bet · G801SkU28 · 1984-12-31 00:00:00 — omkulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. 1984/85:93) I betänkandet behandlas enproposition om kulturarbetarnas skatteförhållanden som bygger påkulturskattekommitténs slutbetänkande (SOU 1983:53) Kulturarbetare ochuppfinnare, skatter och avgifter. Utskottet tillstyrker propositionen ochavstyrker de med anledning av propositionen väckta motionerna. Yrkanden i ettantal motioner från allmänna motionstiden , avseende bl. a.inkomstutjämning för främst professionella idrottsmän, avstyrks också. Tvåmotioner från förra med yrkanden att konstnärsstipendier skallhänföras till A-inkomst är tillgodosedda genom propositionen och har därförinte heller ansetts böra föranleda någon åtgärd. Mot utskottsbeslutet har anmälts fyra reservationer. Avdessa är två gemensamma för (m), (c) och (fp). En har avlämnats av (c) och (fp)och en av (m). Vidare har (c) och (fp) lämnat ett särskilt yttrande. Regeringen ()föreslår i proposition 1984/85:93 att antar vid propositionen fogadeförslag till 1. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623). I propositionen behandlas ett antalskattefrågor för kulturarbetare och andra rörelseidkare. Ett av förslagen innebär att vissa utgifter från tideninnan en verksamhet utvecklats till rörelse skall få dras av i efterhand.Utgifterna skall hänföra sig till som rörelsen påbörjades eller detnärmast föregående året. Förslaget gäller alla rörelseidkare men är av särskildbetydelse för kulturarbetare och uppfinnare. Ett annat förslag gäller möjligheten för kulturarbetareoch andra rörelseidkare att få avdrag för arbetslokal i den egna bostaden ochinnebär en utvidgning av avdragsrätten. Avdrag skall sålunda medges inte baraom en särskild lokal inrättats i bostaden för rörelsen utan också om minst 800timmars arbete utförts i bostaden . I det senare fallet medgesschablonmässigt avdrag med . beroende på om arbetetutförts i egen fastighet eller i en hyresrätts- eller bostadsrättslägenhet.Vidare föreslås att ett tillägg skall göras i lagtexten för att markera denbetydelse resor har i kulturarbetarnas verksamhet. 1 1984/85. SkU1984/85:28 2 I propositionen föreslås också attall inkomst av tjänst skall utgöra A-inkomst. Förslaget innebär förbättringarför bl. a. kulturarbetare som mottar bidrag och stipendier från Sverigesförfattarfond och konstnärsnämnden. I propositionen konstateras slutligen att det i många fallbrister i handläggningen av kulturarbetarnas deklarationer. Det förutsätts atttaxeringen i fortsättningen skall bli mer enhetlig genom ökad information ochöverföring av deklarationer till taxeringsnämnder med särskild sakkunskap. De ändradeskattereglerna avses gälla fr. o. m. Lagförslagen har följande lydelse. SkU1984/85:28 3 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370) dels att punkterna 11 och 20 av anvisningarna tiU 29 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att ianvisningarna till 29 § skall införas två nya punkter, 12 och 18b, av nedan angivna lydelse. Punkt 1 sjunde stycket av anvisningarna till 22 §tillämpas också beträffande inkomst av rörelse. Har som arbetsrum för rörelsen använts sådan del avden skattskyldiges hostad som särskilt inrättats för ändamålet, medges avdragför skälig del av bostadskostnaden. Även om särskilt arbetsrum inte inrättats medges avdragför bostadskostnad om arbete utförts i bostaden minst underbeskattningsåret. Vid beräkning av antalet timmar beaktas endast arbete somdet med hänsyn till verksamhetens an varit motiverat att utföra i bostaden. Itimantalet får jämte arbete för rörelsen även inräknas tillfälligt arbete somhar nära samband med rörelsen men är att hänföra till tjänst. Arbete somutförts av den skattskyldiges barn tillgodoräknas endast om barnet fyllt 16 åroch arbete som utförts av den skattskyldiges make endast om makarna drivitrörelsen gemensamt. Avdrag medges med om arbetet utförts i bostadpå den skattskyldiges egen eller hans makes fastighet och ined iannat fall. Omfattar beskattningsåret annan tid än jämkastimantalet och avdragsbeloppet med hänsyn härtill. Den omständigheten att avdrag medgetts enligt andrastycket för kostnad för bostad på egen fastig- ' Senaste lydelse 1981:295. het, medför inte att fastigheten vid tillämpning av 24, 25och 29 §§ skall anses använd i rörelsen. Vid utövande av litterär, konstnärlig eller därmedjämförlig verksamhet kan resor ingå som ett naturligt led i verksamheten. Kostnadernaför sådana resor är avdragsgilla i den mån de inte utgör personligalevnadskostnader. En fysisk person som driver rörelse har rätt tillavdrag i efterhand för utgifter i verksamheten före rörelsens påbörjande.Avdra- . get får avse utgifter under det år då rörelsen påbörjades och det närmastföregående året, såvida rätt till avdrag skulle ha förelegat omverksamheten haft karaktär av rörelse. Vid beräkningen av avdraget skall utgifterna minskas i denmån 1) avdrag för utgifterna har gjorts i annan förvärvskälla, 2) utgifternainräknats i anskaffningsvärdet för tillgångar vilka tillförts rörelsen närdenna påbörjades eller 3) inkomstersom inte tagits upp till beskattning har uppkommit i verksamheten under den tidsom avses i första stycket. Har avdraget inte kunnat helt utnyttjas vid taxeringenför det första beskattningsåret, får resterande belopp dras av vid taxeringenför något eller några av de fem följande beskattningsåren. Avdrag medges inteför något beskattningsår med så högt belopp att underskott uppkommer iförvärvskällan. Avdrag medges endast i den mån den skattskyldige visar attförutsättningar för avdrag föreligger. - Nuvarande punkt 12 av anvisningarna till 29§ föreslås upphävd i prop. 1984/85: 70. Punkt II av anvisningarna till 22 § äger motsvarande tillämpningbeträffande inkomst av rörelse. Punkt / sjunde stycket ochpunkt 11 av anvisningarna till 22 § tillämpas också på inkomst av rörelse. Denna lag träder i kraft två veckorefter den dag, då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket iSvensk författningssamling, och tillämpas första gången vid taxering. 'Senaste lydelse 1975:2.59. 1 1984/85. SkU1984/85:28 6 Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 9 § 3 mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9§ 3 niom. Inkomst utgör A-inkomsteller B-inkomsi enligt följande. Med A-inkomst förstås inkomst Med A-inkomst förstås inkomst av tjänst,dock icke periodiskt un- av tjänst samt inkomst avjord- derstödeller därmed jämförlig peri- bruksfastighetoch rörelse om den odiskintäkt som avses i 31 § kom- skattskyldigevarit verksam i för- munalskattelagen,samt inkomst av värvskällan i ej blott ringaomfatt- jordbruksfastighetoch rörelse om ning. Med B-inkomst förstås övriga denskattskyldige varit verksam i inkomster, förvärvskällan i ej blott ringa om fattning. Med B-inkomst förstås öv riga inkomster. Denna lag träder i kraft två veckorefter den dag, då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket iSvensk författningssamling, och tillämpas första gången vid taxering. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 770. = Senastelydelse 1982:416. SkU1984/85:28 7 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs att 72 a §taxeringslagen (1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har taxering för inkomst ellerförmögenhet som har beslutats av taxeringsnämnd icke införts i skattelängdinom föreskriven tid eller har sådan taxering införts för annan än dentaxeringen avsett eller eljest uppenbarligen införts felaktigt i sådan längd,får eller den lokala skattemyndigheten besluta om rättelse avlängden i denna del. Har beskattningsbar inkomst enligt 2 § lagen (1958:295)om sjömansskatt eller enligt 1 § 2 mom. nämnda lag skattepliktig dagpenningeller det antal perioder för vilka skattskyldig uppburit sådaninkomst ändrats, skall myndigheten vidtaga härav betingad rättelse av längden. eller den lokala skattemyndigheten fårvidare, om inte särskilda skäl talar för att länsrätten bör avgöra frågan,besluta om rättelse av taxeringen i den mån denna blivit oriktig till följd av 1) uppenbar felräkning eller uppenbartfelaktig överföring av belopp i deklaration, 2) uppenbar felaktighet i fråga omuppgift till ledning för påförande av skogsvårdsavgift eller statligfastighetsskatt eller om fastighets taxeringsvärde, 3) uppenbar felaktighet i fråga omberäkning av intäkt av annan fastighet enligt 24 § 2 mom. kommunalskattelagen(1928: 370), beräkning av avdrag enligt 45 § första stycket kommunalskattelageneller beräkning av garantibelopp enligt 47 § kommunalskattelagen, 4) uppenbar felaktighet i fråga omschablonavdrag för egenavgift och avstämning av sådant avdrag eller avdrag somannars medges skattskyldig utan särskild utredning, 5) uppenbar felaktighet i fråga omavdrag, vars rätta belopp framgår av debitering, eller avräkning enligt 46 § 4mom. kommunalskattelagen av allmänt avdrag, 6) uppenbar felaktighet i fråga omgrundavdrag eller avräkning enligt 50 § 3 mom. andra stycketkommunalskattelagen av sådant avdrag, 7) uppenbar felaktighet i fråga omsådana förutsättningar för skattereduktion, som enligt 68 § skall antecknas iskattelängd, 8) uppenbar felaktighet i fråga omförutsättningar för tillämpning av bestämmelserna i 11 § 3 mom. lagen omstatlig inkomstskatt om uppdelning av A-inkomst och B-inkomst, 9) uppenbar felaktighet i fråga omberäkning av makars och hemmavarande barns förmögenhet enligt 12 § lagen(1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt, 10) uppenbar felaktighet varige- 10) uppenbar felaktighet varige nom A-inkomst enligt 9 § 3 mom. nom A-inkomst enligt 9 § 3 mom. Lagen omtryckt 1971:399. Senaste lydelseav lagens rubrik 1974: 773. 1984/85: 18. SkU1984/85:28 8 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse lagen om statlig inkomstskatt har lagen om statliginkomstskatt har betecknats som B-inkomst eller in- betecknats somB-inkomst, komst av tjänst, till den del denna utgörs av periodiskt understödeller därmed jämförlig periodisk intäkt, har betecknats som A-inkomst, II) uppenbarligen för lågt avdrag enligt 50 § 2 mom.fjärde stycket kommunalskattelagen eller motsvarande avdrag enligt lagen omstatlig inkomstskatt. eller den lokala skattemyndigheten fårockså, om inte särskilda skäl talar för att länsrätten bör avgöra frågan,besluta om rättelse av taxeringen i de fall då denna uppenbarligen blivit förhög till följd av 1) att den skattskyldige på grund avett felaktigt eller ofullständigt underlag, som lämnats av annan än honomsjälv, har taxerats för en intäkt som han inte har haft, 2) att den skattskyldige först eftertaxeringsperiodens utgång har styrkt sin rätt till ett i självdeklarationeneller hos taxeringsnämnden yrkat av drag, 3) att taxeringsnämnden inte harprövat uppgifter som varit tillgängliga för skattemyndigheterna. Föreligger felaktighet av angivna slag får myndighetenäven besluta om därav föranledd ändring av den skattskyldiges eller makenstaxering i ovan angivna hänseenden. Efter utgången av maj månad året efter taxeringsåret fårrättelse enligt denna paragraf beslutas endast om anmärkning i fråga omfelaktighet av den art som denna paragraf avser har gjorts hos densom har att besluta om rättelsen. Innan rättelse beslutas skall, om det behövs, yttrandeinhämtas från taxeringsnämndens ordförande. Innebär ifrågasatt åtgärd enligtandra eller fjärde stycket höjning av taxering, skall den skattskyldige beredastillfälle yttra sig innan rättelse sker, om hinder härför ej möter. Beslutas rättelse eller vägras rättelse som den skattskyldigehar yrkat, skall, om detta ej är uppenbart överflödigt, beslutet inom tvåveckor tillställas den skattskyldige i den ordning som i 69 § 4 mom. föreskrivsi fråga om underrättelse beträffande taxeringsnämnds beslut. Talan mot beslut i fråga om rättelse enligt denna paragrafförs genom besvär över den taxering som avses med rättelsebeslutet. Denna lag träder i kraft två veckorefter den dag, då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket iSvensk författningssamling, och tillämpas första gängen i fråga om 1986 årstaxering. SkU1984/85:28 9 Motioner väckta med anledning av propositionen 1984/85:282 av () ochRolf Rämgård (c) I motionen yrkas 1. att hos regeringen begärett förslag om trygghetsfonder på sätt som angivits i motionen för tillämpningfr. o. m. , 2. att definierar vad somskall avses med första kalenderår för rörelse resp. utvecklingskostnader på sättsom angivits i motionen. 1984/85:283 av () och () I motionen yrkas 1. att riksdagenanhåller hos regeringen om utredning och förslag till befrielse från skatt förkulturarbete, 2. att riksdagenbeslutar att kulturskattekommitténs förslag tills vidare skall följas ienlighet med vad som anförts i motionen. 1984/85:284 av m.fl.(c) såvitt avser yrkandena 1. att beslutar att i rörelse och tjänst skallkostnader för utnyttjande av egen bostad vara avdragsgilla om verksamheten i väsentlig mån hindrat lokalens användning för bostadsändamål, 2. att beslutar att avdragskall få göras för löpande omkostnader under de tre närmast föregående årenföre en rörelses påbörjande, 3. att ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts rörande inrättande av särskild referensgrupp medkulturarbetarrepresentation vid utarbetandet av information, 1984/85:285 av . (m) I motionen yrkas 1. att beslutar att avdragenligt 29 § 19 b kommunalskattelagen skall medges för utvecklingskostnaderunder det är då rörelsen påbörjats och de två närmast föregående åren, 2. att beslutar attavdragsrätt för kostnader för arbetslokal skall medges om den huvudsakligadelen av rörelsen bedrivs inom bostaden samt att annan fast lokal förverksamhetens bedrivande inte finns, 3. att beslutar att avdragskall medges med . om arbetet utförts i egen bostad oavsett bostadstyp. 1984/85:286 av m.fl. (fp) såvitt avser yrkandena 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående taxeringsnämndernas sammansättning vid tax ering av kulturarbetare, 2. att beslutar att avdrag får göras för löpandekostnader som hänför sig till det kalenderår då rörelsen påbörjats samt kostnaderna under andra och tredje året före rörelsens påbörjande. SkU1984/85:28 10 Motioner väckta vid /84 1983/84:597 av () I motionen yrkas att begär att regeringenframlägger förslag om att arbetsstipendier för konstnärlig verksamhet blirbeskattade som A-inkomst. 1983/84:2075 (jfr 2074) av () och UllaTilländer (fp) I motionen yrkas att hos regeringen begär sådanaåtgärder, som medför att arbetsstipendier och liknande bidrag tillkulturarbetarna i , skattehänseende anses vara A-inkomsf. Motioner väckta under allmänna motionstiden 1984/85:408 av () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag om införande av skattekonton för idrottsmän. 1984/85:487 av () och () I motionen yrkas att beslutar att avdrag skallmedges för kontorslokal i anslutning till bostaden. 1984/85:1619 av () och () 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande möjligheter för inkomstutjämning föridrottsutövare. 1984/85:1620 av () I motionen yrkas 1. att hos regeringen begärförslag om skattefrihet för anställdas ersättningar från förslagsverksamhet, 2. att hos regeringen begärförslag om att utbetalade ersättningar för förslagsverksamhet icke skallpåföras arbetsgivaravgifter. 1984/85:2390 av () I motionen yrkas att i skrivelse till regeringenbegär en utredning om gynnsammare skatteregler för idrottsmän med temporärthöga inkomster så att dessa kan fördelas under . Yttranden från annat utskott har berettkulturutskottet tillfälle yttra sig över propositionen och motionerna.Kulturutskottet har avgivit två yttranden, 1984/85:4 y och 5 y. De har fogatssom bilagor till betänkandet. SkU1984/85:28 11 t avlämnadei juli.1983 sitt slutbetänkande (SOU 1983:53)Kulturarbetare och uppfinnare. Kommitténs uppgift var enligt direktivenatt se över de bestämmelser som reglerade inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor för kulturarbetare och uppfinnare samt att ta upp spörsmålsom kommittén fann ha ett så nära samband med skatte- och avgiftsreglernaatt de borde behandlas i ett sammanhang. Kommitténs betänkande innehöll ett flertal förslag omförändringar på skatteområdet av betydelse för framför allt kulturarbetare ochuppfinnare. Några av förslagen var avsedda att gälla generellt i fråga omrörelseidkare, andra tog sikte på nämnda båda yrkeskategorier. Vidremissbehandlingen av kommittébetänkandet bemöttes förslagen positivt av deofficiella organen på kulturområdet och av kulturarbetarnas organisationer,medan andra remissinstanser av bl. a. administrativa skäl var kritiska motnågra av förslagen. I den förevarande propositionen, som bygger påkommittébetänkandet, har finansministern, som framgår av det följande, godtagiten del av kritiken. Förslagen har fått en generell utformning även om de avserskattefrågor av särskild vikt för kulturarbetarna. Utskottet delar den av kulturskattekommittén framfördauppfattningen att kulturarbetarnas verksamhet och förutsättningarna härförföreter särdrag som medför att skattereglerna i vissa hänseenden framstår sommindre väl anpassade till deras speciella arbetsförhållanden. Huvudsyftet medpropositionen är att skapa förutsättningar för en mera rättvis beskattning avkulturarbetarna. Enligt utskottets mening är förslagen väl ägnade atttillgodose detta syfte utan att för den skull kraven på likformighet mellankulturarbetare och andra skattskyldiga åsidosätts. Utskottet anser sig därförböra - i likhet med kulturutskottet - godta propositionen. Utskottet behandlar i det följande uteslutande frågor somtas upp i de med anledning av propositionen väckta motionerna.Utskottet.behandlar också vissa motioner från den allmänna motionstiden i åroch därutöver också två motioner från förra med direkt anknytningtill ett av förslagen i propositionen. Rörelsebegreppet m. m. tog i sittbetänkande upp frågan huruvida ett särskilt inkomstslag borde införas förlitterära och konstnärliga yrkesutövare. Kommittén fann dock att ett sådantinkomstslag skulle medföra så betydande administrativa nackdelar, bl. a. genomen omfattande omredigering av kommunalskattelagen (KL) och följdändringar iandra författningar, att kommittén avstod från att lägga ett sådant förslag.Däremot ansåg kommittén att man i KL borde ta in en bestämmelse om att litteräreller SkU1984/85:28 12 konstnärlig verksamhet skulle anses yrkesmässigt bedrivenäven om ett egentligt vinstsyfte inte förelegat men verksamheten medförde ellerkunde antas medföra intäkter. Vid remissbehandlingen gjordes från flera håll gällandeatt ett sådant rörelsebegrepp kunde befaras medföra tillämpningsproblem och geutrymme för missbruk. Något förslag om ändrat rörelsebegrepp läggs inte ipropositionen. Finansministern motiverar detta bl. a. med att med kommitténsförslag en verksamhet som uppenbarligen är av hobbykaraktär kunde förvandlastill rörelse efter någon enstaka försäljning och att detta skulle ge utrymmeför manipulationer. och (båda c) anser att detfinns starka skäl överväga att befria kulturarbete helt eller delvis från skattoch begär i motion 283 en utredning i sådant syfte. I avvaktan på resultatet aven utredning bör -menar de ett särskilt inkomstslag införas förkulturarbetare. Som tidigare nämnts har kulturskattekommittén avvisattanken på att hänföra konstnärlig verksamhet till ett särskilt inkomstslag. Enmajoritet av remissinstanserna har godtagit kommitténs bedömning. Som framgår av kulturutskottets yttrande 4 y avserkulturutskottet att i ett kommande betänkande om kulturbudgeten för budgetåret1984/85 ta upp den övergripande frågan om kulturarbetarnas villkor till närmarebehandling. I samband därmed får utskottet anledning behandla även två avskatteutskottet till kulturutskottet överlämnade, motionsvis väckta utredningsyrkandenavseende bl. a. kulturarbetarnas skatter och avgifter. 1 det sammanhangetaktualiseras alltså ånyo frågan om ett särskilt inkomstslag förkulturarbetarna. anser för sin del att kulturarbetarnasspeciella skatteproblem bör lösas på annat sätt än genom införande av ettsärskilt inkomstslag eller ett särskilt rörelsebegrepp för kulturarbetare. Medhänsyn härtill och då en befrielse från skatt helt eller delvis för vissayrkesgrupper skulle strida mot kravet på rättvisa och likformighet vidtaxeringen avstyrker utskottet motion 283 såvitt nu är i fråga. förslaginnebar att bokföringsreglerna för kulturarbetare med en årsomsättning under20 basbelopp skulle förenklas. I räkenskaperna skulle, vid sidan av uttag, barabehöva redovisas vad som kontant flutit in och getts ut. Också denna del avbetänkandet mötte kritik vid remissbehandlingen av andra instanser än dem somföreträdde kulturområdet. Något förslag om särskilda bokförings- ochdeklarationsregler har inte lagts i propositionen. och (båda c) yrkar i motion283 att kommitténs förslag genomförs. SkU1984/85:28 13 delarfinansministerns, kulturutskottets och åtskilliga remissinstansers bedömningatt ett införande av särskilda bokföringsregler för en viss kategoriinkomsttagare skulle vara ägnat att komplicera regelsystemet. Frågan om ensärbehandling av vissa grupper skattskyldiga i detta hänseende diskuteradesutförligt under förarbetena till bokföringslagen. Därvid konstaterades att allarörelseidkare i praktiken måste föra räkenskaper och att det skulle varameningslöst att undanta mindre rörelseidkare från bokföringsskyldigheten,eftersom de skatterättsliga bestämmelserna ändå uppställde bestämda krav pånoteringar och redovisning av resultat och ställning. Som finansministern framhåller ställs på det storaflertalet kulturarbetare med måttliga intäkter i verksamheten inte någralångtgående krav på bokföring och uppgifter vid taxeringen. Av propositionen framgår att bokföringsnämnden visatintresse för en utvärdering av de nuvarande bokföringsreglerna försmåföretagarnas del. Noteras bör också att företagsskattekommittényligen lagt fram ett förslag om en s. k. staketmodell för enskilt bedrivennäringsverksamhet, som om det antas torde förutsätta en omprövning avfrågan vilka bokföringsregler som skall gälla för småföretagare. Med hänsyn till det anförda avstyrker skatteutskottetmotion 283 också i denna del. Utskottet förutsätter, i likhet medkulturutskottet, att i enlighet med kulturskattekommitténs förslag eninformationsskrift för kulturarbetare färdigställs med uppgifter om bokföringsreglernastillämpning och de beskattningsregler som har direkt samband med dessa. gällde som grundprincip isvensk beskattningsrätt att man vid den skattemässiga inkomstberäkningen endastbeaktade sådana kostnader som hänförde sig till det aktuella räkenskapsåret.Från denna grundregel har avsteg gjorts genom särskilda bestämmelser. Exempelhärpå utgör reglerna om förlustavdrag. I propositionen föreslås på grundval avkulturskattekommitténs förslag en rätt till avdrag för utgifter som belöper påtid innan en verksamhet utvecklats till rörelse. Avdraget får avse uteslutandelöpande omkostnader som hänför sig till det kalenderår då rörelsen påbörjatsoch det närmast föregående året och skall utnyttjas mot rörelseintäkter underde sex första rörelseåren. För att hindra missbruk har föreskrivits attavdraget inte får leda till underskott i förvärvskällan något av åren. 1 motionerna 283 av och (bådac), 284 av m. fl. (c), 285 av m.fl. (m) och 286av m. fl. (fp) begärs en utvidgning av avdragsmöjligheterna.Enligt motionärerna bakom motionerna 283, 284 och 286 bör avdragsrätten - ienlighet med kulturskattekommitténs förslag - omfatta löpande kostnader 1*' 1984/85. SkU1984/85:28 14 under det år då rörelsen påbörjats och tre årdessförinnan, medan motionärerna bakom motion 285 begränsat sitt yrkande tillutvecklingskostnader som hänför sig till det första rörelseåret och två årdessförinnan. och (båda c), som anser den ipropositionen föreslagna tidsramen vara i knappaste laget, yrkar i motion 282att lämnar en definition på begreppen "kalenderår då rörelsenpåbörjats" och "utvecklingskostnader".