bet · G801JoU25 · 1984-12-31 00:00:00 — 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära en utvärdering av det gällandeersättningssystemet avseende slaktkycklingsproduktionen. Anslaget är avsett för kostnaderoch ersättningar i samband med bekämpande av eller beredskap mot smittsammahusdjurssjukdomar. Från anslaget utbetalas också ersättning för kostnader somuppkommit genom beslut om förintande av bisamhällen, för bitillsynsmännensarvoden m. m. För /86 föreslås ett förslagsanslag om 5 milj.kr. Enligt motion 2036 av m. fl. (c) har det nyaersättningssystemet avseende åtgärder för bekämpande av salmonella idjurbesättningar vållat olägenheter av olika slag. Den slopade ersättningen föråtgärder i större kycklingbesättningar har inneburit en betydandekostnadsövervältring på djurägarna, vilket också drabbar konsumenterna i formav prishöjningar m. m. Motionärernas principiella uppfattning är att statenskall stå för kostnader som producenterna åsamkas på grund av statliga beslutoch åtgärder i humanpreventivt syfte. Det finns enligt motionen skäl attutvärdera det nya systemet och undersöka kostnadskonsekvenser,smitto-spridningsrisker m. m. Vad beträffar slaktnötsproduktionen anförs imotionen att det av olika skäl inte finns förutsättningar att genomföra ettnytt system i enlighet med tidigare riksdagsbeslut. a.föreligger svårigheter att till angivna tidpunkt etablera en rikstäckandehälsokontroll och införa ett rättvist och någorlunda heltäckandeförsäkringssystem. Utskottet erinrar om,att under /84gjort ställningstaganden som bl. innebar godkännande av att nyaersättningsregler infördes för bekämpning av salmonella hos djur (JoU1983/84:15, rskr 93). I samband med behandlingen av regeringens förslag ommedelsanvisning till bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar för budgetåret1984/85 behandlade utskottet en motion (c, fp) med krav på oförändrade reglerom statlig ersättning för salmonellabekämpande åtgärder (JoU 1983/84:27). Idetta sammanhang fann utskottet inte skäl att motsätta sig att nya ersättningsreglerinfördes fr. o. m. , såvitt avsåg slaktkycklingspro-dukfionen.Vad däremot beträffade slaktnötsproduktionen förordade utskottet, av skäl somnärmare redovisas i betänkandet JoU 1983/84:27, ett uppskov med ikraftträdandetav ett nytt ersättningssystem, utom såvitt avsåg den aviserade sänkningen aversättningsnivån till . Utskottet utgick i nämnda betänkande från att detfortsatta planeringsarbetet inriktades på ett JoU1984/85:25 42 genomförande av försäkringsskydd m.m. förslaktnötsproduktionen vid ingången av /86. följdeutskottet (rskr 274). Frågan om ersättning m. m. i angivna sammanhang hardärefter författ-ningsreglerats i förordningen (1984:306) om bekämpning av salmonellahos djur. Förordningen trädde i kraft . Utskottet anser ej att den nu aktuella motionen geranledning att frångå tidigare gjorda ställningstaganden rörande ersättning försalmonellabekämpande åtgärder i slaktnötsproduktionen. Det får förutsättas attnäringen och berörda myndigheter erhållit tillräckligt rådrum att genomföra deåtgärder avseende slaktnötsproduktionen som krävs för att det nyaersättningssystemet skall kunna träda i kraft i enlighet med tidigareriksdagsbeslut. Vad gäller kravet på en utvärdering av ersättningssystemetavseende slaktkycklingsproduktionen får utskottet påpeka att de nyabestämmelserna trädde i kraft först , varför frågan om enutvärdering knappast kan vara aktuell . Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motion 2036. 1. att till Bekämpande avsmittsamma husdjurssjukdomar, m. m. för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 2. att avslår motion1984/85:2036. Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet m.fl. anslag. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna F 6-F 9 (s. 64-68) och hemställer 1. att till Statensutsädeskontroll: Uppdragsverksamhet för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 2. att till Bidrag tillstatens utsädeskontroll för /86 anvisar ett reservationsanslagav , 3. att till Bekämpande avväxtsjukdomar för /86 anvisar ett förslagsanslag av , 4. att till Lantbrukskemisklaboratorieverksamhet för /86 anvisar ett reservationsanslag av6 . Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet ochBidrag till statens maskinprovningar. Regeringen har under punkterna F 10-F 11 (s. 68-70) föreslagit att 1. till Statensmaskinprovningar: Uppdragsverksamhet för /86 anvisa ettförslagsanslag av , 2. till Bidragtill statens maskinprovningar för /86 anvisa ettreservationsanslag av . JoU1984/85:25 43 I motion 1984/85:2619 av (båda c) yrkas att beslutar att som sin meningge regeririgen till känna vad som i motionen anförts om anslaget till Statensmaskinprovningar. Vid behandlingen av dessaanslagspunkter har utskottet uppvaktats av föreståndaren för statensmaskinprovningar. Statens maskinprovningar har tilluppgift att åt allmänheten prova maskiner, fordon och redskap inom jordbruket,skogsbruket, trädgårdsnäringen och vården av grönytor samt publiceraresultaten. Maskinprovningarna skall vidare enligt särskilda föreskrifterutföra officiell provning som avses i lagen (1974:896) om riksprovplatser m. m.Maskinprovningarna utför också uppdragsprovning på begäran av myndighet ellerenskild. Maskinprovningarna har också att tillhandagå allmänheten och berördamyndigheter med råd och upplysningar inom maskinprovningarriasverksamhetsområde samt verka för upplysning om en ändamålsenligmaskinanvändning. Maskinprovningarna leds av en styrelse. Chef förmaskinprovningarna är en föreståndare. Inom maskinprovningarna finns en enhetför allmän provning, en för officiell provning, en för uppdragsprovning samt enadministrativ enhet. Under punkt anförs att RRV undersökt möjligheten tillökad avgiftsfinansiering av maskinprovningarnas verksamhet och bl. a. funnitatt kostnadstäckningen i den frivilliga s. k. allmänna provningen är låg.Enligt jordbruksministerns mening är det rimligt att en större andel avkostnaderna för denna verksamhet betalas av beställarna. Vid anslagsberäkningenunder punkterna och Fil har han räknat med att kostnadstäckningsgraden i maskinprovningarnasverksamhet med allmän provning ökar, I mofion 2619 av och (båda c)anförs farhågor för att en höjning av avgifterna hos statens maskinprovningarkan få negativa konsekvenser i olika hänseenden. En så snabb ökning avinkomsterna som man räknat med i propositionen är enligt motionärerna interealistisk. I motionen yrkas därför en höjning av driftbidraget tillmaskinprovningarna med . Med hänsyn bl. a. till rådande budgetläge delar utskottetföredragandens uppfattning angående möjligheterna att i högre grad än hittillsavgiftsfinan-siera verksamheten vid statens maskinprovningar. Utskottet haringen erinran mot den i propositionen gjorda anslagsberäkningen under förevarandepunkter. Motion 2619 avstyrks således. JoU1984/85:25 44 1. att till Statensmaskinprovningar: Uppdragsverksamhet för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 2. att med bifall till regeringensförslag och med avslag på motion 1984/85:2619 till Bidrag tdl statensmaskinprovningar för /86 anvisar ett reservationsanslag av . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt F 12 (s. 70-71) och hemställer att till för /86 anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till avlägset boende djurägare förveterinärvård och Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna F 15-F 16 (s. 72-73) och hemställer 1. att tillBidrag till avlägset boende djurägare för veterinär vård för /86 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att tillBidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder för /86 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen harunder punkt G 1 (s. 74- 78) föreslagit att 1. bemyndigaregeringen att inrätta tjänst som professor (24/26) i enlighet med vad somförordats i propositionen, 2. till Sverigeslantbruksuniversitet för /86 anvisa ett reservationsanslag av380 . I motion 1984/85:538 av AnitaJohansson m. fl. (c, s) yrkas att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande ändring avikraftträdande av behörighetsbestämmelser för inträde vid . I mofion 1984/85:1347 av ÅkeSelberg m.fl. (s) yrkas att hos regeringen anhåller att åtgärdervidtas för att möjliggöra för förmän med lång yrkeserfarenhet och med dengymnasiala högre specialkursen som grund att vidareutbilda sig tillskogstekniker och att denna utbildning lokaliseras till skogsbruksskolorna iNorrbotten. JoU1984/85:25 45 I motion 1984/85:2608 av EinarLarsson m. fl. (c) yrkas att beslutar anvisa . tillanslaget G 1. , vilket innebär en uppräkning avanslaget med 2,2 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Från detta anslag bekostasutbildning, forskning och försöksverksamhet samt djursjukvård vid Sverigeslantbruksuniversitet (SLU). verksamhet bedrivs vid 51institutioner, elva försöksdistrikt, en till Skara förlagd försöksgård, femförsöksparker samt ett antal jordbruksegendomar och fältstationer. För nästa budgetår bör enligt propositionen medel förverksamheten vid SLU beräknas med utgångspunkt i ett begränsat ettårigthuvudförslag. Liksom tidigare bör inte forskningsresurserna omfattas av denresursminskning som huvudförslaget innebär. Enligt jordbruksministernsbedömning bör resursminskningen kunna genom rationaliseringar inom dencentrala förvaltningen och inom grundutbildningen. Det bör kunna ske bl. a.genom att utbudet av kurser ses över och genom förändring av enskilda ämnensomfattning. Regeringens förslag och uttalanden under denna punktföranleder ingen erinran från utskottets sida. Utskottet tillstyrker i enlighethärmed att förevarande anslag för nästa budgetår förs upp med 380 854 000 kr.Yrkandet i motion 2608 av m.fl. (c) om en uppräkning av anslagetmed 2,2 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag anser sig utskottetsålunda inte kunna biträda. ingår skogsteknikerutbildningsom en del av verksamheten vid SLU. Skogsteknikerutbildningen är enyrkesutbildning för arbetsledar-, planläggnings- och rådgivningsuppgifter inomskogsbruket och angränsande sektorer av näringslivet. Utbildningen ärlokaliserad till skogsinstituten i och . StiftelsenVärmlands och läns skogsskola i , som står under tillsyn avSLU, meddelar också skogsteknikerutbildning. Föregående år beslutades vissa ändringar iskogsteknikerutbildningen vid (prop. 1983/84:131, JoU1983/84:33, rskr 1983/ 84:291). Ändringarna innebar bl. a. att antaletnybörjarplatser på skogstek-nikerlinjen utökades från 90 till 120 per år.Utbildningen föriängdes med en termin till att omfatta fyra terminer (80 poäng)varvid skogsmästarutbild-ningen samfidigt förkortades med en termin fill attomfatta sammanlagt två terminer (40 poäng). I sammanhanget föreslogs vissaändringar i behörighetskraven för skogstekniska linjen. Frigjordautbildningsresurser från skogsmästarutbildningen borde användas för denförordade utökningen av skogsteknikerlinjen med 30 nybörjarplatser. Dennautbildning borde komma till stånd i . JoU1984/85:25 46 skulle bibehållas med tidigare omfattning.Skogsteknikerutbildning förutsattes även fortsättningsvis meddelas vidGammelkroppa skogsskola. Skogsteknikerutbildningen tas upp i två motioner vidinnevarande . I motion 538 av m. fl. (c, s) påpekasatt läroplanerna vid gymnasieskolans skogsbrukslinje ej har anpassats till deskärpta inträdeskrav som beslutats till skogsteknikerutbildningen. Dettamedför att de elever som har för avsikt att söka inträde vid'skogsteknikerutbildningen efter genomgången gymnasieutbildning samt 12 månadersskoglig praktik måste komplettera två årskurser matemafik vid t. ex. komvux.Detta får mycket negativa konsekvenser för dessa elever. Enligt motionärernasmening bör läroplanen för gymnasieskolans skogsbrukslinje ändras så attden svarar mot de skärpta inträdeskraven till skogsteknikerutbildningen. I mofion 1347 (s) yrkar m. fl. att riksdagenhos regeringen anhåller om åtgärder för att möjliggöra för förmän med långyrkeserfarenhet och med den gymnasiala högre specialkursen som grund attvidareutbilda sig till skogstekniker och att denna utbildning lokaliseras tillskogsbruksskolorna i . Enligt motionen vore det bra med en lokalutbildning på grund av de speciella problem som förekommer i länets skogsbruk.Det gäller speciellt på svärföryngrade områden, fjällnära skogar och de ökandekraven från allmänheten på naturvårdshänsyn i skogsbruket. Undervisningen bordeorganiseras så att kunskapskraven uppfylls genom möjlighet till deltentamenutan krav på obligatorisk bunden skolundervisning. I vad avser behörighetskraven tillskogsteknikerutbildningen vill utskottet framhålla att det ärlantbruksuniversitetets styrelse som har att besluta därom. Enligt de reglersom f. n. tillämpas krävs minst två årskurser matematik vid tvåårig linje igymnasieskolan. Detta krav börjar dock gälla först för dem som skall söka tillskogsteknikerutbildning fr. o. m. . Denna tidpunkt har valtsför att ett arbete som pågår inom med att se överläroplanen på skogsbrukslinjen skall hinna bli klart. Om så skulle behövas harlantbruksuniversitetet möjlighet att ge dispens. Med hänsyn till vad häranförts finner utskottet inte motion 538 påkalla någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida. Skogsteknikerutbildningen följer en bunden undervisningsplansom är så upplagd att den i princip kräver närvaro på undervisningsorten underhela utbildningsperioden. En undervisning av det slag man tänkt sig i motion1347 torde sålunda inte utan väsentliga omdisposifioner kunna inordnas i skogsteknikerutbildningen.Den torde därför i förekommande fall få anordnas på annat sätt, förslagsvis iform av kurser för vidareutbildning, finansierade i särskild ordning genomavgifter e.d. Inte heller motion 1347 synes under angivna förhållanden böraföranleda någon ytterligare åtgärd. 1. att bemyndigarregeringen att inrätta en tjänst som professor (24/26) i enlighet med vad somi propositionen förordats. JoU1984/85:25 47 2. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:2608 till Sverigeslantbruksuniversitet för /86 anvisar ett reservationsanslag av380 , attriksdagen lämnar utan ytterligare åtgärd motionerna a) 1984/85:538, b) 1984/85:1347. Lokalkostnader m. m. vid Sverigeslantbruksuniversitet m. fl. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna G 2-G 4(s. 78-88) ochhemställer 1. att till Lokalkostnaderm. m. vid för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 2. att bemyndigar regeringenatt besluta om byggnadsarbeten vid m. m. inom dekostnadsramar som förordats i propositionen, 3. att till Byggnadsarbetenvid m. m. för /86 anvisar ettreservationsanslag av , 4. att bemyndigar regeringenatt besluta om anskaffning av inredning och utrustning för lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet m. m. inom de kostnadsramar som förordats ipropositionen, 5. att till Inredning ochutrustning av lokaler vid m. m. för budgetåret1985/86 anvisar ett reservationsanslag av . Skogs- och jordbrukets forskningsråd. Regeringenhar under punkt G 5 (s. 89) föreslagit att till Skogs- och jordbrukets forskningsråd för /86 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1984/85:446 av och (båda s) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande behovet av ökadforskning med klar regional inriktning mot skogsbruket i , I motion 1984/85:469 yrkas, medhänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:465, att uttalar sigför en utveckling av näringslivet i och hos regeringen hemställerom åtgärder innebärande, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att enforskningsstation för forskning om miljöskador på skogen förläggs till . JoU1984/85:25 48 I motion 1984/85:1080 av HelgeKlöver m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående lokalisering av skogsforskning till . I motion 1984/85:1088 av BengtSilfverstrand m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av ökad satsning på alternativaodlingsmetoder. I motion 1984/85:1093 av RuneÅngström (fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av skogsforskning som regionalpolitisktinstrument. I motion 1984/85:1524 av JanHyttring och (båda c) yrkas, med hänvisning till vad somanförts i mofion 1984/85:1520, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till försök med alternativ odling iVärmland i enlighet med vad som anförts i motion 1520. I motion 1984/85:1527 av AndersSvärd och (båda c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 2),att som sin mening ger regeringen till känna att ökade forskningsinsatserskall sättas in för att utveckla befintliga och ta fram alternativa produkterlämpliga för den svenska åkermarken, men också för att minska behovet av gift-,kemikalie-och antibiotikaanvändning vid livsmedelsproduktion. I mofion 1984/85:2008 av m.fl. (c) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörandebehovet av skogsforskning i , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörandemöjligheterna att lokalisera forsknings- och utvecklingsprojekt tillskogsinstitutet i . I motion 1984/85:2020 av RuneGustavsson och (båda c) yrkas att beslutar att hosregeringen begära åtgärder i syfte att lokalisera skoglig forskning ianslutning till . I motion 1984/85:2023 av IngerHestvik m.fl, (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsumentkrav vid alternativ odling. I motion 1984/85:2580 av BoArvidson m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att somsin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om ökad satsning påskogsforskning i . I motion 1984/85:2609 av EinarLarsson m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 2 och 5), 2. att beslutar hos regeringen begära att ettforskningsprogram framtas om jordbrukets utvecklingsmöjligheter samt attrådgivning, utbildning och marknadsåtgärder stimuleras i enlighet medmofionen. JoU1984/85:25 49 5, att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som anförts om inrättande av professurför alternativa produktionsformer. I motion 1984/85:2612 av KerstinNilsson m. fl. (s) yrkas att hos regeringen begär en skyndsamutredning av förutsättningarna för att inrätta en skogsforskningsanstalt iöstra . I motion 1984/85:2614 av BörjeStensson och (båda fp) yrkas att i ett uttalandeunderstryker vikten av att forskningen kring alternativa produktionsformer inomjordbruket ges hög prioritet. Anslaget disponeras av skogs- ochjordbrukets forskningsråd () för bidrag till i första hand sådangrundläggande och långsiktig forskning som gagnar skogsbruket, jordbruket ochträdgårdsnäringen. Under anslaget är också räknat medel för forskartjänster ochdoktorandtjänster. beslutade om en ökning av anslagettill skogs- och jordbrukets forskningsråd för förstärkning och fördjupning avprioriterade forskningsområden inom verksamhetsområde(prop. 1983/84:107 bil. 6, JoU 30, rskr 406). För /86 bedömerjordbruksministern att resursförstärkningar på angelägna forskningsområdenutöver pris- och lönekompensation måste ske genom omfördelning av befintligaresurser. I propositionen föreslås att anslaget för nästa budgetårförs upp med . Utskottettillstyrker regeringens förslag. I detta sammanhang vill utskottet erinra om att regeringennyligen lagt fram en proposition om livsmedelsforskning (prop. 1984/85:121),vari bl. a. föreslås att ytterligare medel anvisas under förevarande anslag.Till denna fråga återkommer utskottet i ett senare betänkande. Utskottet har funnit lämpligt att i samband medbudgetpropositionen behandla ett antal under allmänna mofionsfiden väcktamotioner om forskning m. m. på jord- och skogsbrukets områden. Motionerna avserdels forskning om alternativa produktionsformer inom jordbruket, dels olikaspörsmål på skogsforskningens område. Enligt motion 1088 av m.fl. (s) är detangeläget att forsknings- och försöksprojekt med alternativa och miljöanpassadeodlingsmetoder skall kunna erhålla anslag från såväl jordbruketsforskningsfond som lantbrukets fond samt att större resurser också i övrigtställs till förfogande från samhällets sida till förmån för ökad sat.sning påalternativa odlingsformer. I motion 1524 av och (bådac) begärs att försök med alternativ odling genomförs i . Finansieringenbör ske genom den av beslutade handelsgödselavgiften. Enligt motion1527 av och (båda c) torde 4 1984/85. JoU1984/85:25 50 genom ökade forskningsinsatser möjligheterna vara goda attta fram alternativa grödor, som minskar vårt importbehov och ökar vårtsäkerhetspolitiska oberoende såväl i freds- som ofredstid. I motion 2023 avInger Hestvik in. (s) betonas att forskningen gällande spannmål ochgrönsaker bör inriktas på nya sorter, mindre känsliga för angrepp av olikaslag. Forskningen bör även ta fram mindre klimatkänsliga sorter. I motionenframförs även olika konsumentkrav i samband med alternativ odling. I motion2609 av m.fl. (c) ges olika exempel på användningsoni-råden förjordbruksprodukter som skulle bidra till att förbättra miljön, t, ex. odlingenav energigrödor. Enligt motionärernas mening bör ett samlat forskningsprogramtas fram om jordbrukets utvecklingsmöjligheter. Vidare bör utredas hurrådgivning, utbildningsinsatser och marknadsanpassning kan utformas. Behovet avökade forskningsinsatser kring alternativa produktionsformer betonas slutligenockså i motion 2614 av och (båda fp) somhemställer att i ett uttalande understryker vikten av attifrågavarande forskningsområde ges hög prioritet. Flertalet av de motioner söm väckts på skogsforskningens områdetar upp behovet av ökade forskningsinsatser beträffande skogsbruketsförhållanden i . Bakgrunden är bl, a. de under senare tidkonstaterade skogsskadorna till följd, av luftförorening m.m. 1 motion 446framhåller sålunda och (båda s) attsituationens allvar motiverar att resurser styrs över mot en ökad forskning omproblemen i . (vpk) påpekar att det i Blekingefinns förutsättningar för forskning kring miljöskador på skogen och föreslår imotion 469 att en forskningsstation för ändamålet förläggs till . (s) anser enligt motion 1080 att bör ägnaytterligare intresse åt skogsbruket i . Detta skulle bl. a. kunnakomma till uttryck genom att forskning med inriktning på sagda skogsbruksamlokaliserades med skogsinstitutet i . Ett motsvarande förslag läggsfram i motion 2008 av m.fl. (c), I motion 2020 av (båda c) framhålls att uppgifter från riksskogstaxeringenvisar att produktionen i motsvarar av den optimala medanSvealand och ligger på . Trots de relativt höga virkesförrådenoch tillväxten i har vi alltså där fortfarande den största,outnyttjade kapaciteten. Detta talar för att investering i skoglig forskning iGötaland måste ge de största pch snabbaste vinsterna. Enligt motionen talaralla skäl för att man snabbt bör lokalisera forskarresurser även tillSydsverige där enligt motionärernas mening bör vara dennaturliga lokaliseringsorten. 1 motion 2580 påpekar m.fl. (m) attdet inom den skogsvetenskapliga fakulteten vid nu pågårett intensivt arbete för att klarlägga hur den nödvändiga satsningen pä en ökadforskning på skogsområdet i skall utformas och även lokaliseras.Finansieringsfrågan måste också lösas. De forskningsinsatser som berörtsbedömer motionärerna JoU1984/85:25 51 vara både angelägna och nödvändiga för en god utvecklingav skogsbruket i . Vid lokaliseringen av en sådan enhet måstebeaktas de krav som kommer att ställas på densamma utan hänsyn tilllokaliseringspolitiska ställningstaganden. Det är enligt motionärernas meningangeläget att frågan om ökad skogsforskning i får en positivbehandling på olika nivåer i den fortsatta handläggningen av ärendet. Behovet av forskning rörande det norrländska skogsbruketsproblem tas upp i två mofioner. I motion 1093 påpekar () attskogsnäringen spelar en viktig roll i den svenska regionalpolitiken.