bet · G801SoU28 · 1984-12-31 00:00:00 — I propositionen (s. 27) framhålls att det krävs ökadekunskaper och mer allmänt tillgänglig information om de medicinskateknologiernas samlade betydelse för människors hälsa och livskvaUtet. Detfinns därför ett behov av SoU 1984/85:28 28 prövningareller bedömningar på nationell nivå som kan tjäna som underlag för de enskildahuvudmännens beslut i dessa frågor. Enligt föredragande statsrådet har inomsocialdepartementet initierats ett utvecklingsarbete som syftar till att belysametoder för utvärdering av olika typer av medicinska teknologier. Enligt vadutskottet inhämtat avser man att vid den nämnda utvärderingen ta upp frågorrörande teknik och etik. Med hänsyn härtill påkallar motion 1984/85:3150 (s)yrkande 4 ingen åtgärd av . Imotion 1984/85:3150 (s) hemställs vidare om ett uttalande att varje kvinna harrätt till en kostnadsfri bröstrekonstruktion efter borttagande av hela ellerdel av bröst (yrkande 5). Enligt motionärerna förekommer det på vissa håll ilandet att kvinnor som på grund av bröstcancer mist ett bröst inte fårkostnadsfri bröstrekonstruktion. Enligtvad utskottet har inhämtat anses bröstrekonstruktion efter canceroperationallmänt som en kostnadsfri rehabiliteringsåtgärd. har sådanarekonstruktioner blivit alltmer förekommande och röner ett betydande medicinsktintresse. Vid Svenska läkaresällskapets riksstämma skall bl. a.hållas ett symposium angående bröstrekonstruktion i avsikt att dra uppriktlinjer för rekonstruktionsverksamheten. Utskottethar vidare inhämtat att det pågår en undersökning, finansierad av Allmännaarvsfonden, rörande rehabiliteringsproblem i samband med bröstcancer.Undersökningen kommer även att behandla frågan om möjligheten till bröstrekonstruktion. Utskottetanser att bröstrekonstruktion efter bröstcanceroperation måste betraktas som enrehabilitering till normalt liv och självklart ingå i den kostnadsfriasjukvården. Med hänsyn till vad som upplysts om gällande ordning och då frågankommer att uppmärksammas i andra sammanhang anser utskottet dock inte att detär påkallat med någon åtgärd. Motion 1984/85:3150 (s) yrkande 5avstyrks därför. I motion 1984/85:3146 av m.fl. (vpk)begärs en kraftig förbättring av statistiken när det gäller hälsoförhållandenoch deras koppling till sociala bakgrundsdata (yrkande 2). Ipropositionen understryks starkt hälsostatistikens stora betydelse som underlagför den epidemiologiska forskningen. Det föreslås vidare att statistik tas framför att skapa en helhetsbild av hälsoutvecklingen inom befolkningen - enfolkhälsorapport. En sådan folkhälsorapport bör publiceras . Denskall innehålla bl. a. beskrivningar av levnadsvanor av betydelse för hälsansamt hälsorisker, sjuklighet och dödlighet som finns i befolkningen i olikahänseenden. bör ha huvudansvaret för att ta framfolkhälsorapporter. Ipropositionen framhålls vidare att det är grundläggande för det förebyggandearbetet att man har tillgång till och utgår från kunskaper om SoU1984/85:28 29 sambanden mellan miljöförhållanden i bred bemärkelse ochdess effekter på befolkningens hälsa. Sådan kunskap erhålls bl. a. genomvetenskapliga epidemiologiska undersökningar av skilda slag eller en meralöpande registrering av sjukdomarna i befolkningen på ett sådant sätt att mankan påvisa deras samband med t. ex. skadliga faktorer i miljön. Därigenom kanman få tidiga signaler på behovet av åtgärder mot de påvisade hälsoriskerna. En sådan epidemiologisk bevakning är enligt propositionenockså nödvändig för att kunna påvisa och mäta effekter av de förebyggandeinsatserna. Den epidemiologiska bevakningen sägs ha ett dubbelt syfte: attpåvisa hälsorisker som skulle kunna undanröjas eller begränsas och att beläggade förebyggande insatsernas hälsoeffekter. Föredragande statsrådet framhåller (s. 133) att det krävsett betydande utvecklingsarbete innan vi når fram till en epidemiologiskbevakning av befolkningens hälsoförhållanden som kan göra anspråk på att täckaflertalet hälsorisker och hälsoproblem. Det ankommer på företrädare förforskning och myndigheter, framför allt ,arbetarskyddsstyrelsen, SML och SCB att svara för det behövliga utvecklingsiarbetet.Det betonas att en utbyggnad av samhällsmedicinsk verksamhet i landstingen ochde yrkesmedicinska klinikerna är ett viktigt led i utvecklingen av denepidemiologiska bevakningen. Av propositionen framgår att siktet är inställt på att fåfram en statistik som uppfyller de krav motionärerna har. Den epidemiologiskabevakningen ges en mycket hög prioritet. Med anledning härav bör motion1984/85:3146 (vpk) yrkande 2 inte föranleda någon åtgärd av ochavstyrks. I propositionen upplyses att fleralandsting arbetar på att successivt omvandla sjukvårdsbiträdestjänster tillundersköterskebefattningar. Enligt propositionen utgör i framför alltlångtidssjukvård och hemsjukvård en höjning av baskompetensen en viktig grundför arbete i olika former av vårdlag. Denna utveckling förutsätter enkompletterande utbildning av redan anställda sjukvårdsbiträden. I motion 1984/85:3153 av m.fl. (s)hemställs att den kompletteringsutbildning det blir fråga om för att höjakompetensnivån beaktar behovet av högskoleförberedande utbildning (yrkande I). Föredragande statsrådet uppger i propositionen att fråganom kompletterande utbildning bör övervägas i samband med den översyn avvårdpersonalens arbetsuppgifter och kunskapskrav som skall göras när HS 90 harredovisat sin underlagsstudie om personal- och utbildningsfrågor. Underlagetkommer att vara en utgångspunkt för en sådan översyn. Utskottet förutsätter att den av motionärernaaktualiserade frågan kommer att beaktas vid den aviserade översynen. Motion1984/85:3153 (s) yrkande 1 avstyrks därför. SoU1984/85:28 30 I samma motion yrkande 2 framhållermotionärerna att det pågående arbetet med de långsiktiga personal- ochutbildningsbehoven bör beakta att förändringarna i vården kan komma att krävaflera sjuksköterskor. I propositionen uppger föredragande statsrådet att det tillgångliga prognosmaterialet är otillräckligt och alltför osäkert somgrund för att nu ta ställning till de långsiktiga behoven av utbildade förolika uppgifter i den framtida hälso- och sjukvården. I avvaktan på bl. a. attHS 90 slutför sin utredning av personalbehoven m. m. i den framtida hälso- ochsjukvården får de bedömningar som redovisats i årets budgetproposition därförvara vägledande tills vidare. I propositionen understryks sambandet mellanmålen för hälso- och sjukvården och utbildningen av den personal som behövs föratt förverkliga dessa mål. har en viktig uppgift att isamarbete med berörda utbildningsmyndigheter ge underlag härför.Personalprognos-arbetet på den nationella nivån måste förändras.Personalplanering, utbildningsplanering och planering av hälso- ochsjukvårdens innehåll och struktur kan och får inte bedrivas fristående frånvarandra. De har ett nära samband och beroende. Enligt propositionen skallformerna för de kvantitativa personalprognoserna övervägais ytterligare efterdet att frågan behandlats i hälso- och sjukvårdsberedningen. Med hänsyn till det anförda torde något riksdagensinitiativ med anledning av motion 1984/85:3153 (s) yrkande 2 inte varaerforderligt. Motionen avstyrks således. I motion 1984/85:2452 av PaulJansson (s) och () begärs ökad forskning och förbättrad vårdför diabetessjuka. presenterade ettunderlag för vårdprogram för diabetiker. Huvudlinjen i vårdprogrammet är attdiabetesvården i stor utsträckning bör bedrivas inom primärvården. Inom länssjukvårdenskall finnas diabetescentra med uppgifter främst inom utbildning, forskning ochutvecklingsarbete samt med en mottagningsenhet som utgör remissinstans förprimärvården. har tidigare (SoU 1983/84:19) understrukitangelägenheten av tidiga insatser mot ögonskador hos diabetiker. Utskottet hardärvid framhållit att det för de diabetiker som har drabbats av ögonskada ärangeläget med förbättrad tillgång till s. k. glaskroppskirurgi. Utskottet har inhämtat att det bedrivs en intensiv forskningrörande diabetes. Det pågår projekt bl. a. om diabetes hos barn och projekt föratt förbättra möjligheterna ätt inom primärvården spåra upp diabetes i syfteatt uppnå en tidig behandling och kontroll av sjukdomen. I propositionen föreslås att underlag till hälsopolitiskaprogram tas fram regelbundet. Program skall tas fram beträffandeflertalet folksjukdomar. Enligt propositionen bör underlag för program motpsykisk ohälsa och rörelseorganens sjukdomar tas fram med förtur. SoU1984/85:28 31 Diabetes är en vanligt förekommandesjukdom. Den är i allmänhet livslång och kan utan förebyggande åtgärder medförasvåra komplikationer. a. denna bakgrund anser utskottet det angeläget attett underlag för hälsopolitiskt program beträffande diabetes tas fram. I dettabör man beskriva förekomsten och fördelningen bland befolkningen av sjukdomenoch försöka identifiera de bakomliggande uppkomstmekanismerna och angemöjligheter att reducera eller eliminera orsaker till sjukdomen och till dekomplikationer den kan medföra. Utskottet anser att motion 1984/85:2452 (s) med detanförda får anses besvarad. Den avstyrks således. I motion 1984/85:3142 av GunnarBiörck i (m) hemställs om åtgärder för att bättre tillgodose vården avbarn som drabbats av blod- och tumörsjukdomar. Motionären hänvisar till med blod- och tumörsjukdomar anfört i yttrande övercancerkommitténs betänkande (SOU 1984:67) Cancer beträffandebarnonkologivårdens organisation och resurser samt frågan om ekonomiskt stödtill familjer i samband med vård av sådant barn. I propositionen anges att uppbyggnaden av regionalaonkologiska centra bör fullföljas enligt allmänna råd(1974:32) Planering av onkologisk sjukvård. Föredragande statsrådet förutsätteratt följer utvecklingen på området. Enligt cancerkommittén som hade till uppgift att övervägauppbyggnaden av vården av cancersjuka har ingenting framkommit som talar förbehovet av en översyn eller förändring av de fastlagda principerna förcancervårdens organisation. framhöll att samordning avbefintliga resurser med hjälp av onkologiska centra i enlighet medsocialstyrelsens allmänna råd är nödvändig för att tillgodose den modernacancervårdens behov. Utskottet är mot bakgrund av att cancervårdensorganisation utretts inte berett att förorda någotriksdagens initiativ såvitt avser organisationen. Vad gäller det ekonomiska stödet till familjer med barnsom lider av blod-eller tumörsjukdom noterar utskottet att möjligheterna att fåföräldrapenning för vård av sjukt barn vidgas (prop.1984/85:78, SfU 1984/85:12). Åldersgränsen höjs således från 12 till närbarn vid sjukdom är i behov av särskild vård eller tillsyn. Föräldrapenning förtillfällig vård av barn kan utgå under per barn och år.Riksdagen har (SfU 1984/85:12) avslagit ett motionsyrkande om atttidsgränsen skall slopas. hänvisade vid sinbehandling av motionen till att föräldrapenningens syfte var att täcka eltbehov av ersättning i mer akut uppkomna vårdsituationer. Vid längre tidsvårdbehov blev det fråga om vårdbidrag. SoU1984/85:28 32 Vårdbidrag utges till föräldrar förvård av barn som på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörningeller annat handikapp är i behov av särskild tillsynoch vård. Vid bedömningen av rätten till vårdbidrag beaktas förutom vårdbehovetäven merkostnader på grund av barnets sjukdom och handikapp. Vårdbidraget kanutgå med belopp motsvarande hel eller halv förtidspension jämtepensionstillskott (41 856 resp. . Vårdbidragetär skattepliktigt och ATP-grundande inkomst. En del av vårdbidraget - 17, 34,50 eller av basbeloppet - kan dock räknas som en icke skattepliktigmerkostnadsdel. (SfU 1984/85:18) har innevarande behandlatmotionsyrkanden om att införa ytterligare en nivå, en fjärdedels vårdbidragoch om en generösare tillämpning av reglerna. Socialförsäkringsutskottetavstyrkte motionsförslagen och hänvisade bl. a. till rådande ekonomiska förutsättningarsamt förutsatte att en utvärdering av tillämpningen av reglerna för rätt tillvårdbidrag nu kommer till stånd. avstyrker med hänvisning till det anfördamotion 1984/ 85:3142 (m). Åtgärder mot sjukdomen AIDS I motion 1984/85:3145 av KarinIsraelsson (c) och () begärs insatser för att förebyggasjukdomen AIDS. Utskottet har behandlat motionsyrkanden rörandesjukdomen AIDS i betänkandena SoU 1984/85:21 och SoU 1984/85:24. I sambanddärmed har redogjorts för sjukdomen, dess verkningar och smittvägar samt förmyndigheternas vidtagna och planerade åtgärder för att informera om sjukdomenoch hindra vidare spridning. Vidare bör nämnas att regeringen beslutattillsätta en särskild delegation för att samordna insatserna mot AIDS. Idelegationen kommer att ingå företrädare för de största politiska partierna,, statens bakteriologiska laboratorium, Svenska kommunförbundetoch . Ordförande blir statsrådet . Delegationensuppgift blir bl. a. att göra kommunikationsvägarna korta mellan forskning,myndigheter och huvudmän så att åtgärder kan genomföras snabbt. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1984/85:3145 (c). Återskapande av en medicinalstyrelse I motion 1984/85:3143 av GtmnarBiörck i Vär/ndö (m) begärs förslag till återskapande av en medicinalstyrelsemed i huvudsak de uppgifter och den sammansättning den tidigare hade. Genom statsmakternas beslut (prop. 1967:68, SU1967:105) övertog från de arbetsuppgiftersom SoU1984/85:28 33 ankommit på den dåvarande ,medicinalstyrelsen och medicinalstyrelsens sjukvårdsberedskapsnämnd. Denallmänna målsättningen var att en myndighet skulle skapas som inom helaverksamhetsområdet stod i nära kontakt med utvecklingen och hade tillräckligaresurser och auktoritet för att utöva en allmän ledning och ta erforderligainitiativ i olika fackfrågor. De medicinska och sociala funktionerna inomverket skulle integreras. Som ett ytterligare led i den allmänna målsättningeningick att säkerställa nära kontakt och förtroendefullt samarbete mellan dennya myndigheten och de kommunala huvudmännen. trädde en ny organisation avsocialstyrelsen i kraft. Vid tillkomsten av den nya organisationen framhölls(prop. 1979/80:6 s. 20) att den genomförda sammanslagningen av decentrala ämbetsverken inom socialvården och hälso- och sjukvården hadeförbättrat förutsättningarna att från statens sida driva på och utveckla dennödvändiga samverkan mellan dessa vårdområden. En naturlig utgångspunkt förövervägandena i propositionen angavs därför vara att frågor som på det statligamyndighetsplanet rör såväl som hälso- och sjukvården även iframtiden skulle handläggas och samordnas av en och samma myndighet. Vid riksdagsbehandlingen (SoU 1979/80:45) av förslagetframkom ingen avvikande mening beträffande integreringen av socialtjänst ochhälso- och sjukvård i en och samma organisation. Utskottet kan konstatera att omfattandeomorganisation av har avslutats. Redan av dennaanledning ter det sig olämpligt att nu innan man fått tillräckliga erfarenheterav den nya organisationen överväga en ändrad organisation. Härtill kommer atten offensiv hälsopolitik kräver att det utvecklas samverkan mellan hälso- ochsjukvård, socialtjänst och hälsoskydd. Inriktningen av hälso- och sjukvårdenmot förebyggande arbete och helhetssynen inom såväl socialtjänst som hälso-ochsjukvård talar starkt för en integrering på det centrala myndighetsplanet avdessa frågor. Någon åtgärd med anledning av motion 1984/85:3143 (m) är därför inte påkallad. 1 motion 1984/85:1291 av Wivi-AnneRadesjö (s) och /xsson (s) begärs en översyn av ambulanssjukvården.Motionärerna påpekar att oklarheter i det medicinska ledningsansvaret hämmarambulanssjukvården. En särskild utredningsman har i betänkandet (Ds S 1984:12)Vissa ansvarsfrågor i hälso- och sjukvård analyserat innebörden av bestämmelsernai hälso- och sjukvårdslagen om det medicinska ledningsansvaret och föreslagitvissa författningsändringar. 1 betänkandet har också redovisatsansvarsfördelningen mellan skilda yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården,däribland ambulanspersonal (s. 165-168). SoU1984/85:28 34 Betänkandet har remissbehandlats. Ipropositionen framhålls att det av remissutfallet framgår att det finns starkaönskemål bl. a. från vissa huvudmän och personalorganisationer att analyserna ibetänkandet läggs till grund för ytterligare överväganden om hur ansvarsfrågornabör vara reglerade inom hälso- och sjukvården. Enligt propositionen avserföredragande statsrådet att i annat sammanhang återkomma angåendeformerna för de fortsatta övervägandena beträffande ansvarsfrågor. Med hänsyn härtill bör enligt utskottets mening motion1984/85:1291 (s) inte föranleda någon åtgärd. Den avstyrks således. I motion 1984/85:2450 av LarsErnestam (fp) begärs att försöksverksamheten med förtroendenämnder skallpermanentas. inleddes er femårig försöksverksamhet medförtroendenämnder inom hälso- och sjukvården. En utvärdering av verksamheten har genomförts av enarbetsgrupp inom . Den har redovisats i en rapport (Ds S1984:16) om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården. I propositionen sägs att socialberedningen i betänkandet(SOU 1984:64) Psykiatrin, rättssäkerheten och tvånget har föreslagit särskildainsynsnämnder för den psykiatriska tvångsvården. Enligt föredragandestatsrådet bör frågan om förtroendenämnder beredas i ett sammanhang med fråganom insynsnämnder. beredningen pågår bör försöksverksamhetenfortsätta. 1 propositionen läggs därför fram förslag om fortsatt giltighet avlagen (1980:12) om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården till utgångenav . Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottetförslaget i propositionen och avstyrker motion 1984/85:2450 (fp). 1. beträffande/ragö« omavslag på förslaget om utvecklingsli/xjer för hälso- och sjukvården och begäran om nytt förslag attriksdagen avslår motion 1984/85:3141 och motion 1984/85:3152 yrkande 2, 2. beträffandeetableringsrätt för läkare attriksdagen avslår motion 1984/85:3151 i motsvarande del, 3. beträffande samverkan m. m. inomhälso- och sjukvården att avslår motion 1984/85:3149, 4. beträffande husläkare m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:3151 i den mån den inte behandlats under mom.2, SoU 1984/85:28 35 5. beträffande mål för hälsoarbetetfram att avslår motion 1984/85:3146 yrkande 1, 6. beträffande fortsattutvecklingsarbete attriksdagen avslår motion 1984/85:860, 7. beträffandeändring i hälso- och sjukvårdslagen attriksdagen med anledning av regeringens förslag och motion 1984/85:3152 yrkande1 antar det i bilaga 2 upptagna och såsom Utskottets förslag betecknadeförslaget till lag om ändring i hälso-och sjukvårdslagen (1982:763), 8. beträffande huvudmannaskap förprimärvården att avslår motion 1984/85:1287, 9. beträffande specialister inomprimärvården attriksdagen avslår motion 1984/85:859 yrkande 1, motion 1984/ 85:1781 imotsvarande del och motion 1984/85:2456, 10. beträffandemödrahälsovårdens kvalitet m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:859 yrkande 2 och motion 1984/85:1781 imotsvarande del, 11. beträffandeinformationsinsats mot tobaksbruket attriksdagen avslår motion 1984/85:3148 yrkande 1, 12. beträffandeen hälsovårdsavgift för tobak attriksdagen avslår motion 1984/85:3148 yrkande 2, attriksdagen avslår motion 1984/85:3148 yrkande 3, 14. beträffandeen officiell tobakspolitik attriksdagen avslår motion 1984/85:3147 yrkande 1, 15. beträffande ett sektorsprogram förminskat tobaksbruk att avslår motion 1984/85:3147 yrkande 2, 16. beträffande den psykiatriska vården attriksdagen avslår motion 1984/85:863, 17. beträffandesjukvård för invandrare attriksdagen avslår motion 1984/85:2306 yrkande 2, 18. beträffande kartläggningav rehabiliteringsbehovet för handikap pade attriksdagen avslår motion 1984/85:3146 yrkande 4, 19. beträffande läkarkontinuitet islutenvården att avslår motion 1984/85:2278, 20. beträffande långtidssjukvården attriksdagen avslår motion 1984/85:2191 yrkande 1, attriksdagen avslår motion 1984/85:3144, 22. beträffande anslag tillsamhällsmedicinsk forskning att avslår motion 1984/85:3146 yrkande 3, 23. beträffande kvinnoforskning m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:3150 yrkandena 1-3, SoU1984/85:28 36 24. beträffande teknikanvändning isamband med förlossning m. m. att avslår motion 1984/85:3150 yrkande4, 25. beträffande kostnadsfribröstrekonstruktion attriksdagen avslår motion 1984/85:3150 yrkande 5, attriksdagen avslår motion 1984/85:3146 yrkande 2, 27. beträffande kompletteringsutbildningför sjukvårdspersonal att avslår motion 1984/85:3153 yrkande 1, 28. beträffande prognoser onxpersonalbehov attriksdagen avslår motion 1984/85:3153 yrkande 2, attriksdagen avslår motion 1984/85:2452, attriksdagen avslår motion 1984/85:3142, 31. beträffande åtgärder mot sjukdomenAIDS att avslår motion 1984/85:3145, 32. beträffande återskapande av enmedicinalstyrelse att avslår motion 1984/85:3143, 33. beträffande ambulanssjukvården attriksdagen avslår motion 1984/85:1291, attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1984/85:2450 antar i propositionen framlagt förslag till lag om fortsattgiltighet av lagen (1980:12) om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården, 35. beträffanderiktlinjer för hälso- och sjukvårdspolitiken attriksdagen godkänner i propositionen (avsnitt 9) förordade riktlinjer för hälso-och sjukvårdspolitiken i den mån de inte behandlats under föregående moment, 36. att beslutaratt vad i övrigt anförts i propositionen angående det förebyggande arbetet, vårdens inriktning, struktur och planering samt personalutbildning, forskning och statistik inte skall föranleda något uttalande. Närvarande: (), (),(), (), (). (),(), (), (), AnitaPersson (s), (vpk), (), (), ()och (). SoU1984/85:28 37 Frågan om avslag på propositionen i dess helhet ochbegäran om nya riktlinjer (mom. 1 i hemställan) 1. av , , (alla m) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 9 med "I propositionen" och slutar på s. 10med "yrkande 2." bort ha följande lydelse: Propositionen framhåller betydelsen av en förändring avvårdstrukturen så, att den öppna vården ökar på bekostnad av den slutna. Dettagäller såväl somatisk som psykiatrisk vård. När det gäller den somatiska vårdenföreslås "kraftfulla resurstillskott" till utbyggnad av primärvården.Detta, i kombination med satsningar på sjukhemsvård och hemsjukvård, skullemöjliggöra en minskning av länssjukvården. Denna förutsätts ske främst vid demindre sjukhusen. Utskottet ställer sig tveksamt till denna utveckling avsåväl sjukvårdsmäs-siga som ekonomiska skäl. Primärvården kan knappast ersättamer än en del av den sjukvård som sker vid läns- och länsdelssjukhusen.En utbyggd primärvård i form av offentligt drivna vårdcentraler är dessutomkostsam för landstingen och en utbyggnad tar . Mot denna bakgrund är det olyckligt att möjligheterna mer patientanpassad och billigare utbyggnad av närsjukvården inte allsbelysts. En sådan öppen vård såsom komplement till den offentligt drivnaprimärvården kan t. ex. nås genom avtal med privatpraktiserande läkare ochsannolikt bekostas genom smärre besparingar inom den slutna vården. För utbyggdprimärvård bör, enligt utskottets mening, i första hand enskilda vårdgivareanlitas. Utbyggnaden av hemsjukvård har stor betydelse förmöjligheterna att genomföra strukturförändringar inom sjukvården.Gränsdragningen mellan landstingens och primårkommunernas insatser för vård ochomvårdnad i hemmet kan skapa stora problem. Ett intimt samarbete medprimärkommunerna är nödvändigt. Satsningen på traditionell långtidsvård har visat sig varasvårförenlig med såväl humanitära som ekonomiska målsättningar. Framtidens vårdav äldre skall i väsentligt större utsträckning ske i deras egna hem eller påservicehus med helinackordering och utbyggda sjukvårdsresurser. Även om utskottet starkt tillskyndar den pågåendeutvecklingen mot hemsjukvård, lokal sjukhemsvård, dagvård och hälsovård föräldre får man emellertid inte dra slutsatsen att länslångvården nästintill kanavskaffas helt. I propositionen uttalas att länssjukvårdens vårdplatsandelkan förväntas minskas i takt med att primärvårdens utvecklas.