bet · G801SkU17 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet avstyrkerföljaktligen även dessa motionsyrkanden. Till utformningen av vissa detaljer i lagstiftningen somaktualiserats i andra motioner återkommer utskottet i del följande. Tillämpningsområdet omfattar enligtförslaget samtliga hyreshus och småhus samt tomtmark som är avsedd all bebyggasmed någon av dessa hustyper. 1 begreppet hyreshus ingår exempelvis även vissahus med lokaler samt hotell- och restaurangbyggnader. Även förlantbruksenheternas del omfattar skallen vad som benämns småhus och hyreshussamt tomtmark lill sådana byggnader. Ekonomibyggnader och övriga delar av lantbruksenheternaberörs inte. I vpk-motionen 59 föreslås alt fastighetsskatten skallutgå även för industribyggnader. yrkar motionärerna alt deallmännyttiga bostadsföretagens fastigheter skall undantas från skatten. Frågan om att inlemma även industrifastigheter ifastighetsskatten finner utskottet vara för tidigt väckt. Den bör, sombosladsministern framhåller, övervägas i ell större sammanhang. Utskottetavstyrker därför motionen i denna del. När det gäller de allmännyttiga bostadsföretagen finns,som bostadsulskottel framhåller i sitt yttrande, bostadspolitiska skäl attstödja deras verksamhet. har också pekat på andra förslag somregeringen lagt fram och som är ägnade all förbättra de allmännyttiga bostadsföretagensekonomiska förhållanden. Dit hör förslaget all öka räntebidraget till följd avfastighetsskatten m. m. 1984/85:85) och förslaget att slopa denkommunala garantibeskattningen för juridiska personer (prop. 1984/85:70). Medhänsyn härtill avstyrker utskottet i likhet med bostadsutskottet motionen äveni denna del. 1 motion 60 yrkar och (båda m) att , om faslighetsskatten införs, beslutar att frånskatteplikt undanta bostäder ingående i lantbruksförelag. a. på de ökade kostnader som skallen medför för äldre bostadshus som intelängre behövs för driften men som enligt motionärerna utgör en viktig resursför människor som önskar bo kvar på landsbygden, trots all de inte har sinförsörjning inom lantbruksföretagen. SkU1984/85:17 26 Som framgår av vad utskottettidigare anfört är avsikten med den föreslagna utformningen avfastighetsskatten all i princip alla fastighetsägare skall bidra till ennödvändig subventionering inom bostadssektorn. Det av motionärernaaktualiserade undantaget finner utskottet inte motiverat. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionen även i denna del. Ett annat undantag föreslås av () som imotion 62 yrkar att skatten, om den införs, inte skall utgå för fastigheter somtillhör eller andra jämförbara stiftelser. Motionären pekar pädessa stiftelsers särställning, som bl. a. motiverat att de befriats frånstatlig inkomstskatt och förmögenhetsskatt. Motionären finner del ologiskl allbelasta dessa stiftelser med en skatt som enligt hans mening är all betraktasom en förmögenhetsskatt. Inte heller i fråga om fastigheter som tillhörNobelstiftelsen och andra jämförbara allmännyttiga stiftelser anser utskottetall man bör göra avsteg från skattens generella utformning. Det bör framhållasall de fastigheter som kommer all omfattas av beskattningen ingår istiftelsernas kapitalförvaltning och utnyttjas för uthyrning eller liknandeoch att del allmänna hyreslägel givelvis kommer all påverkas på samma sätt förstiftelserna som för andra fastighetsägare. Del skäl som föranlettskattebefrielse frän statlig inkomstskatt och förmögenhetsskatt kan inte helleråberopas som grund för befrielse från en specialskatt av denna typ. Utskottetavstyrker därför motionen även i denna del. 1 vpk-motionen 59 yrkas all skatteninte skall vara avdragsgill för konventionellt beskattade fastigheter. Syftetmed motionen är att motverka en förmögenhelsomfördelning från bl. a.allmännyttiga bostadsföretag lill privata fastighetsägare. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om allspecialskatter av den typ del nu är fråga om normall är avdragsgillavid.taxeringen. De föreslagna skattesatserna är avvägda med hänsyn härtill. Motbakgrund härav tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motionen idenna del. I motion 61 av och (båda c)yrkas alt skallen, om den införs, av rättviseskäl skall utformas så aujordbrukets bostäder erhåller samma beskattning som schablonbeskatlade småhus,dvs. på en tredjedel av taxeringsvärdet och utan avdragsrält. Den utformning av skatten som föreslagits för bosläder pålantbruksenheter innebär all skatten tas ut pä samma sätt som för andrakonventionellt beskattade hus. Denna ordning finner utskottet naturlig medhänsyn till de beskattningsregler som gäller för jordbruk. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionen. I detta sammanhang behandlar utskottet även motion 2472 avSten () från föregående , vari yrkas atthyreshusavgiflen SkU1984/85:17 27 oberoende av redovisningssystem skall vara avdragsgillunder inkomståret fr. o. m. Motionären kritiserar det förhållandet att defastighetsägare som redovisar sina inkomster enligt kontantprincipen inte fårgöra avdrag för hyreshusavgiften förrän den påförts. Utskottet vill inte bestrida att reglerna ombeskattningsår då det gäller hyreshusavgiflen kan vålla vissa problem för demsom redovisar sin inkomst enligt kontantprincipen. Utskottet finner detemellertid inte lämpligt att nu göra ändringar i reglerna avseende inkomståret1984, som snart är till ända. Till saken hör också alt hyreshusavgiftenslopas fr. o. m. nästa årsskifte om antar förslaget om en nyfaslighetsskall. När del gäller den nya skatten vill utskottet framhålla attreglerna utformats sä att skallskyldiga med redovisning enligl kontantprincipenskall få göra avdrag för fastighetsskatten för det beskattningsår lill vilketskallen hänför sig, dvs. del år skallen ingår i den preliminära skatten.Motionärens syfte torde därmed vara i viss utsträckning tillgodosett. 1 den månså icke kan anses vara fallet avstyrker utskottet motionen. Enligl propositionen bör den nyssnämnda bestämmelsenavseende beskattningsår omfatta även skogsvårdsavgiften. Eftersomskogsvårdsavgift endast erläggs av skattskyldiga som redovisar enligtbokföringsmässiga grunder är emellertid detta förslag obehövligt. Utskottetavstyrker därför bifall lill propositionen i denna del. I vpk-motion 59 yrkas att huvuddelenav intäkterna av fastighetsskatten skall användas till att hållaboendekostnaderna nere och uppnå rättvisa mellan olika boendeformer. Utskottet vill inledningsvis erinra om all syftet medfastighetsskatten är all kunna tillgodose del av motionärerna angivnaönskemålet inom ramen för rimliga kostnader för statsverket. Med hänvisninghärtill och till innehållet i bostadsutskottets yttrande avstyrker utskottetmotionen i denna del. Mol de delar av propositionen som utskottet inte tagit upplill särskild behandling har utskottet inte funnit anledning till erinran.Utskottet tillstyrker också i princip förslagen till författningstext med detundantag i fråga om skogsvårdsavgiften som berörts i det föregående. Förslagenbör emellertid samordnas med annan lagstiftning som föreslås i de övrigapropositioner som utskottet behandlar i delta sammanhang. I proposition 1984/85:70 föreslås att den kommunalataxeringen av juridiska personer slopas, något som föranleder följdändringaräven i den nu aktuella lagstiftningen. Dessa följdändringar är av formell naturoch behöver inte beaktas . SkU1984/85:17 28 Proposition 1983/84:178 1983/84:178 om ändringar ivägirafikbeskaltningen, som utskottet behandlade , föreslogs bl. a. enändring i 1 § skallebrottslagen (1971:69), avsedd alt träda i kraft den Ijanuari 1985. 1 sitt belänkande 1983/84:40 tillstyrkte utskottet i princip denföreslagna ändringen men sköt upp den författningsmässiga regleringen till ellsenare tillfälle. Då en ändrad lydelse med samma ikrafllrädandetidpunkt ocksåföreslås i prop. 1984/85:18 bör en samordning ske . Därvid bör också beaktasden ändring i paragrafen som träder i kraft den (SFS 1984:854). Proposition 1984/85:23 I proposition 1984/85:23 om avdragför förskottsräntor samt om vissa andra frågor rörande inkomstskatt ochfolkbokföring, som utskottet behandlat , har bl. a. föreslagilsen ändring i 41 § kommunalskattelagen (1928:370). Ändringen är avsedd attträda i kraft . Utskottet har i sitt belänkande 1984/85:11tillstyrkt förslaget men uppskjutit den författningsmässiga regleringen,eftersom en ändring i detta lagrum avsedd att träda i kraft vid samma tidpunktföreslagits i proposition 1984/85:18. En samordning bör således ske . Proposition 1984/85:80 1 proposition 1984/85:80 ombeskattningen av anställdas förvärv av aktier i vissa fall, m. m., somutskottet behandlar i sitt betänkande 1984/ 85:21, har bl. a. föreslagils enändring i 7 § skatteregisterlagen (1980:343) avsedd att träda i kraft den Ijanuari 1985. Utskottet har tillstyrkt förslaget men uppskjutit denförfattningsmässiga regleringen, eftersom en ändring i samma lagrum avsedd altträda i kraft aktualiserats i proposition 1984/85:18. Ensamordning bör således ske . Därvid bör beaktas att en ändring av dennaparagraf, som också träder i kraft , redan beslutats (SFS1984:860). De i proposition 18 och 80 föreslagna ändringarna av 7 § skatteregisterlagenbör således genomföras genom en lag om ändring i den nyssnämnda ändringslagen.Övriga föreslagna ändringar i skatteregisterlagen kan däremot utfärdas i formav en lag om ändring i den lagen. I. beträffande frågan att ersättahyreshusavgiften med en statlig fastighetsskatt attriksdagen bifaller proposition 1984/85:18 i denna del och SkU1984/85:17 29 avslår motionerna 1983/84:925 yrkandena I och 2, 1983/84:1501 yrkande 13, 1983/84:2032 yrkande I, 1983/84:2114, 1983/84:2525 yrkande8 saml motionerna 1984/85:57, 1984/ 85:58, 1984/85:60yrkande 1, 1984/85:61yrkande I, 1984/85:62 yrkande I och 1984/85:63, att riksdagenbifaller proposition 1984/85:18 i denna del och avslår motion 1984/85:59yrkande I b, 3. beträffandede allmännyttiga bostadsföretagens fastigheter attriksdagen bifaller proposition 1984/85:18 i denna del och avslår motion1984/85:59 yrkande I a, 4. beträffandebostäder i lantbruksföretag a) att riksdagenavslår motion 1984/85:60 yrkande 2 och bifaller proposition 1984/85:18 imotsvarande del, b) att riksdagenavslår motion 1984/85:61 yrkande 2 och bifaller proposition 1984/85:18 imotsvarande del, 5. beträffandefastigheter tillhöriga m.fi. all avslår motion1984/85:62 yrkande 2, attriksdagen bifaller proposition 1984/85:18 i denna del och avslår motion 1984/85:59yrkande 1 c, 7. beträffandebeskattningsår för hyreshusavgiflen att avslår motion 1983/84:2472, 8. beträffandebeskattningsår för skogsvårdsavgiften allriksdagen avslår proposition 1984/85:18 i denna del, 9. beträffandeanvändningen av skatteintäkterna attriksdagen avslår motion 1984/85:59 yrkande 2 a, 10. beträffande övriga frågor i proposition 1984/85:18att bifaller propositionen i dessa delar, 11. beträffande proposition 1983/84:178 såvitt nu ärifråga att bifaller propositionen i denna del, 12. beträffande proposition 1984/85:23 såvitt nu ärifråga att bifaller propositionen i denna del, 13. beträffande proposition 1984/85:80 såvitt nu ärifråga att bifaller propositionen i denna del, 14. beträffande lagförslagen attriksdagen lill följd av vad utskottet ovan anfört och hemställt dels antar devid proposition 1984/85:18 fogade förslagen till a. lagom statlig fastighetsskatt, b. lagom upphävande av lagen (1982:1194) om hyreshusavgift, c. lagom ändring i taxeringslagen (1956:623), d. lagom ändring i uppbördslagen (1953:272), dels antarde pä s. 7 8 och 14 15 i delta betänkande återgivna förslagen lill SkU 1984/85:17 30 e. lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) med den ändringen att 41 § erhåller nedan såsom utskottets förslag be tecknade lydelse: Inkomstav av anvisningarna. Iandra fall än som sagts eller 1 andra fall än som sagts eller som anges i punkt 4 a av anvisning- som anges i punkt 4 a av anvisning arna skall intäkt anses hava åtnju- arna skall intäkt anses hava åtnju tits det beskattningsår, under vilket tils det beskattningsår, under vilket intäkten blivit för den skallskyldige intäkten blivit för den skattskyldige tillgänglig för lyftning, och skall tillgänglig för lyftning, och skall utgift eller omkostnad anses belöpa utgift eller omkostnad anses belöpa på det beskattningsår, varunder ut- på det beskattningsår, varunder ut giften betalats eller omkostnaden giften betalats eller omkostnaden ägt rum. Sådan speciell skatt, avgift ägt rum. Sådan speciell skatt, avgift eller ränta, som ingår i slutlig eller eller ränta, som ingår i slutlig eller tillkommande skall enligl upp- tillkommande skatt enligt upp bördslagen, anses dock belöpa på bördslagen, anses dock belöpa på del beskattningsår då den slutliga det beskattningsår då den slutliga eller tillkommande skatten påförts. eller tillkommande skatten påförts. Skogsvårdsavgift och statlig fastig- Statlig faslighelsskatt skall emeller- helsskalt skall emellertid anses be- lid anses belöpa pä det beskattnings- löpa på del beskattningsår till vilket år till vilket avgiften och skallen avgiften och skatten hänför sig. Ifråga------------------------------------ har avsett. f. lagom ändring i skatlebrotlslagen (1971:69), dels antar följande Lag om ändring i lagen(1984:860) om ändring i skatteregisterlagen Härigenom föreskrivs att 7 § skatteregisterlagen(1980:343), i den lydelse paragrafen erhållit genom lagen (1984:860) om ändringi nämnda lag, skall ha nedan angivna lydelse. För fysisk-------------------------- förskatlsedelsförsändelse. Uppgift frånkontrolluppgift 12. enligt 37 § 1 mom. I --3,3 b-3 f, 4 enligt 37 § I mom. I -3, 3 b-3 f, 4 och 8taxeringslagen samt från sådan särskild uppgift som avses i 3 § lagen(1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring. Uppgift om beteckning, taxeringsvärde,delvärde och beskattningsnatur för fastighet som ägs eller innehas avpersonen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare saml sådan uppgift omfastigheten som behövs för bedömning huruvida inkomst av fastigheten skallberäknas med tillämpning av 24 § 2 mom. kommunalskaltelagen (1928:370) ochuppgift om intäkt som har beräknats med tillämpning av nämnda lagrum. och delsantar det på s. 16 förslaget lill lag om ändring den ändringen att 7 § utgår och 8 samt42 § 1 mom. och 3 mom. första stycket taxeringslagen samt från sådan särskilduppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomstenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Uppgift om beteckning, tax eringsvärde, delvärde och beskatt ningsnatur för fastighet som ägs el ler innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare saml sådan uppgift om faslig heten som behövs för bedömning huruvida inkomst av fasligheten skall beräknas med tillämpning av 24 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) och uppgift om intäkt som har beräknats med tillämpning av nämnda lagrum samt övriga upp gifter som behövs för beräkning av statlig fastighetsskatt. 18 i detta betänkande det återgivna i skatteregisterlagen(1980:343) med ur förslaget. Närvarande: (). (), förstevice talman (), (). (), BoLundgren (m), (), (), (),(), (), (), (),() och (). Frågan att ersätta hyreshusavgiften med en statligfastighetsskatt utom såvitt avser tidpunkten för avvecklingen avhyreshusavgiften (mom. 1 delvis) (), förste vice talman (), (), (), (), KjellJohansson (fp) och () anser SkU1984/85:17 32 dels att del avsnitt av utskottetsyttrande som börjar pä sid. 23 med "När del" och slutar pä sid. 25med "i motionerna 1984/85:60 62" bort ha följande lydelse. Utskottet vill inledningsvis framhålla att utskottet i ochför sig ställer sig bakom tanken all avveckla hyreshusavgiflen, eftersom delfrån bostadspolitisk synpunkt saknas grund att behälla avgiften. Vad därefter gäller förslaget att ersätta hyreshusavgiftenmed en statlig fastighetsskatt vill utskottet betona all förslaget innebär enavsevärd utvid-ning av den nu gällande hyreshusavgiflen. a. berörs allalandets drygt 1,5 milj. småhusinnehavare. Mot bakgrund härav och med hänsyn tillden förödande kritik som riktats mot det tidigare förslaget av såväl riksskatteverketoch datainspektionen som lagrådet finner utskottet att ärendet bort beredas medbetydligt större grundlighel än som skett. a. borde det ha föregåtts av enordentlig utredning och remissbehandling. Att som bostadsministern gör avfärda kravet på remissbehandling med hänvisning till olikaunderhandskontakter vittnar enligt utskottet om en bristande förståelse förriksdagsarbetet. Utskottet har inte haft tillgäng till annat material än deskrivelser som ingetts till från vissaintresseorganisationer inom bostadssektorn. Det förtjänar framhållas attsamtliga dessa organisationer ställt sig negativa till införandet av en fastighetsskattmed den föreslagna utformningen. Utskottet finner det dessutom betänkligt all regeringenföregripit bostadskommitténs arbete. a. lill uppgiftatt lägga fram förslag om ett reformerat bostadsfinansieringssystem. Enligt utskottet synes syftet med fastighetsskatten främstvara att nedbringa underskottet i statens budget. Att de i prop. 1984/85:85föreslagna kompensationsåtgärderna beloppsmässigl vida understiger deförväntade skatteinkomsterna ger som de borgerliga ledamöterna i bostadsutskottetframhållit belägg härför. Utskottet anser det emellertid olämpligt atttillgripa nya pålagor för att komma till rätta med underskottet i statensbudget, eftersom vilket flera av motionärerna påpekat en höjnig av en skattinte sällan leder till minskade inkomster från andra skatter. På olika sätt finner utskottet att underlaget förförslagen i propositionen är behäftat med svagheter. De siffror som läggs frami tabellform på sid. 5 i propositionen över bostadssubventioner m. m. synes,som framhålls i fp-motionen, vila på tvivelaktiga antaganden med avseende påden framtida ränteutvecklingen. Vidare är beräkningsprinciperna för tabellenpå sid. 8 i propositionen oklara och det tillgängliga underlaget för den enskildasektorn bristfälligt. 1 fråga om den senare tabellen anser utskottet att bl. a.även begränsningen av underskoltsavdragens värde bort vägas in. När det gällerde förväntade inkomsterna av skatten lämnas olika uppgifter i prop. Kritiken från lagrådet att den föreslagna skatten intefördelar pålagan efter bärkraft finner utskottet i likhet med fiera motionärerrelevant även SkU1984/85:17 33 för den nu föreliggande skatten. Till saken hör all de sominnehar slalsbelånade hus förutskickas få kompensation för skallen.Konsekvensen blir att de som redan har de dyraste boendekostnaderna utskottettänker särskilt på småhusägare som finansierat sina hus ulan statliga lån ochegnahemsägare som förvärvat ell äldre hus drabbas hårdast avskatten. Det rör sig ofta om flerbarnsfamiljer som redan har en svår ekonomisksituation. Även för pensionärer som amorterat ner sina lån kan skatten bli enkännbar pålaga. Lagrådets antagande att det bland de fastighetsägare särskiltägare av småhus som inte finansierat sitt fastighelsinnehav genom statligalån kan finnas åtskilliga som har fått vidkännas kapitalkostnadsökningarjämförbara med dem som uppkommit på grund av upptrappningen av de garanteraderäntorna tillbakavisas av bostadsministern med svepande formuleringar somutskottet inte kan godta. Enligt utskottets uppfattning finns mycket som talarför alt lagrådels uppfattning har fog för sig, bl a. den snabba ökningen avdet allmänna ränteläget efter 1979. Även i fråga om flerfamiljshus kommer den sammanlagdaeffekten av skatten och bidragen att diskriminera fastigheter som inte ärstatligt belånade. Därtill kommer att de olika skattesatserna en högre förkonventionellt beskattade fastigheter och en lägre för schablonbeskatladefastigheter som ofta tillhör allmännyttan gör att de privatafastighetsägarna till följd av bruksvärdesystemet inte ens kan ta uttillräcklig hyra för att erhålla kostnadstäckning för skatten. Hur dettasamband fungerar utvecklades ingående av bostadsministern i samband medhyréshusavgiftens införande, och skatteutskottet biträdde då hans ståndpunkt idenna fråga. I korthet gick resonemanget ut på att en neutral skatt måste varalika stor för alla och avdragsgill för dem som hade. att ta upp ett mot skattensvarande belopp som skattepliktig intäkt eller möjligen lägre fön densistnämnda kategorin och icke avdragsgill för någon. Det förefaller utskottetmycket märkligt att bostadsministern efter så lägger, fram förslag somgår stick i stäv mot den uppfattning han tidigare framfört. Enligt utskottetfinns det ingen anledning att genom en skattedifferentie-ring missgynna detenskilt ägda fastighetsbeståndet. Av den utredning som Kungl. tekniskahögskolan utfört på uppdrag av utskottet med anledning av propositionen framgåratt ökningen av kapitalkostnaderna och speciellt räntekostnaderna för lånatkapital varit snabbare i det enskilda beståndet avbostadshyreshus än i det allmännyttigt ägda och att ökningen varit specielltaccentuerad i det äldre enskilda beståndet. Vidare påvisas i utredningen attdirektavkastningen av ett innehav till följd avräntekostnaderna ofta är låg eller till och med negativ. Dessa uppgifter iutredningen vinner stöd av andra uppgifter som läggs fram i Bostadskommitténsdelbetänkande del I (SOU 1984:35). Att mot den bakgmnden belasta dettafastighetsbestånd med en diskriminerande skatt förefaller mindre välbetänkt. 3 1984/85. SkU 1984/85:17 34 Också i ett annat hänseende brister den föreslagnaskatten i neutralitet. Genom skattens konstruktion kommer t. ex.livsmedelsförsäljningen i bensinstationer att gynnas framför livsmedelsförsäljningi butik. Redandet nu anförda torde enligt utskottet utgöra tillräckliga skäl för att avstyrkaden nya skatten. Härtill kommer skattens krångliga konstruktion och debetänkligheter den väcker i integriletshänseende. Utskottet nöjer sig med attpeka på tvä enskildheter som kommer att vålla särskilda problem för myndigheteroch enskilda vid tillämpningen. Den ena är de många varianter och kombinationersom kan förekomma vid beräkningen av fastighetsskatten och som i många fallkommer att medföra att olika procentsatser och avdragsprinciper måste tillämpasför olika delar av samma fastighet. Den andra är den eftersläpning ilänsstyrelsernas datamedia över fastigheter m. m. som i många fall kommer attmedföra att de förtryckta deklarationsblanketternas innehåll blir felaktigt.Det bör också framhållas att , vars yttrande fortfarande tillstora delar torde vara relevant även om det avser att ännu krångligare förslagän det föreliggande, ansett att skattemyndigheternas arbete måste starta senastden om förslaget skall kunna genomföras . Dånägot beslut av inte kommer att föreligga förrän i mitten av decembertalar enligt utskottets uppfattning även detta mot att nu införa den nyafastighetsskatten. Motbakgrund av det anförda förordar utskottet att hyrehusavgiften avvecklas menavstyrker införandet av en fastighetsskatt. Till följd härav tillstyrkerutskottet beträffande fastighetsskatten avslagsyrkandena i de berördamotionerna och avstyrker bifall till propositionen i motsvarande del. delsatt utskottet under mom. 1 och 14 såvitt avser införandet av en statligfastighetsskatt bort hemställa att med avslag på proposition 1984/85:18i denna del och med bifall till motionerna 1983/84:925 yrkande 2, 1983/84:1501yrkande 13, 1983/84:2114, 1983/84:2525 yrkande 8 samt motionerna 1984/85:57yrkande 1, 1984/85:58, 1984/85:60 yrkande 1, 1984/85:61 yrkande 1, 1984/85:62yrkande 1 och 1984/85:63 avslår det vid propositionen 1984/85:18 fogadeförslaget till lag om statlig fastighetsskatt. Tidpunktenför avvecklingen av hyreshusavgiften (mom. 1 delvis) 2.förste vice talman , , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s.25 som börjar med "Yrkandena i" och slutar med "dessamotionsyrkanden" bort ha följande lydelse. SkU 1984/85:17 35 Utskottet anser inte att det finns några bärandeskäl att behålla hyreshusavgiften. Avgiften bör därför avvecklas och utskottetförordar att det sker med retroaktiv verkan fr. o. m. den . Pågrund härav tillstyrker utskottet motionerna 1983/84:925 yrkande 1 och 2032.