bet · G801KrU21 · 1984-12-31 00:00:00 — Förslagen i dettaavseende förutsätter de nya åtaganden som branschen kommit överens omi ett nytt fackbokhandelsavtal. Degemensamma ansträngningar som staten och bokbranschen nu bör KrU1984/85:21 11 göra kan enligt föredragande statsrådets mening bidra tillatt motverka de brister som det nuvarande systemet med fri priskonkurrensmedför som fördelarna med det också fortsättningsvis utnyttjas. Motionärerna bakom motion 2996 (vpk) anser att ettfastprissystem skulle kunna utgöra en räddning för boken och fackbokhandelnsställning i många kommuner. En försöksverksamhet i likhet med det system sominförts i bör enligt motionärerna prövas ochutvärderas (yrkande 4). Utskottet vill till en början framhålla att förhållandenapå bokområdet är vitt skilda i och . I detta hänseende villutskottet peka på två faktorer av särskild betydelse i sammanhanget. Sverigehar en avsevärt större bokutgivning än om man tar hänsyn till befolkningensstorlek. Vidare har i motsats till ett mycket väl utbyggtfolkbibliotekssystem. Utskottet anser att för vidkommande några merabärkraftiga slutsatser inte kan dras av erfarenheterna från under defå'år landet haft ett system med fasta priser. Då det gäller frågan om det likväl bör göras försök med enåtergång till fasta bokpriser vill utskottet som sin mening uttala att detframstår som orealistiskt med försök på detta område. För det första torde detinte vara möjligt att göra ett försök i endast en del av landet. Vidare skulleden nuvarande strukturen på bokmarknaden snabbt brytas sönder. Det skulledärför inte vara möjligt att återgå till det nuvarande systemet med friapriser. Om ett system med fasta bokpriser skall återinföras måstedärför detta enligt utskottets mening göras med syfte att vi permanent skall haett sådant system. Med hänsyn till riskerna för negativa verkningar härav måsteenligt utskottets mening mycket starka skäl tala för att vi skall överge detnuvarande systemet med fria priser. Utskottet anser att sådana skäl inte föreligger. Utskottetkan i allt väsentligt ansluta sig till de överväganden som görs ipropositionen. Dessa, som redovisas i det föregående, innebär att bristerna ivårt nuvarande system måste mötas med vissa ytterligare insatser från bl. a.statens sida som branschen tar ett större kulturpolitiskt ansvar. Detnyligen träffade fackbokhandelsavtalet är av betydelse för utskottets tilltrotill att ett sådant ansvar kommer att finnas. Avtalet är således, som framhållsi motion 2995 (fp), en förutsättning för det samarbete med och stöd frän statensom bör finnas. Utskottet utgår frän att regeringen på olika sätt nogaföljer utvecklingen då det gäller spridningen av kvalitetslitteratur och om såerfordras återkommer till med sina överväganden om behövligainsatser. Som också följer av vad som anförs i propositionen kan detnaturligtvis inte helt uteslutas att man i ett längre perspektiv kan behöva taupp frågan om fasta bokpriser till förnyad prövning. 1 enlighet med det sagdaavvisar emeller- KrU1984/85:21 12 tid utskottet nu tanken på en återgång till fasta priser. Utskottet anser att med anledning avpropositionen och motion 2995 yrkande 1 samt med avslag på motion 2996 yrkande4 bör godkänna vad utskottet anfört. Bibliotekslag m. m. En relativt utförlig redovisning fördiskussionen om en bibliotekslag lämnas i propositionen, och föredragandestatsrådet ger klart uttryck för sin uppfattning i frågan om en sådan lag börinföras, liksom den därmed sammanhängande frågan om bokutlåning skall varakostnadsfri för låntagaren (prop. s. 22 och 23). Under hänvisning till utvecklingen under de senastedecennierna då det gäller folkbibliotekens verksamhet bara under 1970-talethar de kommunala anslagen ökat med i fast penningvärde erinras ipropositionen om kommunernas vilja att leva upp till sitt ansvar förfolkbibliotekens verksamhet. Det erinras om att det även i den nuvarandeekonomiska situationen uppenbart finns en allmän strävan att skyddabiblioteksanslagen från mera dramatiska nedskärningar. Det påpekas också bl.a. att standardskillnaderna mellan olikakommunala bibliotek minskat. Vidare anför föredragande statsrådet i frågan omen bibliotekslag följande. De argUnient som anförs för enbibliotekslagstiftning som en metod att tillförsäkra den enskilda medborgarenrätt och möjlighet till en likvärdig biblioteksservice var hon än bor har redani andra kulturproposition bemötts med hänvisning till att de skullekunna tas till intäkt för detaljerade bestämmelser också för den verksamhet somkommunerna svarar för inom andra kulturområden. Ett sådant synsätt skulleemellertid åsidosätta kommunernas självstyre och försvåra den anpassning tilllokala initiativ och önskemål som det kanske är mer angeläget att tillgodose påkulturområdet än pä många andra områden. Huvudargumentet mot en bibliotekslagstiftning meddetaljerade normer för verksamheten har under det gångna decenniet varit attden kan motverka sitt syfte genom att miniminormer lätt kan utvecklas tillmaximi-normer. På samma grunder anser jag att en lagstadgad avgiftsfrihetskulle kunna uppfattas som den enda självklara gemensamma målsättningen förfolkbiblioteksväsendet som helhet och därmed försvaga värdet av andramålformuleringar som kanske är lika väsenttiga men som inte lika lätt kanformuleras som lagbestämmelse. I det följande framhålls att denopinion för en bibliotekslag som har kommit till uttryck i huvudsak syftartill att genom lagbestämmelse även skydda den kommunalabibliotekssektorn från avgiftsbeläggning. Det påpekas att inte någon kommun idagens läge infört en allmän låneavgift på bokutlåning och de medier som förvissa grupper ersätter böcker. Enligt föredragande statsrådets uppfattningligger två skäl bakom dessa ställningstaganden i kommunerna. För det förstafinns ett ideolo- KrU1984/85:21 13 giskt färgat argument, nämligen att folkbiblioteket blandde kommunalt ansvariga anses ha en särställning som kulturinstitution. Ikommuner där detta argument inte har bärkraft har mer praktiska skäl kostnaderna för att administrera ett avgiftssystem varit avgörande förställningstagandet i avgiftsfrägan. De båda argumenten utvecklas närmare ipropositionen. Enligt föredragande statsrådets mening har kommunernagjort en rimlig och rationell bedömning, då överväganden av redovisat slag letttill att ingen kommun hitintills infört avgifter. Han ser inga skäl att i lagförbjuda avgifter och förutsätter att bokutlåningen även skall varakostnadsfri för låntagaren. Som tidigare angetts berörs frågan om bibliotekslag imotion 2997 (c). Motionärernas grundinställning är att statens roll i förstahand skall vara stödjande och tanken pä en sådan lag avvisas därför.Spridningen av böcker underlättas knappast av lagstiftning om de ekonomiskaförutsättningarna i skilda avseenden saknas (yrkande 1 delvis). Också i motion2995 (fp) avvisas tanken på en bibliotekslag. Motionärerna instämmer iuppfattningen i propositionen att det torde vara svårt att lagstiftningsvägenåstadkomma den satsning från kommunernas sida på folkbiblioteken som i och försig är kulturpolitiskt önskvärd. En bibliotekslag skulle åsidosätta kommunernassjälvstyre och försvåra en anpassning till lokala initiativ och önskemål. Utvecklingenkan vidare lätt bli sådan att miniminormer utvecklas till maximinormer, anförsdet. Motionärerna ansluter sig också till uttalandet i propositionen om att detförutsätts att bokutlåningen även skall vara kostnadsfri förlåntagaren (yrkande 2). En helt annan uppfattning i lagstiftningsfrågan kommertill uttryck i motioner av företrädare för kommunisterna. I enmotion, 721 (vpk), som väcktes under den allmänna motionstiden förordas enbibliotekslag, i första hand för att man skall slå vakt om principen omavgiftsfrihet (yrkande 1). Motionärerna menar att denna princip nu är hotad imånga kommuner och att det därtill numera även finns en stark opinion för enlagstiftning på området. Motionärerna vidgar den hittillsvarande diskussionenpå området till att avse även krav på att avgiftsfrihet skall gälla denhuvuduppgift för folkbiblioteken som består i informationssökning ibibliotekets egna samlingar och i t. ex. databaser. Motionärerna ser rättentill en fri informationstjänst som ett uttryck för att den enskilde skall kunnautnyttja sin grundlagsfästa informations- och yttrandefrihet. En lagstiftningsom skulle begränsas till avgiftsfria boklån skulle kunna uppfattas som attfolkbiblioteken inte är till för de resurs- och informationssvaga. Innebörden ifolkbibliotekstanken, nämligen att folkbiblioteket med sina tjänster skall ståtill fritt förfogande för alla, skulle åsidosättas. Motionärerna beräknarkostnaderna för en fullt genomförd bibliotekslag till 300 milj. kr. och anseratt för nästa budgetår 100 milj. kr. Motionärerna anför att enbibliotekslag förutsätter ökade medieanslag, ökad personalstyrka i form avbarnbibliotekarier m. m.. KrU 1984/85:21 14 ökadeöppethållandetider samt förbättrade möjligheter att nå ut till allmänheten.Arbetsplatsbiblioteken måste byggas ut och skolbiblioteken förbättras. I motion2996 (vpk), som väckts med anledning av propositionen, fortsätter sammamotionärer kommunisterna diskussionen om en bibliotekslag.De understryker att den lagstiftning som bör genomföras inte skall varadetaljartad utan endast ge ramar för den kommunala verksamheten. Den kandefiniera de övergripande målen för verksamheten och de ändamål systemet skalltjäna, den kan fastställa folkbibliotekens innersta syften och tillförsäkra demderas naturliga position bland samhällets åtaganden jämsides med detobligatoriska skolväsendet. Även i denna motion framställs krav på att genomlagstiftning skall säkerställas medborgarnas jämställdhet då det gäller rättentill fri information. Utskottetvill som komplettering till de uppgifter om kommunernas satsning påfolkbiblioteksverksamheten som lämnats i propositionen nämna följande omkommunernas kulturverksamhet, vilket tagits fram av en arbetsgrupp inomkulturrådet Kommunerna, staten och kulturpolitiken (KOSK) och nyligenredovisats (Rapport från 1984:3). Kommunernas nettokostnader förkultur har 19701982 ökat från 3,4 till 4,av den totalaomslutningen. satsades ca I 048 milj. kr. förfolkbiblioteksverksamhet vilket motsvarar av kommunernas sammanlagdakulturanslag och därmed utgör den i särklass största verksamhetsgrenen. Sedanår 1973 har biblioteksanslagens procentuella andel av kommunernas kulturbudgeti genomsnitt dock minskat från till det angivna procenttalet, 35. Utöverdessa uppgifter bör också nämnas vad som framgår av statens kulturrådspublikation Kommunernas kulturkostnader 1983 som innehåller statistik sominte helt är jämförbar med den tidigare statistiken. Enligt denna statistik varbiblioteksanslagen är 1983 åter av kommunernas kulturkostnader. Deutgjorde då 1 200 milj. kr. av totalt 3 176 milj. kr. I kommuner med upp till30 000 invånare uppgick motsvarande procenttal till 4447 och i de tre störstakommunerna till 30. Utskottetkan för sin del ansluta sig till de synpunkter som anförs i propositionen ochsom redovisats i det föregående. Detta gäller såväl frågan om en bibliotekslagsom det därmed nära sammanhängande spörsmålet om kostnadsfri bokutlåning förlåntagare. Också andra synpunkter kan anföras i detta sammanhang. Enbibliotekslag skulle som framhålls i propositionen kunna tas till intäkt för ennärmare reglering lagstiftningsvägen av andra kulturområden. Den skulleemellertid även kunna leda till inställningen hos kommunerna att de kommunalainsatserna på andra kulturområden är av mindre vikt och att därför de kommunalaresurserna i ännu högre grad än hitintills kan koncentreras påfolkbibliotekssektorn. Den utvecklingen ett sådant synsätt skulle kunna ledatill i enskilda fall år enligt utskottets mening inte önskvärd och synsättetstår inte i överensstämmelse med andemeningen i målsättningen förkulturpolitiken som KrU 1984/85:21 15 riksdagenenhälligt ställt sig bakom. Vad som anförs i motionen från vänsterpartietkommunisterna ger enligt utskottets mening belägg för att det t. o. m. inom folkbibliotekssektornskulle kunna uppstå en risk för mindre tilltalande konsekvenser om enlagstiftning infördes av det innehåll som i allmänhet hitintills diskuterats.Utskottet tänker härvidlag på att oavsett detaljeringsgraden enbibliotekslag uppenbarligen skulle innehålla en regel om rätt för medborgarnatill fria boklån, och att detta kunde uppfattas som ett avståndstagande från,för att använda motionärernas uttryckssätt, fri informationsrätt. som i det följande frikopplat från lagstiftningsfrågan diskuteraren sådan rätt, framstår det som helt uteslutet att det i dagens läge skullevara möjligt att genom lagstiftning fastställa en sådan rätt. Den skulle kunnaleda till konsekvenser i ekonomiskt hänseende för kommunerna som inte kanöverblickas och därtill helt förskjuta folkbibliotekens verksamhet. Avde båda motionerna kommunisterna framgår att motionärernaär medvetna om att en bibliotekslag inte skulle kunna genomföras utan attstaten går in med betydande bidrag. Utskottet delar motionärernas uppfattningatt, i vart fall om en bibliotekslag skulle få någon betydelse, den måstekompletteras med ett avsevärt resurstillskott från statens sida tillkommunerna. Inom överskådlig tid finns inte sådana resurser. För att belysaresursfrågorna med utgångspunkt i motionärernas bedömning behovet av en årligmedelsanvisning av 300 milj. kr. vill utskottet peka på att ett bifall tillmotionärernas krav skulle innebära att det statliga resurstillskottet tillfolkbiblioteksområdet skulle behöva ökas med ett belopp som motsvarar ca 10 %av de statliga utgifterna för hela kultursektorn. Detanförda leder utskottet till slutsatsen att en bibliotekslag inte bör införas. Dådet gäller frågan om kostnadsfria boklån från de kommunala folkbibliotekenförutsätter utskottet i enlighet med det sagda att bokutlåningen även iframtiden skall vara kostnadsfri för låntagare. Även om det i någon enstakakommun finns långtgående planer på införande av utlåningsavgifter, utgårutskottet från att kommunerna inför ett slutligt avgörande besinnar sittkulturpolitiska ansvar och avstår från beslut som skulle bryta denhittillsvarande principen på omådet i vårt land och uppenbarligen leda tillkrav från olika håll på lagstiftning gentemot kommunerna. Utskottetföreslår att med anledning av dels propositionen, dels motionerna2995 yrkande 2, 2997 yrkande I, sistnämnda yrkande i motsvarande del, samt medavslag på motionerna 721 yrkande I och 2996 yrkande I, båda yrkandena imotsvarande del, godkänner vad utskottet anfört beträffande frågorna om enbibliotekslag och om avgiftsfrihet för boklån från de kommunalafolkbiblioteken. Beträffandeden i motionerna 721 och 2996 aktualiserade frågan om fri tillgång förmedborgarna till information på folkbiblioteken vill utskottet framhållaföljande. KrU1984/85:21 16 har söktåstadkomma en helhetssyn på folkbibliotekens verksamhet och har konkretiseratvissa allmänt angivna mål i fyra handlingslinjer avsedda att ge vägledning fördet aktuella folkbiblioteksarbetet. Dessa handlingslinjer innebär attfolkbiblioteket skall föra en kamp för boken och läsandet, att folkbiblioteketskall arbeta för en fri och jämlik tillgång till information, attfolkbiblioteket skall bygga ut den uppsökande verksamheten och knyta till sigförmedlare samt att folkbiblioteket skall särskilt uppmärksamma barns behov avböcker och läsning. Föredragande statsrådet anför att han delarfolkbiblioteksutredningens synsätt att folkbiblioteken har att som neutralsamhällelig institution förmedla upplysningar och tankar inom alla områdentill alla människor och ge tillgång till alla typer av informationskällor. Dåny teknik tas i anspråk för informationsförsörjningen och fakta ochforskningsrön i ökad utsträckning lagras och förmedlas i elektronisk form ärdet en väsentlig folkbiblioteksuppgift att också ge låntagarna service medhjälp av den teknik som står till buds och som är ändamålsenlig, anförs detvidare i propositionen. Även utskottet instämmer i åsikten att folkbiblioteket haren viktig informationsuppgift. Den redovisning som lämnas i propositionen (s.79 och 80, 83 och 84) visar emellertid att frågan om hur långtgående folkbibliotekensservice bör sträcka sig inte är utan komplikationer. Utskottet nöjer sighärvidlag att redovisa att regeringen genom tilläggsdirektiv (dir. 1984:48)uppdragit ät data- och offentlighetskommittén (Ju 1984:06) alt pröva omutvecklingen motiverar särskilda åtgärder från statens sida för att garanteramedborgarnas tillgäng till information. Kommittén skall även överväga om reglerför myndigheternas avgiftssättning av informationstjänster behöver utformas såatt den enskilde medborgarens informationssökning inte försvåras jämfört medvad som gäller för resursstarka institutioner och företag. Utskottet anser att den här lämnade redovisningen visaratt det är orealistiskt att oreserverat uttala sig för en informationsrätt medett så långtgående innehåll som föreslås i de aktuella motionerna. Utskottetvill emellertid med full insikt om den bristande precision som ligger ibegreppet uttala att medborgarna, liksom då det gäller rätten tillavgifts-friaboklån, på folkbiblioteken bör kunna få avgiftsfri tillgång tillgrundläggande medborgarinformation inom ramen för de resurser som personal-och mediemässigt finns hos de enskilda biblioteken. Utskottet är medvetet omatt innehållet i denna informationsrätt i hög grad blir beroende av subjektivatolkningar. Utskottet vill emellertid påpeka att en målsättning av angivetslag i ett längre tidsperspektiv likväl kan få betydelse som en avutgångspunkterna för folkbiblioteksarbetet. I propositionen framhålls bl. a.att de av folkbiblioteksutredningen föreslagna målen och handlingslinjerna kanstimulera diskussionen om prioritering och utveckling i kommunerna men att desjälvfallet inte kan bli styrande för deri kommunala verksamheten. KrU1984/85:21 17 Utskottet anser att medanledning av propositionen och motionerna 721 yrkande 1 och 2996 yrkande 1,båda yrkandena i motsvarande del, bör godkänna vad utskottet anfört omgrundläggande medborgarinformation på de kommunala folkbiblioteken. Det särskilda s. k.trycksaksportot, vilket innebar att distributionen av trycksaker rabatterades,avskaffades fr. o. m.den . För att något minska de negativaeffekterna för kulturlivet av trycksaksportots avskaffande infördes ett systemmed s. k. frankoetiketter. Detta innebar bl. a. att bokförlag, bokhandlare,utgivare av kulturtidskrifter m. fi. kunde använda i förväg inköpta särskildaetiketter som gav rabatt på vissa brevförsäpJel-ser. Trots denna åtgärd har, som framhålls i propositionen,utvecklingen av portokostnaderna varit kännbar för särskilt desmå förlagen och utgivarna på området. Kostnadsutvecklingen har föranlett 1982års bokutredning att föreslå att förhandlingar skulle inledas ined postverketom en generell portonedsättning för brevbefordran av böcker (SOU 1984:30 s.120). I propositionen redovisas att företrädare förkommunikations- och samt postverket och statenskulturråd har arbetat med att söka finna lösningar på de problem somportoavgifterna medför för bokförlag, bokhandlare och kulturtidskriftsutgivare(s. 24). Föredragande statsrådet uttrycker en förhoppning om att det fortsattaarbetet enligt vissa i propositionen angivna och nedan redovisade riktlinjer påsikt skall leda till mindre kostnadskrävande distribution. Han anmäler sinavsikt att föreslå regeringen en fortsättning av det arbete som den nämndaarbetsgruppen inlett. 1 anslutning till den lämnade redovisningen finnerutskottet anledning att här nämna att med anledning av motionernyligen behandlat frågan om att av kulturpolitiska skäl återinföra ett lågtporto för trycksaker. har i sitt av godkändabetänkande /85:11 erinrat om att postens verksamhet skall bedrivas medutgångspunkt i företagsekonomiska och affärsmässiga principer samt att någonskyldighet inte kan anses föreligga för posten att vid portosättningen görakulturpolitiska överväganden. har emellertid vidare utan attframställa några invändningar däremot också erinrat om att sådanaöverväganden aktualiserats genom bokutrednings arbete och att åtgärdermed anledning härav förutskickats i enlighet med den ovan lämnaderedovisningen. Regeringen har enligt vad kulturutskottet inhämtatsedermera gett i uppdrag att i samarbete med postverket fortsättadet arbete som inletts av en särskild arbetsgrupp. Även berörda branscherförutsätts delta. Två varandra kompletterande nedan redovisade lösningarbör efter- 2 1984/85. KrU1984/85:21 18 strävas i enlighet med vad som anges i propositionen (s.24). De Subventioner som ges i systemet med s. k.frankoetiketter (kulturporto) bör i större utsträckning än nu riktas ochanpassas till små bokförlag och bokhandlare samt till utgivare avkulturtidskrifter. Distributionen av böcker och kulturtidskrifter bördessutom genom samordnings- och förenklingsåtgärder effektiviseras genominsatser från postverket. Det statliga stödet till bokutgivning och bokförlag \ propositionen görs denbedömningen att det statliga utgivningsstödet bör bibehållas oförändrai vadgäller grunderna för stödet. Detta innebär ati (I) de nuvarandestödkalegorierna och deras utformning som förhands-resp. efterhandsstöd ävenfortsättningsvis bör tillämpas, (2) stödet även fortsättningsvis bör knytastil! högsta tillåtna förlagsnettopriser, (3) en begränsning av stödet til! titlarmed högst en viss försåld upplaga inte bör införas. Beträffande utgivningsslödets nuvarande utformning m. m.hänvisar utskottet till framställningen i propositionen (s. 26 30). Den bedömning som görs i propositionen innebär bl. a. attetl förslag av bokutredningen om att utgivningsstödet skulle få formen av ettförsälj-ningsrelaterat garantistöd inte bör genomföras. Utskottet gör samma bedömningoch har inte heller i övrigt något att erinra mot vad som anförs ipropositionen i denna del. Myndighetsuppgifter inom litteruturo/nrådet Medelstilldelningen pälitteraturomrädet har hitintills präglats av en hög grad av detaljstyrning frånriksdagens och regeringens sida i samband med den årliga medelsanvisningen. I propositionen föreslås att skall fåett större ansvar inom den statliga litteraturpolitiken. Detta innebär attrådet, inom ramen för grunderna för utgivningsstödet och övriga av riksdag ochregering uttalade riktlinjer, skall besluta om fördelningen av anslagsmedlen påde olika litteraturkategorierna och övriga ändamål under anslagsposten Utgivningsstöd.För en ändamålsenlig bidragsfördelning bör rådet, anförs det i propositionen,fortlöpande följa utvecklingen på bokmarknaden, i synnerhet vad gällerutgivningen av allmänlitteratur och villkoren för förlagsverksamhet, samt förregeringen redovisa erfarenheter och eventuella förslag till förändringar avde statliga insatserna. Under hänvisning till moderata samlingspartiets i olikasammanhang redovisade inställning att bör avskaffaseftersom myn- KrU1984/85:21 19 digheten genom sin ställning på kulturområdet utgör etthot mot kulturens mångfald, anser motionärerna bakom motion 2998 (m) attmyndighetens uppgifter beträffande utgivningsstödet i ökad utsträckning börskötas av exempelvis branschorganisationer och departement. Regeringen börlägga fram förslag om hur verksamheten pä området lämpligen kan organiseras. I propositionen framhålls att förskjutning mellan åren iutgivningsprofilen erfarenhetsmässigt kräver förhållandevis snabbaomdispositioner av anslagsmedel mellan olika stödkategorier för att i enförändrad marknadssituation på bästa sätt motsvara syftet med de statligainsatserna. Som skäl för huvudförslaget i denna del anförs att en önskadnexibilitet försvåras i det avseendet av den inom stödet tillämpadehöga graden av detaljstyrning för användningen av tillgängliga medel frånregeringens och sida. Utskottet delar denna uppfattning. Eftersomregeringskansliet i vårt land i princip endast är elt beredningsorgan förregeringen är det inte lämpligt att lägga den har aktuella uppgiften inom någonenhet i detta kansli.