bet · G801UbU16 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt yrkandena 2 och 3 i motion1984/85:1033 (s) krävs ett uttalande om att organisationen av undervistungen igrundskolan skall göras med hänsyn till elevernas olika inlärningshastighet ochatt specialundervisningens resurser skall inriktas på förebyggande verksamhet. Utskottet hänvisar till vad som anförts i det föregåendeom individuella timplanejämkningar och till vad föredragande statsrådet anförti propositionen (s. 14) om att elever med svårigheter, t. ex. i samband medinsatser av speciallärare, kan behöva en annan undervisning, inte enbart mer avsamma undervisning som övriga elever får. Det heter vidare: "Även om densjälvklara utgångspunkten måste vara att elever med behov av särskilt stöd UbU1984/85:16 11 skall få detta tillgodosett inom den ordinarie klassensram, kan det i undantagsfall bli nödvändigt med särskilda organisatoriskaåtgärder såsom särskild undervisningsgrupp, skoldaghem etc. Avsikten med ensådan åtgärd måste dock vara en återgång till vanlig klassundervisning. "Yrkandet i motionen kan därmed anses i huvudsak tillgodosett, varför någotuttalande inte är erforderligt. Utskottet avstyrker således motion 1984/85:1033yrkandena 2 och 3. I betänkandet (SOU 1983:63)Utslagningen i föreslås att nuvarande bestämmelser om anpassadstudiegång i skall upphävas. 1 propositionen hävdas denuppfattningen att möjligheten till anpassad studiegång i form av arbete utanförskolan bör bibehållas men ses som en sistahandsåtgärd. föreslås attbestämmelserna i skollagen om skolgångsbefrielse skall slopas. Enligt motion 1984/85:1944 (vpk) yrkandena 1 aochl b böralla regler om anpassad studiegång tas bort. I motion 1984/85:2540 (m)yrkandena 1,2 och 3 möter en annan mening, nämligen att det i vissa fall kanvara bra att kombinera skolarbetet med visst arbete utanför skolan (yrkande 1).Motionärerna anser vidare att möjligheten till skolgångsbefrielse inte skallslopas (yrkande 2). Man bör också undersöka möjligheten för vissa elever att fåbörja lärlingsutbildning efter årskurs 8 (yrkande 3). Utskottet tillstyrker - med hänvisning till vad somföreslås i propositionen med syfte att hjälpa elev med skolsvårigheter-regeringens förslag att ta bort möjligheten till skolgångsbefrielse i årskurs9. bör anta det inom upprättade förslagetfill lag om ändring i skollagen (1962:319). Därmed avstyrks motion 1984/85:2540yrkande 2. Vad så gäller frågan om anpassad studiegång ansluter sigutskottet till vad föredragande statsrådet anfört. Av propositionen framgår attbland dé skolor och kommuner som inkommit med synpunkter i ärendet råder nästanfullständig enighet om att nuvarande bestämmelser om anpassad studiegång börbibehållas. För vissa elever kan anpassad studiegång vara något positivtjämfört med det alternativ som annars finns, nämligen en ofta ohållbarsituation i skolan. I propositionen framhålls att anpassad studiegång måsteanvändas med största restriktivitet. Den skall ses som en sistahandsåtgärd.Föredragande statsrådet markerar den restriktiva inställningen till anpassadstudiegång genom att betona att skolstyrelsen bör besluta i varje sådant enskilt fall. Med hänvisning till vad som redovisats föreslårutskottet att avslår motionerna 1984/85:1944 yrkandena 1 a och b och1984/ 85:2540 yrkande 1. Likaså avstyrks yrkande 3 i sistnämnda motion somgäller möjlighet för vissa elever att få påbörja lärlingsutbildning i årskurs9. Det är skolans uppgift att söka förebygga uppkomsten av situationer som kanleda till att arbetet förläggs utanför skolan. UbU1984/85:16 12 Frågor omfördelning av skolansresurser behandlas i propositionen. a. framhålls att avsikten medförstärkningsresursen är att huvuddelen av den skall fördelas med en utprägladbehovsinriktning. Det innebär enligt föredragande statsrådet t. ex. attförstärkningsresursen inte bör användas för att minska klasstorlekarna igrundskolan, om det inte i det enskilda fallet finns särskilda skäl härför. Enanvändning av förstärkningsresursen för generellt bedrivande av undervisningeni s. k. 20-grupper på högstadiet anses inte böra förekomma. Enligt motion 1984/85:731 (fp) yrkande 13 har de lokalaskolföreträdarna bäst förutsättningar att avgöra i vilken form man vill användaförstärkningsresursen. Den lokala handlingsfriheten bör inte begränsas genomsärskilda uttalanden från centralt håll. Detta bör enligtmotionärerna som sin mening ge regeringen till känna. Även i motion1984/85:2540 (m) yrkande 4 tas ifrågavarande uttalande upp. Motionärerna menaratt mindre undervisningsgrupper enligt mångas erfarenheter kan bidra till attelever som eljest skulle råka i svårigheter har lättare att följa skolarbetet. Utskottet instämmer i vad som i propositionen uttalas omundervisning i s. k. 20-grupper på högstadiet. Utskottet vill vidare erinra omatt av förstärkningsresursens undervisningsbundna del avsergenerella verksamheter som normalt måste anordnas i alla skolor och klasser (DsU 1984:16 Del 1 Översyn av gällande regler för statsbidrag till kommuner förkostnader för driften av , s. 10). Återstående huvuddel avförstärkningsresursen bör användas på ett behovsinriktat sätt varvid behovenhos de elever som har de största problemen i skolan väger tungt. Att användahuvuddelen av förstärkningsresursen för generell delning av klasser står enligtutskottets mening inte i överensstämmelse med en sådan behovsorien-teradresursanvändning. Det är inom ramen för denna inriktning av resursanvändningensom en lokal frihet kan utövas. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / 85:731 yrkande 13 och 1984/85:2540 yrkande 4. I detta sammanhang tar utskottetupp en speciell fråga som aktualiserats i mofion 1984/85:731 yrkande 1,nämligen hur den resurs skall utnyttjas till skolans bästa som övertaligalärare utgör. Skolan befinner sig i en situation där elevantalet sjunker.Motionärerna menar att allt fler lärare kommer att bli arbetslösa under dekommande åren. Eftersom skolans uppgift är att bibringa eleverna kunskaper ochdét till detta krävs lärare, anser motionärerna att det bästa sättet attutnyttja den resurs, som övertaliga lärare utgör, skulle vara att de får kommai fråga som en resursförstärkning i skolan när det gäller undervisning avelever som har svårigheter att läsa, skriva och räkna. Enligt motionärernasmening bör regeringen skyndsamt uppdra åt SÖ att lägga fram ett förslag tillhur en sådan resursförstärkningsanordning skall utformas tekniskt. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. UbU1984/85:16 13 Utskottet vill först erinra om attlänsskolnämnd får medge styrelse för skola att ge övertalig lärare fortsattförordnande som lärare under högst en termin (reservlärare). Reservlärare skalli första hand fullgöra undervisning vid skolor i kommunen eller i annan kommuninom området som länsskolnämnden bestämmer. Till avlönande av reservlärareutgår statsbidrag enligt gängse grunder för statsbidrag till lärare. Utskottet konstaterar att det förslag motionärerna förfram inte i första hand är av teknisk natur utan framför allt har storekonomisk räckvidd. SÖ kommer att i anslutning till anslagsframställningen /87 redovisa vissa konsekvenser för skolväsendets del av deminskande barnkullarna. Vidare har gjort en särskildutredning i samma ärende. Enligt utskottets mening bör SÖ:s redovisningavvaktas innan åtgärder av det slag som motionärerna förespråkar blir föremålfÖr diskussion. Med hänvisning till vad som redovisats föreslår utskottetatt avslår motion 1984/85:731 yrkande 1. Det av regeringen aviseradeuppdraget (prop. s. 13) till SÖ att utarbeta metoder för utvärdering avundervisningsresultaten i bör, heter det i motion 1984/85:2540 (m)yrkande 5, kompletteras med ett uppdrag att undersöka hur betyg kan utnyttjas idetta sammanhang. Betygsfrågor har tagits upp i ytterligare ett antalmotioner. Antalet betygstillfällen i bör enligt motionerna1984/85:323 (c) yrkandena 1 och 2, 1984/85:383 (c) och 1984/85:2818 (m)yrkande 7 ökas. Enligt motion 1984/85:2507 (m) bör kommunen få fatta beslut ombetygstillfällen före årskurs 8. En sjugradig betygsskala föreslås i motion1984/85:323 (c) yrkande 3. I motionerna 1984/85:1043 (c) och 1984/85:2818 (m)yrkande 6 begärs att regeringen låter utreda och lägga fram förslag om ettmålrelaterat betygssystem. De två sista motionerna avser både ochgymnasieskolan. Fler betygssteg än fem önskas i den sistnämnda motionen. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. beslöt om betygsättningen i isamband med beslutet om ny läroplan för (prop. 1978/79:180, UbU1978/ 79:45, rskr. 1978/79:422). Beslutet innebär att betyg endast skall gesvid slutet av samfiiga terminer i årskurserna 8 och 9. Betygen skall ges i enfemgradig skala. Under den korta tid som förflutit efter riksdagsbeslutet haringet nytt framkommit som ger utskottet anledning att föreslå ändring avbeslutet. Det finns därför inte, som utskottet ser det, motiv för att till SÖge det i motion 1984/85:2540 begärda uppdraget att undersöka hur betyg kanutnyttjas vid utvärdering av undervisningsresultaten i . I proposition 1983/84:116 om gymnasieskola i utvecklingredovisade regeringen sina överväganden beträffande gymnasieutredningensförslag om en kursindelning av gymnasieskolans ämnen i grund- ochfilläggskurser och ett kursrelaterat betygssystem. Regeringen gav den 14 juli1983 SÖ i uppdrag att ge exempel på och belysa förutsättningarna för hur ettsystem med grund- UbU1984/85:16 14 och tilläggskurser skulle kunna se ut i någrarepresentativa ämnen. I sin redovisning av uppdraget påpekarSÖ att ett sådant system måste föregås av en försöksverksamhet. Den av SÖföreslagna försöksverksamheten ger ett första underlag för regeringensfortsatta överväganden om ett kursrelaterat betygssystem i gymnasieskolan. Med hänvisning fill vad som anförts föreslår utskottet attriksdagen avslår mofionema 1984/85:323 yrkandena 1, 2 och 3, 1984/85:383,1984/85:1043, 1984/85:2540 yrkande 5 och 1984/85:2818 yrkandena 6 och 7. Likaledes avstyrker utskottet motion 1984/85:2507 om attkommunen får besluta om betygstillfällen före årskurserna 8 och 9. Fria aktiviteter m. m.. Fria aktiviteter har enligtföredragande statsrådets mening på många håll fått en slentrianmässigutformning där eleverna erbjuds en mängd olika sysselsättningar som ofta är avmindre värde utifrån skolans allmänna mål eller som består av aktiviteter av precissamma slag som många elever sysslar med också . Enligt en rapportfrån domineras de föreningsledda aktiviteterna avorganisationer som bedriver idrott, hobby och spel, medan de idéburnaorganisafionerna medverkar i mindre omfattning. Statsrådet finner mot dennabakgrund det angeläget att målsättningen för fria aktiviteter förändras iriktning mot ett starkare understrykande av de kulturella inslagen. Riksdagenbereds tillfälle att ta del av vad som i proposifionen har anförts ominriktningen av fria aktiviteter. Enligt motion 1984/85:731 (fp) yrkande 5 bör de friaaktiviteterna på mellanstadiet användas för mer undervisning i svenska. Som föredragande statsrådet understryker i åretsbudgetproposition är det vikfigt att skolan under de fria aktiviteternasamverkar med kulturlivet. Detta kan, som utskottet ser det, även innebärastimulans av elevernas intresse för bl.a. litteratur. Vidare kan eleverna iskolbiblioteket utveckla sina litterära intressen individuellt eller i grupp.Antalet svenskfimmar på mellanstadiet är förhållandevis stort. Det finns motdenna bakgrund inte anledning att vidta de åtgärder som föreslås i mofion1984/85:731. Frågan om en ökning av antalet veckotimmar i svenska pågrundskolans högstadium behandlar utskottet i ett följande avsnitt. Utskottet föreslår att med avslag på motion1984/85:731 yrkande 5 utan erinran lägger till handlingarna vad som ipropositionen anförts om inriktningen av fria aktiviteter. För att stödja ett arbete med kultur i skolan är detenligt föredragande statsrådets mening önskvärt att ett omfattandeutvecklingsarbete inleds. Till stöd och stimulans för detta utvecklingsarbetebör särskilda medel avsättas för projekt kring kultur i skolan. Sådana projektkan t. ex. ha formen av samarbete mellan skolor och myndigheter,kulturinstitutioner eller organisafioner. Syftet bör vara att de bidrag somlämnas skall inspirera till ett UbU1984/85:16 15 utvecklingsarbete som i ett något längre tidsperspektivskall kunna drivas vidare med de resurser som står till förfogande i övrigt.Statsrådet föreslår att 15 milj. kr. avsätts för detta ändamål. Bidraget böranvändas också för insatser i gymnasieskolan. För att leda det föreslagnautvecklingsarbetet skall det finnas en särskild ledningsgrupp. Gruppen skallknytas till och skall ha som uppgift att samordna detarbete med kulturfrågorna i skolan som bedrivs av centrala, regionala ochlokala skol-resp. kulturinstitutioner. Gruppen bör därför bestå avrepresentanter för såväl skola som kulturliv på olika nivåer. I motion 1984/85:731 (fp) yrkande 14 yrkas avslag på ensärskild ledningsgrupp för ökad satsning på kultur i skolan. I stället bör SÖges i uppdrag att initiera och leda arbetet. Enligt motion 1984/85:2222 (m) börriksdagen uttala att en särskild kulturansvarig skall utses inom varjerektorsområde. I mofion 1984/85:2822 (m) yrkande 20 i denna del begärs att detanvisas ett i förhållande till regeringens förslag med 7 milj. kr. sänkt belopptill ändamålet. En annan uppfattning möter i motion 1984/85:2506 (vpk), variföreslås ett i förhållande till regeringens förslag med 5 milj. kr. förhöjtbelopp till utvecklingsarbetet med kultur i skolan (yrkande 3), Vidare hemställsi motionen om vissa förslag beträffande utvecklingsarbetet, bl.a. förslag avinnebörd att ledningsgruppen skall knytas fill en parlamentarisk skoldelegation(yrkande 1). Slutligen föreslår motionärerna att 10 milj. kr. anvisas under ettsärskilt anslag till försöksverksamhet med undervisning om den rörliga bilden iskolan (yrkande 2). Enligt vad utskottet erfarit är skälet till attledningsgruppen knyts till bl. a. att såväl skol- somkulturorgan bör ingå i arbetet på central och lokal nivå. Detta främjas bästgenom den föreslagna ordningen. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion /85:731 yrkande 14. Utskottet anser inte att bör göra uttalandenbeträffande arbetsfördelningen inom rektorsområdena. Arbetsmetoderna måste fåavgöras lokalt. Motion 1984/85:2222 om ett särskilt uttalande från riksdagenssida i denna fråga avstyrks. Utskottet finner ett utvecklingsarbete med kultur i skolanvärdefullt och kan inte ställa sig bakom motion 1984/85:2822 yrkande 20 i dennadel om en nedskärning av bidragsbeloppet. Det bör därför avslås. Avstatsfinansiella skäl är det inte möjligt för utskottet att fillstyrka etthögre belopp än de föreslagna 15 milj. kr. Förslag om inrättande av enparlamentarisk skolde-legafion har utskottet tidigare under detta riksmöteavstyrkt (UbU 1984/ 85:13 s. 5). Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att även avslår yrkandena 1 och 3 i denna del i motion1984/85:2506 och godkänner vad som i propositionen har förordats om bidrag tillutvecklingsarbete med kultur i skolan. Enligt utskottets mening är det vikfigt att eleverna genomskolans undervisning ges goda kunskaper om media och deras roll i samhället.Utskottet har under föregående utförligt behandlat denna fråga i UbU1984/85:16 16 sitt betänkande 1983/84:16 (s. 2-3). Med hänvisninghärtill och till det statsfinansiella läget avstyrker utskottet motion1984/85:2506 yrkande 2, som avser ett särskilt anslag om 10 milj. kr. Statsbidraget fill utgår fr. /79 enligt förordningen (1978:345) om statsbidrag tilldriftkostnader för m.m. Det nya statsbidragssystemet innebär attstatsbidraget till kostnader för lärarlöner och vissa anordningar inte längreberäknas på de faktiska kostnaderna utan på ett schabloniserat sätt. Bidrag till kostnader för lärarlöner utgår huvudsakligen iform av basresurser. En basresurs utgår i normalfallet för varje påbörjat25-tal elever i var och en av årskurserna 1-3 och för varje påbörjat 30-talelever i var och en av årskurserna 4-9. fastställer antaletbasresurser för varje skolenhet i en kommun med hänsyn till antalet elever ivarje årskurs av vid enheten. En basresurs i årskurserna 1-6 motsvaras av ett bestämtantal veckotimmar per årskurs. På högstadiet är antalet veckofimmar perbasresurs inom en årskurs beroende på hur många basresurser som fastställs förårskursen vid skolenheten. Statsbidraget avseende basresurserna beräknas medutgångspunkt i ett riksgenomsnittligt veckotimpris för lärarlöner per stadium.Veckotimpriset utgörs av årskostnaden för en veckotimme och fastställs medhjälp av lönestatistik. Det bör noteras, att även om basresurserna beräknas efterpåbörjade 25-tal resp. 30-tal elever per årskurs vid skolenheten har antaletelever per basresurs på de olika stadierna kommit att ligga avsevärt underdelningstalen 25 och 30. Detta beror på att de regler som gäller för beräkningav antalet basresurser i en kommun gör det möjligt att ta hänsyn till kommunenstätortsgrad och geografiska förhållanden i övrigt. Bidrag till kostnader som avser olika insatser förundervisning och andra särskilda insatser under skoldagen inom grundskolanutgår, förutom i form av basresurser, i form av en förstärkningsresurs. Förstärkningsresursen utgår med hänsyn till antalet eleveri kommunens grundskola . Den uppgår till något mer än 0,6veckotimmar per elev för /85. Statsbidraget tillförstärkningsresursen beräknas efter ett veckotimpris, som fastställs årligenoch är ett enhetligt schablonbelopp, lika för alla stadier och för allakommuner. Bidrag i form av lilläggsbidrag utgår till kostnader förvissa lärarvikarier och vissa övriga anordningar. Tilläggsbidraget utgår medviss procentsats på bidragen till basresurser och förstärkningsresurs.Härutöver utgår vissa andra bidrag. Regeringen uppdrog genom beslut åtskolöverstyrelsen (SÖ) att göra en översyn av gällande statsbidragssystem förgrundsko- UbU1984/85:16 17 SÖ har redovisat uppdraget (Ds U1984:16-18, Översyn av gällande regler för statsbidrag till kommuner förkostnader för driften avgrundskolor m. m.). I betänkandet redovisas ett antalmodeller för nya statsbidragsregler. Modellerna kan indelas i tre olika system,ett som innebär bidrag per elev, ett som innebär basresurser per kommun och ettsystem som liknar det nuvarande. SÖ:s olika statsbidragsförslag harremiss-behandlats. I motion 1984/85:731 (fp) yrkande 15 förordas ettstatsbidragssystem, som är elevbaserat. Enligt motionärerna har dettastatsbidragsalternativ inte blivit tillräckligt utvecklat i SÖ:s förslag.Fortsatt utredningsarbete beträffande detta alternativ anses både nödvändigtoch önskvärt. Detta föreslås som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet erinrar om att SÖ:s olika alternativ för nyttstatsbidragssystem för remissbehandlats. I detberedningsarbete som förestår inom kommer såväl enelevbaserad bidragsmodell som andra bidragsmodeller att bli föremål förfortsatta överväganden. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1984/85:731 yrkande 15. Utskottet övergår nu till attbehandla vissa regeringsförslag som avser basresurserna, förstärkningsresursenoch tilläggsbidraget för nästa budgetår. En utökning av timtiden i ämnet svenska med tvåveckotimmar på högstadiet föreslås i propositionen. Denna utökning bör enligtföredragande statsrådet motsvaras av att skolan i ökad utsträckninguppmärksammar läsning, skrivning och litteratur och att detta kommer att präglaverksamheten i ämnet i dess helhet. SÖ skall enligt propositionen få i uppdragatt göra en översyn av kursplanen med den inriktning som statsrådetförespråkat. Utskottet tillstyrker förslaget om en ökning av antaletveckotimmar i svenska på högstadium. Därmed utökas timtalet ibasresurserna på detta stadium. Enligt motion 1984/85:2818 (m) yrkande 3 bör åtgärdersnabbt vidtas för att ge svenskämnet stadga. Svenskundervisningen börkoncentreras på litteraturstudier och träning i att formulera sig muntligt ochskriftligt. Utskottet kan inte finna att det föreligger någon sakligskillnad mellan föredragande statsråd och motionärer när det gäller synen påhur svenskundervisningen skall utformas. Med detta konstaterande föreslårutskottet att avslår motion 1984/85:2818 yrkande 3. Enligt propositionen skall utökning av timtiden i svenskaske genom att tiden för fria aktiviteter minskas från fem till trestadieveckotimmar. Förstärkningsresursens icke undervisningsbundna del föreslåsminskad med per elev fr. o. m. /86. Vidare skall enligt propositionen tilläggsbidragettillföras ett resurstillskott om 80 milj. kr. för vikarieinsatser i grundskolanfr. /86 (prop. s. 42-43). 1*» 1984/85.14saml. UbU1984/85:16 18 Utskottet tar i detta sammanhangupp mofionema 1984/85:1325 (c) och 1984/85:2822 (m). Enligt yrkande 6 iförstnämnda motion bör besluta att nämnda 80 milj. kr. tillförsförstärkningsresursens undervisningsbundna del i stället för tilläggsbidraget.Härigenom möjliggörs anställning av fasta lärarvikarier med utnyttjande avdenna resurs. bör enligt yrkande 7 i motionen nuvarande begränsningför kommunen att anställa sådana vikarier upphävas. Enligt yrkande 21 isistnämnda motion 1984/ 85:2822 bör förstärkningsresursen tillföras 40 milj.kr. efter avveckling av anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet. Utskottet tillstyrker vad som i propositionen förordats omförstärkningsresursen och tilläggsbidraget. Resurstillskottet om 80 milj. kr.bör således föras fill tilläggsbidraget eftersom detta möjliggör en lokalbedömning av om och när vikarie behöver sättas in. Om ifrågavarande medelskulle föras till förstärkningsresursen i enlighet med motion 1984/85:1325innebär detta en utökning av antalet fasta tjänster utan utrymme för nyssnämndalokala bedömning. Utskottet förutsätter vidare att den motionsledesaktualiserade frågan om borttagande av nuvarande begränsningsregler förskolstyrelses inrättande av fasta tjänster för lärarvikarie bereds i anslutningtill det arbete som pågår med översyn av statsbidragssystemet. Utskottet har iett föregående betänkande - UbU 1984/85:15 - avstyrkt en avveckling av anslagetSärskilda åtgärder på skolområdet. Med hänvisning härtill och till vad som iövrigt har anförts föreslår utskottet att avslår motionerna 1984/85:1325 yrkandena 6 och 7 och 1984/85:2822 yrkande 21 i denna del. Utskottet tillstyrker regeringensförslag att 2 milj. kr. skall avsättas för /86 till pedagogiskutvecklingsverksamhet för undervisnirig av finskspråkiga elever. Likasåtillstyrks regeringsförslaget beträffande bidrag till lokal skolutveckling. I motion 1984/85:2822 (m) föreslåsbesparingar beträffande lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet (31,7 milj.kr. ), hemspråksundervisning (40 milj. och teknikkurser för flickor (2,7milj. (yrkandena 16, 18 och 19). Enligt utskottets mening är det angeläget att särskildainsatser görs på lågstadiet och att teknikkurser anordnas för flickor. Vadgäller hemspråksundervisningen vill utskottet erinra om att dettariksmöte ställt sig bakom en av regeringen förordad uppstramning av debestämmelser som avser rätten till hemspråksundervisning (jfr prop.1984/85:100, UbU 1984/ 85:12, rskr. 1984/85:149). Denna uppstramning leder tillminskade kostnader på området pä sikt. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår mofion 1984/85:2822 yrkandena 16, 18 och 19 idessa delar och godkänner vad som i propositionen har förordats om teknikkurserför flickor. 1 detta sammanhang tar utskottet upp två motioner omundervisning i datateknik för flickor och undervisning i ämnet på låg- ochmellanstadiet, nämligen motionerna 1984/85:731 (fp) yrkande 11 och 1984/85:1879(s) UbU1984/85:16 19 yrkande 1 i denna del. Det anses angeläget att sådanundervisning anordnas. Utskottet kan inte finna att det föreligger någon skillnadmellan vad som sägs i propositionen och i motion 1984/85:731 när det gällersynen på nödvändigheten av att tillgodose flickors behov av utbildning iteknik. För högstadiets lärare anordnas en omfattande fortbildning (jfr UbU1984/85:15 s. 7).