bet · G801LU8 · 1984-12-31 00:00:00 — omändring i aktiebolagslagen (1975:1385) m.m. (prop. 1983/84:184 delvis) I betänkandet behandlar utskottet ett i proposifion1983/84:184 framlagt förslag till ändring i 8 kap. 4 § aktiebolagslagen.Förslaget innebär att kravet på svenskt medborgarskap för styrelseledamöter,verkställande direktör och vissa andra bolagsfunktionärer slopas när det gällermedborgare i de övriga nordiska länderna. Kravet att styrelseledamöter ochlikvidatorer är bosatta i mjukas upp i viss utsträckning beträffandenordiska medborgare som är bosatta i annat nordiskt land än . Regeringenföreslås få besluta att de nya reglerna i särskilda fall inte skall gälla. Vidarebehandlar utskottet en med anledning av propositionen väckt motion (m) och enfristående mofion (m) /om en nordisk företagsform förkonsortier. har yttrat sig över propositionen i nuaktuell del och den med anledning av propositionen väckta motionen. Yttrandethar tagits in i betänkandet som bilaga 1. Den fristående motionen harremissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 2. Utskottettillstyrker propositionens förslag beträffande undantag från kravet påmedborgarskap och bosättning i när det gäller nordiska medborgare. Ifråga om möjligheten för regeringen att bestämma om de nya reglernas tillämpningförordar utskottet att bestämmelsen härom utgår ur aktiebolagslagen och atterforderliga regler i stället tas in i lagen om kontroll över tillverkningen avkrigsmateriel, m. m. Utskottets ställningstagande motiveras av att det finnsett behov för regeringen att kontrollera nordiska styrelseledamöters m. fl.medborgarskap och bosättning endast när det gäller krigsmaterielindustrin.Genom utskottets förslag tillgodoses i betydande utsträckning syftet med denmed anledning av propositionen väckta mofionen. Förslageti den fristående motionen om en företagsform för nordiska konsortier avstyrksav utskottet. Mot ställningstagandet till motionen reserverar sig m- ochc-ledamöterna. I proposition 1983/84:184 föreslår regeringen() efter hörande av lagrådet att skall anta ipropositionen framlagda förslag till 1Riksdagen 19S4IS5.8 saml. LU 1984/85:8 2 1. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), 2. lag om ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713). Förslageninnebär dels ändring av kraven på medborgarskap och bosättning, när det gällerstyrelseledamöter, verkställande direktör m. fl. i aktiebolag (8 kap. 4 §aktiebolagslagen), dels ändring av reglerna om tvister om inlösen avminoritetsaktier (14 kap. 9 och 11 §§ aktiebolagslagen, 15 kap, 8 och 10 §§försäkringsrörelselagen). Förslagen i propositionen såvitt de gäller inlösen avminoritetsaktier behandlades av (LU 1983/84:34). Idetta betänkande tar utskottet därför upp endast frågan om kraven påmedborgarskap och bosättning. Motionväckt med anledning av propositionen I motion 1983/84:2898 av () yrkasatt beslutar avslå proposition 1983/84:184 i vad den avser ändring av8 kap. 4 § aktiebolagslagen. Motionväckt under allmänna motionstiden vid I motion 1983/84:1529 av () yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om utredning om utveckling av en juridiskform för "konsortialföretag" på sätt som i motionen angivits. Enligt 8 kap. 4 § aktiebolagslagen skallstyrelseledamot och verkställande direktör i aktiebolag vara svenska medborgareoch bosatta i , om inte regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer för särskilt fall bestämmer annat. Behörighetskraven gäller också försuppleant, firmatecknare och likvidator. Dispensfrågan prövas normalt avkommerskollegium. I vissa fall är det dock regeringen som prövar saken. Ipropositionen föreslås såvitt nu är i fråga att kraven på svenskt medborgarskapför de angivna bolagsfunktionärerna slopas när det gäller medborgare i annatnordiskt land. När det gäller styrelseledamöter och likvidatorer föreslåsvidare beträffande nordiska medborgare att bosättning i annat nordiskt landjämställs med bosättning i om minst hälften av styrelseledamöternaresp. likvidatorerna är bosatta i . Enligt ett nytt andra stycke iparagrafen skall regeringen få möjlighet att i särskilda fall besluta att denya reglerna inte skall gälla. Denna möjlighet för regeringen att göra undantagmotiveras i propositionen (s. 8) med att allmänna utrikespolitiska hänsyn kanföranleda ett fortsatt upprätthållande av nationalitetskra ven även när detgäller nordiska medborgare. Särskilt beträffande vissa nyckelföretag inomkrigsmaterielindustrin är det av hänsyn till den svenska säkerhetspolitikenönskvärt att också kunna kontrollera avvikel- LU 1984/85:8 3 serfrån det grundläggande kravet på svenskt medborgarskap och bosättning iSverige. Imotion 1983/84:2898 (m) riktas invändningar mot den föreslagnaundantagsbestämmelsen. Mofionären framhåller att initiativet till en särbehandlingav vissa bolag skall tas av regeringen enligt förslaget. Det framgår dock intevilka händelser som skall utlösa ett sådant initiativ eller hur regeringen rentpraktiskt skall gå till väga. Enligt motionären är den osäkerhet som vidlåderförslaget betänklig från rättsäkerhetssynpunkt. Motionären anser attundantagsregeln bör utformas så att regeringen får utfärda generellaföreskrifter. Parentetiskt ifrågasätter motionären om reglerna i 8 kap. 2 §regeringsformen inte utgör ett hinder mot en delegering av normgivningsmakten inu aktuellt fall. Motionären anser att ärendet bör återgå till regeringen förytterligare beredning och yrkar att lagförslaget såvitt avser 8 kap. 4 §avslås. Utskottetvill hänvisa till att - enligt vad som anförs i propositionen - ett betydandeantal ärenden hos kommerskollegium om dispens från kraven på svensknationalitet och bosättning gäller nordiska medborgare och att i dessa falldispens regelmässigt beviljas. Den föreslagna ordningen kan alltså medföra attavsevärda kostnader sparas och att en byråkratisk omgång undviks. I likhet meddepartementschefen vill utskottet också peka på att lagändringen kan ses somett positivt bidrag till nordiskt samarbete i allmänhet. Ändringen innebärvidare att den svenska aktiebolagslagen anpassas till vad som redan gäller iDanmark och . I sammanhanget vill utskottet också framhålla att uttalat sig för slopandet av formella kvalifikationskravför styrelseledamöter. Starka skäl talar således för att kraven på svensktmedborgarskap och bosättning i mjukas upp när det gäller medborgare ide andra nordiska länderna. Förslaget till ändring av 8 kap. 4 §aktiebolagslagen i denna del tillstyrks sålunda. Somnärmare motiverats i propositionen kan de nya reglerna inte vara undantagslösa.Det bör således vara möjligt för regeringen att i vissa fall kunna upprätthållakraven på svenskt medborgarskap och bosättning i också beträffandenordiska medborgare. Beträffande utformningen av en undantagsregel harutskottet inhämtat yttrande från . I yttrandet anförkonstitutionsutskottet till en början att det från konstitutionell synpunktinte kan anses föreligga något hinder mot en undantagsregel med den utformningsom föreslagits i propositionen. Frågan om regeln i stället såsom föreslås imotionen bör ges formen av en möjlighet för regeringen att utfärda generellaföreskrifter måste bedömas mot bakgrund av vilken karaktär - civilrättsligaeller offentligrättsliga - som de tilltänkta föreskrifterna skulle få. mening kan det hävdas att den ifrågavarandeundantagsregeln bör uppfattas som en civilrättslig reglering enligt 8 kap. 2 §regeringsformen och att därmed är förhindrad att överlåta på regeringenatt utfärda föreskrifter i 1'1984/85. LU 1984/85:8 4 ämnet.Ett sätt att eliminera de påtalade nackdelarna med undantagsregeln skulleenligt mening vara att i 8 kap. 4 § aktiebolagslagennärmare ange den kategori företag som skall undantas från de nyabestämmelserna. Lagutskottetdelar uppfattning att synes vara förhindradatt ge regeringen ett bemyndigande att utfärda föreskrifter av den art som detnu är fråga om. I likhet med anser lagutskottet vidareatt en lösning kan vara att man i stället för den av regeringen föreslagnaundantagsregeln för in ett stadgande i aktiebolagslagen om att de nya reglernainte gäller bolag i vissa närmare angivna branscher. Enligt vad lagutskottetinhämtat finns det ett behov för regeringen av att kunna kontrollerabolagsfunktionärernas medborgarskap och bosättning endast inomkrigsmaterielindustrin och bara beträffande vissa företag i denna bransch. Enlösning av frågan i enlighet med yttrande skulleinnebära att i aktiebolagslagen fördes in ett stadgande om att de särskildabestämmelserna om nordiska medborgare inte gäller aktiebolag som har tillståndatt tillverka krigsmateriel. Från lagtekniska utgångspunkter kan enligtlagutskottets mening ifrågasättas om en sådan ordning är fullttillfredsställande. Aktiebolagslagen innehåller allmänna regler om aktiebolag,och i lagen finns f. n. inte några regler som tar sikte endast på företag isärskilda branscher. Behovet av specialregler för vissa bolag har hittillsfillgodosetts genom särskild lagsfiftning. Så har t. ex. bestämmelser omkontroll över förvärv av aktier i svenska akfiebolag tagits in i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m. Medhänsyn till det anförda anser lagutskottet att man bör söka en annan lösning påproblemet. Det ligger då nära till hands att pröva om man i stället kantillgodose regeringens kontrollbehov inom ramen för de regler som gällerbeträffande krigsmaterielindustrin. Sådana regler finns bl. a. i lagen(1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. I 2 §stadgas att krigsmateriel inte får tillverkas i utan regeringenstillstånd. Tillstånd får ges bara till svensk medborgare, svenskt handelsbolageller svenskt aktiebolag. För tillverkning i ringa omfattning får tillstånddock ges också annan. Enligt 3 § krävs vidare tillstånd för bl. a. försäljningav krigsmateriel m. m. Av 4 § följer att tillstånd till tillverkning ochförsäljning av krigsmateriel får förenas med villkor samt med kontroll- ochordningsbestämmelser. Tillstånd kan återkallas om sådaria villkor ochbestämmelser åsidosätts. Överträdelse av villkor m, m. som meddelats med stödav lagen kan medföra straff enligt 10 §. Av förarbetena till lagen ( prop.1983/84:36, NU 1983/84:6) framgår att villkor och bestämmelser kan gällatillverkningsställe, förande av särskilda anteckningar för kontrollen ellerredovisning av kontrolluppgifter. mening bör syftet med den i propositionen föreslagna undantagsregelnkunna tillgodoses om regeringen i samband med tillstånds- LU 1984/85:8 5 givningbeträffande tillverkningen av krigsmateriel får möjlighet att uppställavillkor om att styrelseledamöter och verkställande direktör i de aktuellabolagen skall vara svenska medborgare och bosatta i . En sådan ordninghar uppenbara fördelar och det inte bara från lagtekniska utgångspunkter. Istället för att som vid en reglering i aktiebolagslagen alla bolag somtillverkar krigsmateriel undantas från lättnaderna i fråga om kraven påmedborgarskap och bosättning får regeringen en möjlighet att välja ut dekrigsmaterieltillverkande företag i vilka det verkligen finns ett behov av attkunna kontrollera styrelseledamöternas m. fl. medborgarskap och bosättning.Vidare torde efterlevnaden av kraven på medborgarskap och bosättning kunnaövervakas bättre. Härtill kommer att regeringen kan återkalla tillståndet atttillverka krigsmateriel om bolaget åsidosätter villkoret. Sammanfattningsvisanser utskottet således att den föreslagna undantagsbestämmelsen i 8 kap. 4 §andra stycket aktiebolagslagen bör utgå. I stället bör i 4 § lagen om kontrollöver tillverkning av krigsmateriel, m. m. tas in en regel om att tillstånd försvenskt akfiebolag att tillverka krigsmateriel får förenas med villkor om attstyrelseledamot och verkställande direktör i bolaget samt suppleanter för demskall vara svenska medborgare och bosatta i . Överträdelse av ett sådantvillkor bör enligt utskottets mening inte medföra straffansvar. Ett uttryckligtundantag bör därför införas i 10 § beträffande villkor om medborgarskap ochbosättning. När det gäller bolag som vid ikraftträdandet redan har tillståndbör genom en övergångsbestämmelse föreskrivas att tillståndet får förenas medett sådant villkor i fråga om nya styrelseledamöter, verkställande direktörsamt suppleanter för dem. Övergångsbestämmelsen tar sikte endast pånyfillträdande funktionärer. Sådana funktionärer som enligt nuvarande regler iaktiebolagslagen fått dispens från kravet på medborgarskap och bosättning ochsom omväljs efter ikraftträdandet omfattas alltså inte. Ändringarnai aktiebolagslagen och i lagen om kontroll över tillverkningen avkrigsmateriel, m. m. bör träda i kraft . Utskottetsställningstagande innebär att syftet med motion 2898 i betydande utsträckningtillgodoses. Imotion 1983/84:1529 (m) tas upp en fråga om en ny nordisk företagsform.Motionären erinrar om att vid /83 behandlade motionersom syftade till att skapa bättre betingelser för samverkan mellan nordiska företag,bl. a. förslag om en nordisk aktiemarknad och om en särskild bolagsform förtransnationella nordiska företag. Enligt motionären medför medlemskapi att svårigheter uppkommer när det gäller etableringen av en nordiskaktiemarknad och av transnationella nordiska företagsformer. Den s. k.liberaliseringsstadgan inom innebär att alla skallUkabehandlas, vilket skulle utgöra ett hinder för att de nordiska ländernasärbehandlade sina nordiska grannländer i något hänseende som omfattades avOECD-avtalet och HberaHserings-stadgan. LU 1984/85:8 6 Inom ramen för ges möjlighet tillsärbehandling av s. k. institutioner. Begreppet institutioner i dettasammanhang kan enligt motionären inte anses vara slutgiltigt eller särskiltnoggrant definierat. Ett exempel på en institution som fallit utanförOECD-reglernas begränsningar är Nordiska investeringsbanken. Motionärenpåpekar att nordiskt näringsliv har erfarenhet av framgångsrikttransnationellt samarbete främst inom ramen för SAS-koncemen. visar att juridiska svårigheter uppkommer inom enorganisation av transnationell typ. Det juridiska ansvaret för juridiskapersoner åvilar regelmässigt styrelse och verkställande ledning. I entransnationell koncern kan, fortsätter motionären, emellertid de faktiskabesluten fattas av helt andra personer. Med utgångspunkt i de erfarenheter somvunnits inom och med iakttagande av de möjligheter tillinstitutionalisering som ges inom ramen för bör det enligtmotionären vara möjligt att utveckla en företagsform som skulle kunna kallasför "konsortialföretag" mellan nordiskt nationellt etableradeföretag. Genom skapandet av en juridisk form för "konsortialföretag"skulle de nordiska länderna i gemensam lagstiftning och bilaterala ellermultilaterala avtal kunna etablera en nordisk företagsform som vore acceptabelinom ramen för och som skulle möjliggöra att den juridiska formenför företagen skulle bringas i överensstämmelse med den organisatoriska. Sådana"konsortialföretag" skulle ges ställning som nationella företag,såvitt gäller valutareglering, arbetstillstånd, skatteregler etc. Möjlighetskulle finnas att konsortialföretagen finge göra sina nationella organisationertillgängliga för insyn för samtliga stater i vilka konsortialföretag etableras. Medutnyttjande av ett sådant "konsortialföretag" skulle, anser motionären,en nordisk institutionaliserad aktiemarknad kunna etableras för sådana företageller företagsdelar som skulle kunna dra nytta av som hemmamarknad försin egen produktion. Motionärenyrkar att hos regeringen hemställer att frågan om utveckling av enjuridisk form för "konsortialföretag" utreds. Utskottetvill för sin del framhålla att några särskilda regler om internationellsamverkan mellan nationella företag inte finns i de nordiska ländernaslagstiftning. Företag som vill samverka kan välja att för ändamålet inrätta eneller flera särskilda juridiska personer, t. ex. aktiebolag, i enlighet med dennationella lagstiftningen i något av de berörda länderna. I betydandeutsträckning förekommer det också att företag samverkar under mindreinstitutionaliserade former på grundval av ett mellan dem upprättat avtal. Ettexempel på sådana avtal är konsortialavtal. Konsortialavtal används i mångabranscher och för skiftande ändamål. Ett konsortium kan komma till för ettvisst bestämt projekt, t. ex en byggentreprenad, medan i andra fall det kan avseett mera långsiktigt samarbete, t. ex. sjöfartspooler. Till den sistnämndagruppen hör bl. SAS som driver i verksamheten i enlighet med ettkonsortialavtal mellan Aktiebolaget (), Det Danske LU 1984/85:8 7 LuftfartselskabA/S (DDL) och Det Norske Luftfartselskap A/S (DNL). Den i motionen nämndaNordiska investeringsbanken är däremot inte något konsortium. Banken harupprättats enligt en överenskommelse 1975 mellan de nordiska länderna ochsyftet med banken är att främja nordiskt samarbete och stärka ländernaekonomiskt. Banken drivs i enlighet med stadgar som beslutats av de nordiskaländerna, och enligt överenskommelsen skall banken i var och en avavtalsstatema ha ställning som juridisk person. Ianslutning till det anförda erinrar utskottet om att frågan om gränsdragningenmellan konsortier och handelsbolag ingående behandlades av utskottet vidinförande av lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag (prop. 1979/80:143,LU 1980/81:4). De uttalanden som utskottet då gjorde innebär att företag kansamverka i konsortieform utan att reglerna om handelsbolag blir tillämpliga. Undersenare år har både på det nordiska planet och i övervägts olikaåtgärder som syftar till att öka handel och industriellt samarbete mellan denordiska länderna. I och Nordiska ministerrådets regi harsålunda frågor om valutaregleringen, etableringsrätten, en gemensam nordiskaktiemarknad och en gemensam nordisk aktiebolagsform utretts. I riksdagenaktualiserades frågorna om valutaregleringen, aktiemarknaden ochaktiebolagsformen motionsvägen . I sitt av godkända betänkande(NU 1983/84:14) framhöll näringsutskottet att förekomsten av olika problem gördet svårt eller omöjligt att inom ramen för nuvarande nordiska samarbetsformerbegränsa eventuella liberaliseringåtgärder till de nordiska länderna. torde emellertid generella hbera-liseringsåtgärder, som ju iprincip gynnar alla företag inom OECD-området, komma att få störst betydelseför industrier inom , där det finns nära ekonomiska och kulturellaförbindelser. noterade att OECD-reglerna inte torde utgörahinder mot att man inom ramen för en vidare integration i utvecklarinstitutionella möjHgheter för kapitalöverföringar inom , så som harskett inom ramen för Nordiska investeringsbanken. En strävan borde vara attfinna sådana möjligheter. Siktet borde enligt näringsutskottet härvid varainställt på att hemmamarknaden för nordiska företag skall vidgas och att dessaföretag skall få förbättrade möjligheter att samverka när det gäller störreutländska projekt. Utskottet ansåg att det arbete på området som pågick bl. a.inom och borde fortsätta och om möjligtintensifieras. Härvid kunde en möjlighet vara att man övervägde gemensammalösningar för , och vidkommande, om det skulle visa sigatt , till följd av sina förpliktelser mot EG, ser sig förhindrat attbiträda förslag som kan accepteras av de övriga nordiska länderna. Närdet gäller inrättande av en gemensam aktiemarknad hade enligt näringsutskottetfrågan om utvecklingen av det fortsatta nordiska samarbetet ställts på sin spets.Utskottet beklagade att man inte syntes kunna komma vidare inom ramen förnuvarande institutionella former. LU 1984/85:8 8 dockfrån att regeringen fullföljde de utredningsprojekt som pågick i dessa ämnenoch i positiv anda prövade de förslag som kunde komma att framläggas. Någotsärskilt uttalande från sida av denna innebörd var enligt utskottetsmening inte erforderligt, varför utskottet avstyrkte motionerna. Ilinje med vad näringsutskottet sålunda anfört anser lagutskottet att det ärangeläget att man på olika sätt försöker underlätta samverkan mellan nordiskaföretag och därmed den internordiska handeln. Utskottet kan således ställa sigbakom syftet med den nu aktuella motionen. Enligt utskottets uppfattning måsteemellertid införandet av en sådan företagsform som förespråkas av motionärenske i samarbete med andra nordiska länder. F. n. ter det sig inte meningsfulltatt ensidigt börjar utreda spörsmålet. Utskottet kan därför intetillstyrka bifall till motion 1529. Utskottet vill emellertid understrykavikten av att regeringen inom ramen för det nordiska samarbetet också ifortsättningen aktivt verkar för en vidgad intemordisk handel. 1. beträffandenordiska styrelseledamöter m. fl. att medanledning av proposition 1983/84:184 och motion 1983/84:2898 antar av utskotteti bilaga 3 framlagda förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)och lag om ändring i lagen (1983:1304) om kontroll över tillverkningen avkrigsmateriel, m.m., 2. beträffande en ny nordisk företagsform att avslår motion 1983/84:1529. (), (). (), (), (), (), (), AllanEkström (m), ()*. (), vall (m),(), Per (vpk), () och BeritLöfstedt (s). 'Ejnärvarande vid betänkandets justering. LU1984/85:8 9 En ny nordisk företagsform (mom. 2) (), MartinOlsson (c), (), (), (), NicGrönvall (m) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar med "1 linje" och slutar med"intemordisk handel" bort ha följande lydelse: I linje med vad näringsutskottet sålunda anfört anserlagutskottet att det är angeläget att man på olika sätt försöker underlättasamverkan mellan nordiska företag och därmed den internordiska handeln.Motionärens förslag om en särskild nordisk företagsform, konsortialföretag, ärett exempel på hur sådan samverkan kan främjas. Samtliga de instanser somyttrat sig över motionen har också ställt sig positiva till en utredning avspörsmålet. När det gäller frågan huruvida en sådan utredning nu börkomma till stånd i vill utskottet peka på att arbetet i Nordiska rådetmed att skapa en transnationell nordisk företagsform hitintills harmisslyckats. Trots många olika beredningar av ärendet har man inte lyckats attfinna en företagsform, som kan medföra ett undantag från , och som kan fungera som en samlad juridisk formför internordiskt samarbete för näringsliv och industri. Det angelägna i attproblemet får en acceptabel lösning framgår inte minst av det redan förekommandesamarbetet för stora industriprojekt på kontinentalsockel i Nordsjön.Att man inte lyckats lösa frågan på det nordiska planet bör enligt utskottetsmening inte hindra att nu tar initiativ till en lösning. En utredning,som företas utifrån ett nationellt rättssystem, kan bedrivas effektivt ochsamlat. Skulle utredningen visa att vägar kan anvisas för en i Sverigeaccepterad transnationell nordisk företagsform skulle detta med säkerhet ledatill att möjligheterna att följa de anvisade vägarna också prövas i de andranordiska länderna. Skulle därtill genom nationell lagstiftning öppnadörren för företag i de andra nordiska länderna att här, tillsammans medsvenska företag, eller mellan företag i samma utomsvenska koncern, bildakonsortieföretag enligt motionens skisserade modell, skulle med säkerhet dettaleda till att exempel finner sin efterföljd i de andra nordiskaländerna. På grund av det anförda anser utskottet att det avmotionären begärda utredningsarbetet bör komma fill stånd. Det bör ankomma påregeringen att närmare bestämma formerna för utredningsarbetet. Utskottet villdock framhålla att arbetet bör bedrivas enligt de av mofionären angivnarikflinjer-na. Vidare bör som LO påpekat i sitt remissvar också arbetsrättsligafrågor övervägas. LU 1984/85:8 10 dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa 2.beträffande en ny nordisk företagsform att med bifall till mofion1983/84:1529 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omen utredning av frågan om en ny nordisk form för konsortialföretag. LU1984/85:8 11 1984/85:1 y om ändring i aktiebolagslagen (prop. 1983/84:184) har beslutat inhämtakonstitutionsutskottets yttrande beträffande dels proposition 1983/84:184 om ändringi aktiebolagslagen (1975:1385) m, m, i vad avser ny lydelse av 8 kap, 4 §nämnda lag. dels den med anledning av propositionen väckta motionen1983/84:2898 av ().