen, som presenterat bl. a.vissa förslag om mediekunskap i lärarfortbildningen (prop. s. 39). Ipropositionen konstateras att det ankommer på högskolemyndigheterna attplanera personalutbildningen så att skolväsendets behov tillgodoses och attutredningens förslag i denna del är, om berörda myndigheter finner detangeläget, möjligt att genomföra inom ramen 1981 reformeradelärarutbildningen. Enligt kulturutskottets mening är det viktigt att denkompetens som finns hos och till vara då det gäller barnfilmsområdet. a. i det utvecklingsarbetesom ovan redovisats rörande kultur i skolan kan dessa organ spela enbetydelsefull roll. Det är naturligtvis också viktigt att det inte råder någonoklarhet i fråga om vilket eller vilka samhällsorgan som har ansvaret påbarnfilmsområdet. Åven om det inte kan komma i fråga att då det gäller visstutbildningsområde frånta högskoleorganisationen dess ansvar kan det finnas skålatt överväga hur befintiiga resurser både på personalsidan och i övrigt bästskall kunna utnyttjas på barnfilmsområdet, liksom på medieområdet i övrigt. Avbetydelse härvidlag är bl. a. att ansvarsfrågorna inte är oklara. Utskottetförutsätter att den genom motionen aktualiserade frågan övervägs inom ramen fördet utvecklingsarbete rörande kultur i skolan som ovan redovisats och som ärknutet till . Då det gäller och Nämndenför barn- och ungdomsfilm finner utskottet också anledning att erinra om att1982 års film- och videoavtal varit i kraft i tre åroch att parterna därefter äger påkalla överläggningar om villkoren i avtalet.Utskottet anser under hänvisning till det anförda att det inte är erforderligtmed någon åtgärd med anledning av motion 1798. attriksdagen till Filmstöd för /86 anvisar ett reservationsanslagav , attriksdagen med anledning av motion 1984/85:1301 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 3. beträffande medieundervisningoch medieverkstäder i skolor och kommuner attriksdagen avslår motion 1984/85:1352, 4.beträffande ansvaret för barnfilmsfrågorna attriksdagen avslår motion 1984/85:1798. Arkivet för ljud och bild: Förvaltningskostnader.Arkivet för ljud och bild: Insamlingsverksamhet m. m. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkterna G 3 och G 4 (s. 536-538) och hemställer 1. att riksdagentill Arkivet för ljud och bild: Förvaltningskostnader för /86anvisar ett förslagsanslag av , 2. att riksdagentill Arkivet för ljud och bild: Insamhngsverksamhet m. m. för budgetåret1985/86 anvisar ett reservationsanslag av . Stöd till kulturtidskrifter. Regeringen har under punktG 9 (s. 548-550) föreslagit att till Stöd till kulturtidskrifter /86 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1984/85:1015 av EvaHjelmström m. fl. (vpk) yrkas att med ändring av regeringensproposition /85:100 under anslaget Stöd till kulturtidskrifter upptar ett iförhållande till regeringens förslag med . I motion 1984/85:1297 av LarsHedfors m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om en ökning av det statliga stödet tillkvalitetstidningar för barn och ungdomar. KrU1984/85:13 10 Motionärerna bakom motion 1015(vpk) vill att - i syfte att skall kunna genomföra en avmyndigheten föreslagen försöksverksamhet med statligt stödköp avkulturtidskrifter till biblioteken - under anslaget anvisar ett belopp som med210 . överstiger det i budgetpropositionen angivna. I propositionen anför statsrådet att han anseratt frågan om hur kulturtidskriftsstödet framgent skall utformas för att ökaspridningen och användningen av stödda tidskrifter bör utredas mer allsidigt avkulturrådet och att bibliotekens nuvarande och framtida roll i sammanhangetdärvid kan belysas närmare. Utskottet har inhämtat att kommer attfå uppdraget . Enligt utskottets mening bör i första hand regeringen taställning till finansieringen av en försöksverksamhet på området. Detta bör skesedan redovisat sitt uppdrag. Det finns inte anledning förriksdagen att i detta sammanhang pröva finansieringen av en försöksverksamhet,vars omfattning inte nu kan bedömas. Utskottet avstyrker därför motionen. I propositionen framhålls att antalet kulturtidskrifterför barn och ungdom är litet och att det ovan angivna uppdraget tillkulturrådet därför bör inrymma åven frågan om hur det statliga stödet bättreskall kunna stimulera till att utveckla och upprätthålla kvalitetstidskrifterför barn och ungdom. Med hänsyn till det anförda är enligt utskottets meninginte någon åtgärd erforderlig med anledning av motion 1297 (s), ivilken förordas en ökning av det statliga stödet till kvalitetstidningar förbarn och ungdom. 1. beträffandestöd till kvalitetstidningar för barn och ungdom att avslår motion1984/85:1297, attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 och med avslag på motion1984/85:1015 till Stöd tdl kidturtidskrifter för /86 anvisar ettreservationsanslag av . Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt G 12 (s. 553 och 554) ochhemställer att till Bidrag tillSvenska språknämnden för /86 anvisar ett anslag av . Talboks- och punktskriftsbiblioteket:Förvaltningskostnader. Regeringen har under punkt G 13 (s. 555-557) föreslagitriksdagen att KrU1984/85:13 11 1. godkänna att enpunktskriftsnämnd inrättas i enlighet med vad som föreslagits i propositionen, 2. att tillTalboks- och : Förvaltningskostnader för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1984/85:1304 av BengtLindqvist (s) yrkas att hos regeringen anhåller om utredning avfrågan om statligt arkiv för blindskrift. Utskottet tillstyrker dels att detinrättas en punktskriftsnämnd, dels att medel anvisas i enlighet medregeringens förslag.