bet · G801TU3 · 1984-12-31 00:00:00 — Vidare bör enligt motionären den lagstiftning som reglerar skyltningvid väg förenklas, och TSV och statens planverk bör få i uppdrag att utfärdagemensamma anvisningar för kommunernas handläggning. Endastöverklagningsärenden bör, påpekas del, handläggas av länsstyrelserna.Motionären begär förslag om att den lagstiftning som reglerar vägskyltningförenklas i enlighet med motionens syfte. har i en framställning tillkommunikationsdepartementet föreslagit ändringar i väglagstiftningen somsyftar till att ge de statliga och kommunala väghållningsmyndigheterna ett ökatansvar för den totala väghållningen. a. har föreslagit altväghållningsmyndigheten i stället för skall varatillståndsmyndighel enligt 46 § väglagen, dvs. då staten är väghållarevägförvaltningen och då kommun är väghållare vederbörande kommunala nämnd.Vägverkets framställning är TU1984/85:3 29 föremål för beredning inom . Med hänsyntill del initiativ som sålunda tagits i frågan om tillståndsgivningenbeträffande skyltning vid väg torde motion 1983/84:1273 (m) inte böra föranledanägon åtgärd av . 6.3 Samlade uppgifter om trafiksäkerhetsforskningen I motion 1983/84:2522 (fp) påpekasbl. a. att det inte finns några samlade uppgifter om dentrafiksäkerhetsforskning som pågår på olika håll. Om man vill gå till källornafår man enligt motionärerna gå till en rad olika institutioner. Någon form avsamordning av uppgifterna om forskningen borde enligt motionärerna vara möjlig,och det vore angeläget med ett samarbete de nordiska länderna emellan.Motionärerna begär i här aktuell del av motionen (yrkande 3) att somsin mening skall ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om samladeuppgifter om trafiksäkerhetsforskningen. inrättades transportforskningsberedningen(prop. 1983/ 84:107 bilaga 4, /84:30, rskr 1983/84:386). Enligt den förtransportforskningsberedningen utfärdade instruktionen (SFS 1984:483) harberedningen hand om uppgifter som avser initiativ, planering, samordning ochstöd i fråga om forskning, utveckling och demonstrationsprojekt som rör bl.a.trafiksäkerhet, i den mån sådana uppgifter inte ankommer på annan myndighet. Ifråga om trafiksäkerhet m. m. åligger det beredningen särskilt att bl. a.sammanställa och sprida forskningsresultat, utvärdera forskningens kvalitetsamt samordna dokumentationsverksamheten. för trafiksäkerhetsforskning (NKT) - somär ett samarbetsorgan för irafiksäkerhetsforskningen i under - lämnar i publikationsserien NKT-NYTT information omprojekt och publikationer inom trafiksäkerhetsomrädet i samt publicerari en rapportserie bibliografier rörande trafiksäkerhetsforskningen i . De redovisade arbetsuppgifterna föriransportforskningsberedningen och NKT:s nämnda'informationsverksamhet tordeenUgt utskottets mening tillgodose önskemålen i motion 1983/84:2522 (fp) i häraktuell del (yrkande 3). Utskottet avstyrker motionen i nämnda del. 6.4 Information om utbildning om första hjälpen vidtrafikolyckor I motion 1983/84:2522 (fp) begärs ihär aktuell del (yrkande 4) att NTF och andra frivilligorganisationer skall fäi uppdrag att närmare informera allmänheten om de möjligheter till utbildningom första hjälpen vid trafikolyckor som tillhandahålls av olika organisationer,bl. Röda korset och Gröna korset. TU1984/85:3 30 I överensstämmelse med vadutskottet gjorde vid behandlingen i betänkande /84:1 av ett likartatmotionsförslag hänvisar utskottet till att allmänheten informeras om - ochinbjuds till - Röda korsets kurser om första. hjälpen samt att information omsådana kurser lämnas vid körkortsutbildningen. Motionen bör därför i häraktuell del inte föranleda någon åtgärd av . 1. beträffandeförbudet att gå mot rött ljus attriksdagen lämnar motion 1983/84:821 (m) utan åtgärd, 2. beträffande rekommenderadehastighetsgränser att avslår motion 1983/84:1813 (m), 3. beträffande användning av bilbältei baksätet attriksdagen lämnar motionerna 1983/84:1285 (s) yrkande 2 och 1983/84:1784 (s)utan åtgärd, 4. beträffandereflexer för gående attriksdagen avslår motion 1983/iS4:664 (s), 5. beträffandeklassificering av mobilkranar attriksdagen lämnar motion 1983/84:1796 (s) utan åtgärd, 6. beträffande beslutanderätt omväjningsplikt och stopplikt att lämnar motion 1983/84:297 (s) utanåtgärd, 7. beträffande samordning av lokalatrafikföreskrifter m. m. att avslår motion 1983/84:1814 (m), 8. beträffande stannande och parkeringför sjuka och rörelsehindrade att lämnar motion 1983/84:1280 (s) utanåtgärd. 9. beträffandegrundutbildningen för mc-förare m. m. attriksdagen lämnar motionerna 1983/84:2503 (fp) och 1983/ 84:2522 (fp) yrkande 1i motsvarande del utan åtgärd, 10. beträffandebehörighet att föra tung mc att riksdagenlämnar motionerna 1983/84:414 (c) yrkande 7, 1983/ 84:1013 (m), 1983/84:2436(m) och 1983/84:2522 (fp) yrkande 1 i återstående del utan åtgärd, 11. beträffandehälsokontroller av vissa körkortshavare attriksdagen lämnar motion 1983/84:2430 (s) utan åtgärd, 12. beträffandespärrtidens början attriksdagen avslår motion 1983/84:1269 (m), 13. beträffande godkännandeav läromedel för förarutbildningen att avslår motion 1983/84:1794 (m). TU1984/85:3 31 14. beträffandeenhetliga lås på bilbälten attriksdagen avslår motion 1983/84:1270 (c), 15. beträffandebilbälten i bussar attriksdagen avslår motionerna 1983/84:819 (m) och 1983/84:1266 (fp), 16. beträffandestänkskydd på personbilar att riksdagenavslår motion 1983/84:671 (s), 17. beträffandenödutgång i skolbuss attriksdagen avslår motion 1983/84:1274 (fp), 18. beträffandereflexanordningar på cykel attriksdagen avslår motion 1983/84:1285 (s) yrkande 1, 19. beträffandekontrollbesiktning av brandfordon att avslår motion 1983/84:1803 (s). 20. beträffande registrering av fordonpå minderåriga att avslår motion 1983/84:315 (s), 21. beträffande kontroll av åtkomstentill fordon att avslår motion 1983/84:1279 (c), 22. beträffande uppgifter om kreditköpi bilregistret att avslår motion 1983/84:2440 (m). Vägmärkesfrågor m. m. 23. beträffande kostnadsbesparingarinom vägulmärkningssystemet att avslår motion 1983/84:417 (m), 24. beträffande vissa förenklingar avvägulmärkningssystemet att avslår motion 1983/84:827 (m), 25. beträffande säkerhetsanordningar iplankorsningar m. m. att avslår motion 1983/84:825 (s). attriksdagen avslår motion 1983/84:1812 (m), 27. beträffandetillståndsgivningen till vägskyltning attriksdagen lämnar motion 1983/84:1273 (m) utan åtgärd, 28. beträffandeuppgifter om trafiksäkerhetsforskningen attriksdagen avslår motion 1983/84:2522 (fp) yrkande 3, 29. beträffandeutbildning om första hjälpen attriksdagen lämnar motion 1983/84:2522 (fp) yrkande 4 utan åtgärd. TU1984/85:3 32 Närvarande: (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (),(), Per Stenmarck (m), (), (), (), (vpk), (), () och (). Behörighet att föra tung mc (mom. 10) (), (), () och () anser dels alt det stycke i utskottetsyttrande pä s. 14 som börjar med "I avvaktan" och slutar med"åtgärd" bort ersättas med text av följande lydelse: De tunga motorcyklarna har fått alltstörre motoreffekter, ökad accelerationsförmåga och högre hastighetsprestanda.Denna utveckling ställer särskilda krav på kunskaper, färdigheter och omdöme imotorcy-kelkörning hos förare av tung mc. I överensstämmelse med vad somföresläs i motion 1983/84:414 (c) yrkande 7, motion 1983/84:1013 (m) och motion1983/84:2522 (fp) yrkande 1 i här aktuell del bör därför ett särskilt förarprovoch i överensstämmelse med vad som föresläs i motion 1983/84:2436 (m) ettsärskilt körkort införas för behörighet att föra tung mc. Någon anledning attavvakta förslag i frågan från ledningsgruppen för mc- och cykelfrågor finnsenligt utskottets mening inte. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avhär aktuella molionsförslag bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställanunder 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande behörighet att föra tung mc attriksdagen med anledning av motionerna 1983/84:414 (c) yrkande 7, 1983/84:1013(m), 1983/84:2436 (m) och 1983/84:2522 (fp) yrkande 1 i återstående del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Rekommenderadehastighetsgränser (mom. 2) , , Per Stenmarck ochGöran Riegnell (alla m) anför: av godkända betänkande /79:10 (rskr 1978/79:127)med anledning av proposition 1978/79:36 om allmän differentieradhastighetsbegränsning m.m. framgår att TSV har förordat att frägan omrekommenderade farter bör studeras vidare. Utskottet anslöt sig till dennauppfattning, som delades av föredraganden. Enligt vår mening bör TSV påminnasom beslut. Vibestrider inte att de hastighetsbegränsningar som gäller på våra vägar har haftbetydelse för att öka trafiksäkerheten. I mänga fall och vid de oftastförekommande trafikförhållandena framstår dock nuvarande hastighetsbegränsningarsom föga meningsfulla för det stora flertalet bilister. Nödutgångi skolbuss (mom. 17) OlleGrahn (fp) anför; Angelägenhetenav minst två dörrar i en buss har uppmärksammats på det internationella planet.På förslag av en arbetsgrupp för säkerhetsfrågor beträffande bussar har sålundaFörenta Nationernas Ekonomiska Kommission för (ECE) i reglementena nr36 och nr 52 fastställt krav på att det skall finnas minst tvä dörrar i storabussar resp. i minibussar. Det bör inte dröja alltför länge innan detta kravinförs i vårt land. Promemoria av SJ angående personskador ianslutning till järnvägstrafik Vid en analys av olyckor och skadori anslutning till järnvägstrafik är det nödvändigt att särskilja olyckor i renjärnvägstrafik och olyckor vid väg- och järnvägstrafik i kombination (plankorsningsolyckor). Aktuell statistik visar då följande: Järnvägstrafik (inkl. olyckor nied bl.a. arbetsfordon och brän der i tåg) 137 110 143 127 Därav sammanstöt ningar mellan tåg ochtågurspåringar 79 74 86 64 Väg- och järnvägs trafik (plankors ningar) 123 102 111 95 Antalomkomna/allvarligt skadade 1966-70 1971-75 1976-80 1981-83 1981 Väg- och järnvägs trafik (plankorsningar) Vägtrafikolyckor (enl. SCB årsbok 1984) 8,6/20,8 6,8/18,8 11,6/55,0 1,7/14,0 0/10 3/23 2/9 6,0/107,6 5,4/91,2 4,6/87,2 5,0/49,3 7/53 4/55 4/40 29,8/36,8 32,6/41,0 30,4/37,6 26,7/29 34/30 20/21 26/36 1191/6932 1001/6348 '771/5967 784/5984 758/5950 Huvuddelen av järnvägsolyckornautgörs av sädana med mycket begränsade skadeverkningar. Följderna av olyckorvarierar dock kraftigt mellan olika år. Plankorsningsolyckorna däremot är bådetill antal och följder relativt konstanta. Eftersom antalet bilar sedan mittenpå 60-talet ökat från omkring 2 till 3 miljoner har dock plankorsningsolyckornai förhållande till bilantalet minskat. SJ målsättning är att minska antalet olyckor och följdernadärav så mycket som möjligt - hög säkerhet är bl. a. en naturlig målsättningför järnvägarna. TU1984/85:3 35 Varje inträffad olycka eller olyckstillbud detaljundersöksdärför, för att finna anledningen till olyckan och till den följder samtåtgärder mot upprepande. Huvudinriktningen måste alltid vara att försöka förhindraatt en olycka över huvud taget sker. Genom spåret har man vid järnvägstrafik -till skillnad mot vid vägtrafik - mycket stora möjligheter att med tekniskahjälpmedel bistå människan i det komplicerade man-maskin-miljösystem som ettmodernt trafiksystem utgör. De flesta järnvägsföretag arbetar därför med attständigt förbättra säkerheten, vilket också gjort järnvägen till det kanskesäkraste transportmedlet. Vilka åtgärder som än vidtas kan givetvis inte olyckorhelt undvikas. Så långt möjligt utformas därför lok och vagnar så att följdernaav en eventuell olycka skall bli begränsade. SJ engagerade därför 1980 treforskare från för att tillsammans med representant förirafiksäkerhetsenheten vid SJ så långt möjligt klarlägga hur personskadorna vidjärnvägsolyckor uppstått och hur dessa skador kunde ha undvikits. En inteoväsentlig del av vad som framförts i motionen förefaller hämtat från dennautredning. Resultatet av utredningen används bl. a. i samband med utformningenav kravspecifikationen för snabbtåg. SJ har vidare till internationellajärnvägsunionen, Office de Recherches et d'Essais, (ORE) anmält att utredningengjorts samt föreslagit att man överväger en motsvarande internationellundersökning. Sedan "olycksåret" 1980 har, som framgår avöversikten, framför allt antalet allvarliga olyckor dvs. sammanstötningar ochtågurspåringar minskat kraftigt. Bidragande härtill har bl. a. varit förbättradteknisk standard, fortsatt utrustning med detektorer som varnar för hjulfelsaml utbyggnad av automatiskt tågkontrollsystem (ATC). Det sistnämnda innebäratt ett tåg bromsas automatiskt om föraren "missar" signaler ellerhastighetsnedsätl-ningar. Genom införande av ATC bör av dödsfallenoch av de allvarliga skadorna för resenärerna kunria undvikas. Förutom ATC, som förhindrar flertalet olyckor på grund avlokförarfel återstår ett angeläget behov att "eliminera"tågklarerarfel, dvs. fel av den typ som orsakade olyckan i Repbäcken 84-02-27.Även om dessa olyckor förekommer är konsekvenserna i allmänhetallvarliga. av dödsolyckorna och av de allvarligapersonskadorna kan hänföras till denna grupp olyckor. Denna typ olyckorförhindras ej av ATC. Tekniska lösningar s. k. linjeblockering finns och är ibruk på de starkaste trafikerade linjerna (av nätet av antalet tåg). Investeringskostnaderna för denna lösning är dock så högaatt utrustning av hela riksnätet inte är möjlig med de investeringsmedel somkan disponeras. En trafikteknisk kravspecifikation för ett förenklat system hardärför utarbetats och arbetet med att finna tekniska lösningar har påbörjats.Vi räknar med ett nordiskt samarbete i detta utvecklingsarbete. Som framgår av motionen och av den här redovisadestatistiken utgör olyckorna vid plankorsningar ett allvarligt trafiksäkerhetsproblem.Problemet är universellt och har föranlett stora forskningsinsatser både i USAoch hos europeiska järnvägar. I har bl. a.iransportforskningsdelegatio-nen (TFD) i samarbete med SJ stått för tvåomfattande undersökningar som gjorts av statistiker resp. beteendeforskare.Plankorsningsproblemen är därmed redan synnerligen väl utforskade. Det slårfullt klart att de åtgärder som ger bestående positiva effekter framför allt är - borttagande av så mångaplankorsningar som möjligt (den enda säkra korsningen är den planskilda!) TU1984/85:3 36 - effektiva skyddsanordningar -företrädesvis bommar - vid de plankorsningar som måste bibehållas tillsvidare. byggs 25-30 st planskildakorsningar. och kommunerna svarar för merparten av kostnaderna fördessa. Per år kan 300-400 obetydligt utnyttjade korsningar ofta efterlångvariga förhandlingar las bort eller sammanföras till gemensam korsning,oftast dä med förstärkt skydd. SJ anser att plankorsningsfrägorna borde vägatyngre än vad som synes vara fallet vid prioritering av sittsäkerhetsarbete. Möjligheterna att använda byggande av planskilda korsningartill sysselsättningsskapande ätgärder är intressant och sker i viss utsträckning.Den irafiksäkerhetsfrämjande effekten blir givetvis högst, om dessa byggen kanske där trafikflödet och därmed olycksriskerna är störst. En intensifiering avsamarbetet med har startats för att få till stånd att ytterligareplanskilda korsningar byggs. För att kunna bygga fler planskildheler påenskilda vägar och för att intensifiera slopningsarbelet har en utökning avanslaget D2 till nu begärts. SJ begärde för budgetåret men erhöll13,9. Avgörande för vilka säkerhetsförbättringar som kan genomföras är nästanundantagslöst de medel statsmakterna ställer till förfogande. SJ har, med stöd av bl. a. den svenska forskningen och deinternationella erfarenheterna, infört ändrad policyinnebärande alt flertalet ljus- och ljudsignalanläggningar skall kompletterasmed halvbommar (merkostnad per korsning , totalt 200-300Mkr). Det har nämligen visat sig att korsningar med enbart ljus- ochljudsignaler är markant överrepresenterade i olycksstatistiken. Enligt TFDstatistiska undersökning är olycksrisken ca tio gånger lägre för en korsningmed bommar. För lok och vagnar gäller att dessa skall vara utrustademed buffertar och draginrätlningar. Placeringarna av dessa regleras avinternationella normer för att den omfattande samtrafiken länderna emellanskall kunna fungera. För specialfordon t. ex. snabbtåg som inte samkörs medkonventionella gods- och personvagnar kan fronterna ges en något annorlundautformning. Så kommer även att ske med snabbtåg i . Det kan i detta sammanhang nämnas alt det tidigare nämndainternationella järnvägsorganet, ORE, på sitt forskningsprogram har enundersökning angående förarhytternas hållfasthet gentemot frontalkollisioner. Iundersökningen ingår bl.a. analys av olyckor genom frontalkollisioner mellanjärnvägsfordon och mellan landsvägs- och järnvägsfordon. Undersökningen syftartill att få fram bästa möjliga metoder för att pröva hur säkerheten skall kunnahöjas. Uttalandet i motionen om att järnvägsfordon till stor del skulle varaopåverkade av erfarenheterna av skadebegränsningar vid inverkan av yttre våldförvånar i högsta grad. All erfarenhet och olycksstatistik visar tvärtom attjärnvägarna på mänga sätt tillvaratagit möjligheterna att förbättra säkerheten,och dä i första hand satsat pä att kunna förhindra olyckor. Även möjligheternaatt begränsa effekterna av en inträffad olycka har tillvaratagits ganska väl.Järnvägsmaterial har dock lång livslängd, vilket gör alt den inbyggdasäkerheten i fordon tillverkade kan variera. Äldrejärnvägsfordon har dock oftast en hög säkerhetsstandard jämfört med t. ex.vägfordon. För de planerade snabbtågen har som säkerhetsmål angetts att tågetminst skall uppfylla de säkerhetskrav som gäller för nuvarande tågtrafik iSverige. Dessutom skall strävan vara att tillgodogöra sig desäkerhetsförbättringar som kan uppnås fram till trafikensigångsättande. Kravspecifikationen för snabbtåget omfattar ett stort antalhårda säkerhetskrav, inte bara för fordonen ulan även för de fasta TU1984/85:3 37 Bl.a. har normer för skydd vidplankorsningar - i princip baserade på utländska erfarenheter - fastställtsefter samråd med berörda personalorganisationer, ochirafiksäkerhetsverket. Vidare har som forskningsprojekt för VTI diskuterats entestning av den inre säkerheten, vilket bl. a. kan innebär t. ex. test avfastsättningsanordning-ar av stolar och fönster. k. hinderdetektorerför kontroll av att plankorsningar är fria från vägfordon pågår i samarbete medindustrin. Avslutningsvis vill vi understryka, alt SJ hoppas påfortsatt och ökat stöd från statsmakterna för att ytteriigare kunna förbättratrafiksäkerheten inte minst vid plankorsningar. Det vore t. ex. synnerligenangeläget att en lag stiftas som underlättar slopning av plankorsningar. Vianser det däremot föga meningsfullt alt ytterligare utreda frågor som redan harutretts ingående. PUA>J fc ©Pi Vi 1 (O t A t 2.00» -r ik-e;Li! »tv./ Ckr. c/ir*t>s AurL DÖDA tfCH Pri» lOAO*» tS.iLAft ;i,( TU1984/85:3 39 Sammanfattning .......................................................... ....... 1 Motionerna ................................................................. ....... 1 Utskottet........................................................................ ....... 4 1 Vägtrafikfrågor ...................................................... 5 1.1 Förbudet att gåmot rött ljus.................................. ....... 5 1.2 Rekommenderadehastighetsgränser.................... 6 1.3 Användning avbilbälte i baksätet ........................ ....... 7 1.4 Reflexer förgående ............................................. 8 1.5 Klassificeringav mobilkranar.................................. ....... 8 1.6 Beslutanderättbeträffande väjningsplikt och stopplikt .... 9 1.7 Samordning avlokala trafikföreskrifter m. m.......... ..... 10 1.8 Stannande ochparkering för sjuka och rörelsehindrade ... 11 2 Körkortsfrågor........................................................ .... 12 2.1 Behörighet attframföra tung motorcykel, m. m..... ..... 12 2.2 Hälsokontrollerav vissa körkortshavare................ ..... 14 2.3 Spärrtidensbörjan vid körkortsåierkallelse........... 15 2.4 Godkännande avläromedel för förarutbildningen.. 16 3 Fordonsfrågor.......................................................... 17 3.1 Enhetliga låspå bilbälten...................................... 17 3.2 Bilbälten ibussar .................................................. 18 3.3 Stänkskydd påpersonbilar ................................... 19 3.4 Nödutgång iskolbuss............................................ ..... 19 3.5 Reflexanordningarpå cykel.................................... ..... 20 3.6 Kontrollbesiktningav brandfordon ...................... ..... 20 4 Bilregisterfrågor..................................................... ..... 21 4.1 Registrering avfordon på minderåriga personer... ..... 21 4.2 Kontroll avåtkomsten till fordon vid registrering av ägarbyte 23 4.3 Uppgifter ornkreditköp i bilregistret...................... ..... 24 5 Vägmärkesfrågorm.m............................................ 24 5.1 Förenklingar avvägutmärkningssystemetm. 5.2 Säkerhetsanordningari plankorsningar m. m........ ..... 26 6 Övrigatrafiksäkerhetsfrågor.................................... ..... 27 6.1 Förbud motanläggande avs. k. väggupp............... 27 6.2 Tillståndsgivningenbeträffande skyltning vid väg. 6.3 Samladeuppgifter om trafiksäkerhetsforskningen 29 6.4 Informationom utbildning om första hjälpen vid trafikolyckor 29 7 Hemställan ............................................................ ..... 30 Reservation ................................................................. ..... 32 Särskildayttranden...................................................... ..... 33 Promemoria av SJ angående personskador i anslutning tilljärnvägstrafik ................................. 34 mlm0k'0OUt 1984 79007