bet · G801SoU4 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:4 I betänkandet behandlas under trehuvudavsnitt motioner, väckta under den allmänna motionstiden , som rörfosterdiagnostik, definition av det mänskliga livets början, rättsskydd förfoster samt tillsättandet av en utredning rörande etiska frågor i den pågåendemedicinska utvecklingen. I syfte att få de i motionerna väckta frågornasärskilt belysta har utskottet anordnat en hearing med bl. a. företrädare förforskningen på området. , gen-etikkommittén,inseminationsutredningen, . , desjukvårdsanställdas fackliga organisationer och . Vidare medverkade etikern . Ett referat avhearingen bifogas som bilaga till betänkandet. Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck ien motion (s) att det föreligger ett behov av riktlinjer på fosterdiagnostikensområde och att det bör ankomma på att ta ställning till de allmännaprinciperna för verksamheten. Utskottet avstyrker dock motionen med hänvisningtill att det f. n. pågår arbete i både gen-etikkommittén ochinseminationsutredningen som berör fosterdiagnostik. Utskottet utgår från attnär de nämnda utredningarnas förslag avlämnats och beretts i vederbörligordning inom de kommer att underställas prövning. Ett annat motionsyrkande (s) om regler för informationtill föräldrarna om resultatet av en fosterdiagnostik och om samhälletsstödåtgärder för handikappade barn avstyrks med hänvisning till att det iavvaktan på utarbetande av allmänna riktlinjer för den fosterdiagnostiskaverksamheten bör ankomma på att överväga hur informationen ochstödet till föräldrarna kan förbättras. Utskottet förutsätter attstyrelsen skyndsamt tar upp frågan. Utskottet avstyrker vidare ett motionsyrkande (m) omförslag till lagstiftning angående en för forskning och behandling användbardefinition av det mänskliga livels början med hänvisning till attgen-etikkommittén framlägger ett förslag i frågan. Utskottetutesluter dock inte att det kan finnas anledning att i ett vidare perspektivbelysa frågan om en legaldefinition av när mänskligt liv skall anses uppkomma.Detta får emellertid bedömas när resultatet av gen-etikkommitténs arbeteföreligger. Ett annat motionsyrkande (m) om utredning av ett starkarerättsskydd för mänskliga avstyrks med hänvisning till attinseminationsutredningen genom tilläggsdirektiv fått överta de frågorom skydd för ofödda som 1 1984/85.12 saml. SoU1984/85:4 2 tidigare åvilade utredningen om barnens rätt. Frågan omytterligare utredningsuppdrag får enligt utskottet bedömas sedaninseminationsutredningens uppdrag slutförts, vilket väntas ske jämförelsevissnabbt. Utskottet ser positivt på att de nya direktiven gerinseminationsutredningen möjlighet att mera allmänt belysa vissa etiska ochprincipiella frågor. Med anledning av en motion (s) om en utredning som samlatskall se över grundläggande existentiella frågor i den pågående medicinskautvecklingen föreslår utskottet slutligen att skall tillkännage attregeringen skyndsamt bör överväga lämplig form för ett kontinuerligtinformations- och åsiktsutbyte i fråga om sådan medicinsk forskning ochbehandling som kan anses känslig för den mänskliga integriteten eller påverkarespekten för människovärdet. Enligt utskottet behövs ett permanentmedicinsk-etiskt organ, gärna med tvärvetenskaplig inriktning, där bl. a. parlamentariker,sjukvårdsansvariga, forskare och teologer kan samråda i medicinsk-etiska frågoroch där grundläggande gemensamma värderingar kan formuleras. I motion 1983/84:400 av GunnarBiörck i (m) hemställs att hos regeringen begär utredning avfrågan om mänskliga kan tillförsäkras ett i jämförelse uied nulägetstarkare rättsskydd och, i så fall, under vilka former detta kan ske. I motion 1983/84:786 av MargaretaWinberg m. fl. (s) föreslås att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som ovan anförts beträffande utformningen avriktlinjer för fosterdiagnostiken . I motion 1983/84:1210 av AnitaBråkenhielm (m) hemställs att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning angående en för forskning och behandling användbar definition avdet mänskliga livets början. I motion 1983/84:1222 av BörjeNilsson (s) och () hemställs att hos regeringenanhåller att regler utformas för information till föräldrar om resultatet av enfosterdiagnostik, samt samhällets stödåtgärder för att underlätta förföräldrarna att ta hand om ett barn med handikapp. I motion 1983/84:1626 av BengtLindqvist (s) och () hemställs att hos regeringenanhåller om en utredning som samlat skall se över grundläggande existentiellafrågor i den pågående medicinska utvecklingen, såsom människosyn, allas likavärde och andra etiska, därmed förknippade frågeställningar. SoU1984/85:4 3 I motion 1983/84:786 av MargaretaWinberg m.fl. (s) hänvisas till en faktarapport om fosterdiagnostik som hösten1982 utarbetades av en expertgrupp inom (PM 27/82, varom meranedan s. 8). En övergripande fråga i den nämnda rapporten är om och i så fallhur samhället skall påverka utvecklingen av den fosterdiagnostiskaverksamheten. har, konstateras det i rapporten, forskningenslandvinningar format verksamheten. Forskningen är dock inte uteslutandeinriktad på den yttersta nyttan för samhället utan fastmer på vad som ärbiologiskt, medicinskt och tekniskt möjligt. Motionärerna konstaterar attforskningen alltså kan skapa möjligheter som av resursmässiga, etiska,psykologiska eller sociala skäl inte är tillrådliga att genomföra. Enligtmotionärernas mening måste samhället styra denna fråga som de anser vara mycketkänslig och för framtiden viktig. Det måste därvid ankomma på att taställning till beslut om riktlinjer för den framtida fosterdiagnostiken.Motionärerna ställer följande frågor som de anser att bör taställning till. - Vilkeninformationsskyldighet har läkaren gentemot modern vid en konstateradfosterskada? - Skall allmänscreening/uppsökande undersökningar tillåtas? - Hur skallinformationen om eventuell möjlighet till fosterdiagnos ges till den blivandemodern? - Hur påverkasrätten till fri abort när möjligheten att upptäcka fosterskador kan ske iåttonde graviditetsveckan? - Skallkönsdiagnos tillåtas? - Vilkenroll skall fosterterapin spela i sammanhanget? Motionärerna föreslår att riksdagenger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utformningen avriktlinjer för den framtida fosterdiagnostiken. I motion 1983/84:1222 av () och IngvarBjörk (s) hemställs att hos regeringen anhåller att regler utformasför information till föräldrar om resultatet av en fosterdiagnostik samt omsamhällets stödåtgärder för att underlätta för föräldrarna att ta hand om ettbarn med handikapp. Enligt motionärerna gör den information som går ut tillföräldrarna om allt mindre avvikelser om fostrets utveckhng att beslutet om enabort blir mycket svårare att fatta. En undersökning som visar på handikapp hosfostret leder ofta till en psykisk kris hos kvinnan. Motionärerna ställerfrågan om någon i ett sådant tillstånd har ett fritt val att besluta om aborteller ej. Sjukvårdspersonalen bör enligt mofionärerna på olika sättkonstruktivt hjälpa föräldrarna ur denna kris och denna rädsla, vare sig denbygger på föreställningen om eller ett kliniskt konstaterande av en skada hosfostret. regler bör utformas för hur resultatet av en fosterdiagnostiklämnas till föräldrarna. SoU1984/85:4 4 Informationen bör visa på vägar att underlätta förföräldrarna att ta hand om ett barn med handikapp. Det får inte hända attkvinnor genomgår en abort på grund av okunskap om vad funktionshinder innebäroch om att handikapp i stor utsträckning kan elimineras genom tekniskahjälpmedel, boendeservice, handikappanpassning m. m. anför motionärernaavslutningsvis. Även i motion 1983184:1626 av () ochMargareta () berörs frågor som rör fosterdiagnostik. I motionen anförsbl. a. att den nya tekniken på områden som genteknik, fosterdiagnostik ochinsemination måste ställas i livets tjänst utan utsortering av dugliga och ickedugliga. Motionärerna pekar på faran av att denna nya teknik blir ett verktyg ihänderna på politiska rörelser som vill söka lösa dagens ekonomiska kris genomatt uppspåra och undanröja kostnadskrävande och därför inte önskvärda individeroch egenskaper hos det kommande släktet. I debatten om fosterdiagnostik haruttalanden förekommit om handikapp som något "oskäligt betungande förföräldrarna" och förorsakande av "livslångt lidande" för denhandikappade själv. Motionärerna frågar: Vad är livslångt lidande? Vad är ettliv som inte är meningsfullt? Vem kan avgöra dessa frågor åt andra? Samma motionärer kommenterar också en sammanställning isocialstyrelsens PM över antalet sena legalaborter vid befarad fosterskada (senedan s. 8) och konstaterar att flera av aborterna har beviljats därför att denaborterade individen kunnat bli steril eller riskerat att få lägre intelligensnivåän som räknas som normalt. Motionärerna anser att om detta är att beteckna somsynnerliga skäl finns det anledning att frukta om fosterdiagnostiken byggs ut iframtiden. Mot bakgrund av vad som anförts i motionen hemställermotionärerna att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att samlat seöver grundläggande existentiella frågor i den pågående medicinskautvecklingen, såsom människosyn, allas lika värde och andra etiska, därmedförknippade frågeställningar. Motionsyrkandet behandlas nedan under avsnittetEtiska frågor m. m. (s. 17). All/nän bakgrund Svåra medfödda sjukdomar,missbildningar och utvecklingsrubbningar förekommer hos av alla nyföddabarn. Skadeorsaken kan vara genetisk, antingen ensam eller i kombination medogynnsam yttre påverkan, eller orsakad enbart av ett ogynnsamt yttreinflytande. Frånsett tobak, alkohol, vissa infektioner och några få läkemedelär föga känt om potentiella fosterskadande ämnen (, 1981nr 37 s. 3123). Fosterdiagnostik är ett begrepp som i vid bemärkelseomfattar alla slags undersökningar som kan göras antingen på den gravidakvinnan eller direkt på fostret för att bedöma fostrets hälsa. användsbegreppet i en trängre bemärkelse. Det avser då metoder med vilka man kanupptäcka missbild- SoU1984/85:4 5 ningar hos fostret inne i livmodern samt avslöja hud- ochblodsjukdomar, hjärtfel och vissa former av metaboliska sjukdomar(ämnesomsättningsrubbningar), t. ex. enzymbrist. Huvudsyftet med fosterdiagnostiken är att abort av friskafoster skall förhindras, att metoder för behandling av skall kunnautarbetas samt att underlag skall skapas för avbrytande av graviditeten i defall där fostret visar sig vara skadat. Möjlighet till behandling av ilivmodern, fosterterapi, föreligger f. n. endast vid några få sjukdomstillståndoch rubbningar som kan drabba fostret. Fosterdiagnostik kan ske bl. a. genom avbildning elleriakttagelse av fostret i livmodern genom röntgen, amniografi,ultraljudsundersökning och fetoskopi. Vidare kan ämnen i fostervattnet geupplysningarom fostret. Den mest använda teknik som bygger på detta är den s.k. AFP-undersökningen. Fosterdiagnostik kan också ske genom provtagning frånfostret genom fostervattenprov, amniocentes, vilket är den åtgärd som oftastförknippas med den moderna fosterdiagnostiken. Med hjälp av hybrid-DNA-teknikeller genteknik kan man utföra s. k. genetisk fosterdiagnostik (se vidare nedans. Röntgenundersökningar utförs - på grund avstrålningsrisken - i allmänhet endast i det fall familjehistorien eller någonannan undersökningsmetod väckt misstanke om att det kan föreligga en allvarligskada hos fostret. Ultraljud används i stor och ökande omfattning somdiagnostiskt hjälpmedel under graviditeten. Det primära syftet är att exaktkunna bestämma graviditetens längd, upptäcka flerbörder och bestämmamoderkakans läge. Med hjälp av ultraljud kan också missbildningar upptäckas.Man kan påvisa t. ex. ryggradsdefekter och grövre missbildningar i njurar ochurinvägar. Vidare kan man upptäcka bukväggsbråck samt exempelvis förstorade(cystiska) njurar och förstoring av hålrummen i hjärnan (vattenskalle). Det gårdessutom att registrera hjärtaktiviteten, studera fostrets förmåga attproducera urin etc. Med hjälp av en tändstickssmal kikare, fetoskop, kan manmed ögat inspektera fostret i livmodern. Med hjälp av fetoskopi kan manexempelvis ta blodprov direkt på fostret för att efter analys konstatera ombarnet kommer att födas med blödarsjuka eller inte. Medfödda allvarligahudsjukdomar kan ibland diagnostiseras från hudbitar tagna från fostret medhjälp av fetoskopi. Risken för missfall är betydligt högre med denna metod,, än vid fostervattenprov (varom mera nedan). Vid vissa defekter i fosterkroppen, t. ex. ryggmärgsbråck,avsaknad av storhjärna (anencefali) eller bukbråck läcker alfafetoprotein, AFP,från fostrets blod ut i fostervattnet och därifrån också ut i moderns blod.Detta har utnyttjats för s. k. AFP-screening, då gravida kvinnor undersöks medbestämning av AFP-halten i blodet. De kvinnor som har förhöjda värden kallastill förnyad blodanalys .samt undersöks med kompletterande metoder. TillAFP-metodens nackdelar hör att höga värden av AFP i blodet kan SoU1984/85:4 | 6 förekomma av andra skäl än missbildning, t. ex. flerbörd.Det har således hänt att utan påvisbarEi avvikelser aborterats. Bestämning av cellyteantigen inom HLA-systemet har ännuinte kommit till praktisk användning inom fosterdiagnostiken men kan iframtiden användas för att avgöra vilken av flera tänkbara män som är far tillett barn. Med metoden kan också spåras ärftliga sjukdomar, genom att en individmed ett visst cellyteantigen också har en ökad risk för anlag för en visssjukdom, t. ex. tidigt debuterande sockersjuka, psoriasis, multipelskleros ochvissa bindvävssjukdomar. Vid fostervattenprov sticks en kanyl genom bukväggen in ikvinnans livmoder och fostervätska sugs ut. har fostrets ochmoderkakans läge lokaliserats med hjälp av ultraljud. Genom fostervattenproveterhålls fostervattenceller som härstammar från fostret. Genom att odla cellernai cellkulturer kan man få tillräckligt mycket material för en analys av t. ex.kromosomuppsättningen och olika enzymers aktivitet. Kromosomavvikelser ocholika genetiskt betingade ämnesomsättningsrubbningar har på detta sätt kunnatdiagnostiseras. Vidare kan konstateras om fostret är en flicka eller pojke.Detta kan ha betydelse när det gäller vissa ärftliga sjukdomar som ärkönsbundna, t. ex. blödarsjuka. Vid fostervattenprovet görs också en analys avAFP-halten i fostervätskan med tanke på ryggmärgsbråck och andramissbildningar (se ovan). Ett av de vanligaste fallen av kromosomavvikelse är morbusDown, mongolism. Det föds ca 120-150 mongoloida barn i . Andraexempel på kromosomavvikelser är Pataus syndrom eller trisomi 13, som är mycketallvarligt och i de flesta fall orsakar döden ,och syndrom eller trisomi 18, som ger grava inre och yttremissbildningar. Som regel dör också de barnen . Andra vanliga avvikelser som upptäcks vid analys avkromosomuppsätt-ningen innebär ett felaktigt anl al öwskromosomer. Klinefelterssyndrom (47 kromosomer med XXY) hos pojkar innebär att de blir sterila ochlöper en ökad risk för att bli efterblivna. Flertalet utvecklas dock mentaltnormalt. föds i ca 75 pojkar med detta syndrom. Ungefär likamånga flickor föds med 47 kromosomer och med XXX (triplo-X). Också för dessa gäller att avvikelsernafrån det normala är relativt små men att en ökad risk för efterblivenhetföreligger liksom minskade möjligheter att få barn. Vidare föds 10-15 flickormed syndrom (45 kromosomer och endast en X-kromosom), som innebär attde saknar äggstockar och därför inte genomgår pubertet. InteUigensutvecklingenär däremot normal. Pojkar som föds med 47 kromosomer och två Y-kromosomer (47,XYY) utvecklas i stort sett normalt men har en ökad risk förinfertilitetsproblem, något ökad risk för efterblivenhet och möjligen för ettaggressivt beteende. De flesta XYY-män är dock helt normala. Genom fostervattenprov diagnostiseras som nämnts ocksåämnesomsättningsrubbningar. Ett stort antal medfödda ämnesomsättningssjukdomarär SoU1984/85:4 7 kända, men flertalet är mycket ovanliga. Endast ett 50-talkan påvisas genom fosterdiagnostik. Det väsentUgaste symtomet är efterblivenhetmen andra utvecklingsrubbningar förekommer inte sällan. Vid många tillstånd dörbarnen . Det finns bara anledning att försöka diagnostisera någon avdessa sjukdomar när ett skadat barn redan fötts i familjen. För att enundersökning skall kunna genomföras krävs nämligen att man vet exakt vilkensjukdom som misstänks föreligga. Den helt dominerande indikationen vid fostervattenprovutgörs av moderns ålder eftersom stigande ålder medför ökande risk för vissatyper av kromosomavvikelser. har sannolikt avalla barnaföderskor genomgått fostervattenprov under graviditeten.Variationerna i undersökningsfrekvens är emellertid stora inom landet. Riskenför missfall som direkt följd av undersökningen har beräknats till ca 0,6%.Operatörens personliga erfarenhet av undersökningsmetoden är dock av storbetydelse. Av tekniska skäl utförs ett fostervattenprov först igraviditetsvecka 15-17. Cellodlingstiden därefter brukar uppgå till 2-3 veckor.Detta innebär att en eventuell abort oftast måste utföras efter 18:egraviditetsveckans utgång. Det sena fostervattenprovet kan emellertid snart iflertalet fall komma att ersättas av s. k. transcervikal aspiration avkorionvilli eller korionbiopsi (från moderkakan) i åttonde till tionde graviditetsveckan.Resultatet av en sådan undersökning kan erhållas inom loppet av några dagar.Ett eventuellt avbrytande av graviditeten kan göras före 12:egraviditetsveckans utgång. Metoden är ännu på försöksstadiet och används baravid ett par sjukhus i landet. Den genetiska fosterdiagnostiken innebär att de prov somtas från fostervattnet och från vävnaden hos fostret och moderkakan analyserasmed avseende på förekomsten av sjukdomsframkallande gener. Det som utmärkerdenna diagnostik är alltså att sjukdomen i fråga kan påvisas innan den harbrutit ut. Utvecklingen går mot att allt fler genetiska sjukdomar- f. n. endastett mindre antal - kommer att kunna identifieras på fosterstadiet och attdiagnoserna kommer att kunna ställas på allt yngre . Genetiskfosterdiagnostik kommer att kunna användas vid genetiska massundersökningar,s. k. genetisk screening, då man vill undersöka vissa anlag hos storabefolkningsgrupper. Enligt abortlagen (1974:595) får abort efter 18:ehavandeskapsveckan utföras endast om lämnar kvinnan tillstånddärtill. Tillstånd får lämnas endast om synnerliga skäl föreUgger. Abort fårinte företas om det finns anledning anta att fostret är livsdugligt utom i defall havandeskapet medför allvarlig fara för moderns liv eller hälsa. Genom attbesluten om abort på grund av diagnostiserad fosterskada således oftast liggerhos (dess socialpsykiatriska nämnd) kan man överblicka på vilkafosterskadeindikationer som sena aborter utförs och också beräkna antaletsådana aborter. SoU1984/85:4 8 har 179 senalegalaborter utförts på grund av konstaterad eller starkt misstänktfosterskada, vilket motsvarar av alla aborter som utförts efter 18:eveckan. Följande tabell visar antalettillstånd till aborter efter 18:e graviditetsveckan beviljade avsocialstyrelsen på grund av konstaterad fosterskada. Därav pågrund av konstaterad fosterskada Gjordafynd som motiverat abort: XXY(Klinefelter) XXX(Triplo-X-syndrom) högtAFP-värde, ej spec. missbildning Diverse missbildningar vattenskalle urinvägsmissbildningövrigt 55 8 4 2 9 2 8 1 2 Utredningsarbete m. m. Inom har som ovannämnts, s. 3, en särskilt tillsatt expertgrupp arbetat med en utredning rörandefosterdiagnostiken. Expertgruppen har avgivit rapporten ,rapport från en av tillsatt expertgrupp (PM 27/82). Rapporteninnehåller medicinsktekniska, psykologiska, etiska och juridiska aspekter påfosterdiagnostiken. Syftet med expertgruppens arbete har varit att åstadkommaen probleminventering och en kunskapsöversikt beträffande tillgängliga metodersamt beskrivning av nuvarande fosterdiagnostiska verksamheter i . Rapporteninnehåller däremot inga konkreta förslag om framtida inriktning ochorganisation. En remissbehandling av rapporten har skett och ett urval av SoU1984/85:4 9 remissvaren har redovisats i Socialnytt nr 4 1983. Tankenär att rapporten skall revideras på basis av remissförfarandet. Arbetet syftartill att ge ut en faktabeskrivning i serien Socialstyrelsenredovisar. Arbetsgruppen planerar att senare arbeta vidare med förslag tillriktlinjer för innehållet i den fosterdiagnostiska verksamheten och ge ut dessai serien Allmänna råd från . I expertrapporten diskuteras även relationen tillabortlagstiftningen. Enligt expertgruppen kommer den tekniska utvecklingen påfosterdiagnostikens område sannolikt att innebära ökade diagnostiskamöjligheter. Troligen kommer allt fler och allt lindrigare fall av fosterskadaatt diagnostiseras före den 18:e havandeskapsveckan. Med oförändradlagstiftning innebär detta att kvinnan i sådana fall utan att ange skäl kommeratt ha möjlighet att anhålla om abort. Därmed kommer möjligheterna att överblickaoch påverka utvecklingen att förloras om inte särskilda åtgärder vidtas, anserexpertgruppen. Gruppen ifrågasätter därför om inte gränsen för helt fri abortborde sänkas från 18:e till förslagsvis , så att kvinnan fr. o. m.14:e veckan måste redovisa sina motiv för aborten och läkaren åläggas lämnarapport enligt givna anvisningar. På så sätt skulle man, menar gruppen,åtminstone t. v. fånga in det stora flertalet aborter som företas på andra änsociala indikationer och få en överblick över de aktuella fosterskador somlegat till grund för abort. Med ledning av en sådan information skulle man, omså skulle krävas, framgent kunna vidta reglerande åtgärder. Mot detta resonemang i expertrapporten har fleraremissinstanser haft kritiska synpunkter och avvisat tanken på en begränsningeller skärpning av abortlagstiftningen. (S 1981:03) skall enligt sina direktiv(Dir 1981:3) utreda etiska, humanitära och sociala frågor kringhybrid-DNA-tekniken samt överväga behovet av en etisk och social lagstiftning isyfte att sätta gränser för hur långt försök med att på konstlad väg förändraanlag hos levande organismer skall tillåtas. I direktiven erinras om atthybrid-DNA-teknik kan användas t. ex. för att diagnostisera och behandlagenetiska sjukdomar. Tyngdpunkten i utredningen anges böra ligga vid de etiskafrågeställningar som uppkommer till följd av sådan användning av tekniken sominnebär direkta ingrepp i den mänskliga organismen. Åtskilliga av de etiska frågeställningar som gör siggällande i samband med fosterdiagnostik faller inom området förgen-etikkommitténs utredning. Kommittén skall sålunda göra en allsidigutredning och bedömning av genetisk screening, och fosterdiagnostik kan, somovan nämnts, s. 7, anta karaktären av sådan screening. Kommittén kommer ocksåatt göra en allsidig bedömning av genterapi på fosterstadiet eller efterfödelsen. anförde i sitt remissyttrande översocialstyrelsens ovan nämnda rapport att fosterdiagnostik inte borde fåanvändas för SoU1984/85:4 10 diagnostisering av vilka skador och sjukdornar som helst. Kommittén anförde vidare. Fosterdiagnostik är en så avanceradform av diagnostik och utsätter kvinnan för så stora påfrestningar att storrestriktivitet är påkallad vid användningen. Härtill kommer att det är enmycket dyrbar form av diagnostik och att den också av detta skäl bör tillämpasmed återhållsamhet. Det avgörande skälet för restriktivitet är emellertid förkommittén de risker som ligger i förlängningen av denna diagnosform. Kommitténsyftar då på riskerna för en urartning till ett urvalsinstrument med hjälp avvilket samhälle och myndigheter styr barnafödandet så att endast fullt friskaoch välskapta barn tillåts födas. Giirantier behövs mot en sådan utveckling. Ensådan garanti ligger i att fosterdiagnostiken inskränks till att användasendast i syfte att utröna om fostret är allvarligt skadat eller sjukt. Kommittén ställde sig dock tveksamtill tanken att upprätta en förteckning över vilka allvarliga sjukdomar somskulle få påvisas med hjälp av fosterdiagnostik, eftersom eftersläpningarskulle uppkomma. Hellre borde de etiska kommittéerna sätta gränserna.