bet · G801LU10 · 1984-12-31 00:00:00 — De motionsyrkanden som rör det närmare innehållet i lagförslagetpåkallar därför inget uttalande från utskottets sida, 3. av () som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 53 som börjar med "När det" och slutar med "iyttrandet" bort utgå. dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 54 med "Frågan om" och slutar på s. 60 med"aktuella delar" bort utgå. dels att utskottet bort anföra följande: När det gäller frågan om särskild lagstiftning avseendegivarinsemination anser utskottet helt allmänt att för införandet av alla nyalagregler bör gälla, att det skall finnas ett påvisbart och angeläget behov.Detta är av siirskild vikt för regler som innebär intrång i och begränsning avden personliga integriteten. De samlade effekterna av föreslagna regler måstesåledes övervägas noga. Inseminationsverksamhethar förekommit länge såväl utomlands som i LU1984/85:10 67 vårt land, även om antalet kända fall hos oss fortfarandeär ganska litet. Enligt vad utredningen uppger bedrivs verksamheten kvinnokliniker och av ett litet antal privatpraktiserande gynekologer.Verksamheten har handlagts enligt de regler som allmänt gäller enligtläkarinstruktionen och de författningar i övrigt som reglerar hälso- ochsjukvård, t. ex. bestämmelserna om sekretess i sekretesslagen. Av intresse isammanhanget är att något krav pa särskild lagstiftning inte rests från direktberörda parter. Det viktigaste och avgörande i propositionsförslaget äratt spermagivarens identitet skall kunna röjas. 1 motiven återkommer man oftatill det i och för sig tungt vägande argumentet att det är barnets rätt ochbarnets situation som skall sättas i centrum. Man utgår vidare ifrån att detunder alla omständigheter är bra för barnet att kunna få veta vem som är denbiologiske fadern. Detta tillgodoses genom den föreslagna lagen, menar man. Sä är det inte. Genom en bestämmelse i lagen och en följdändringav sekretesslagen stadgas visserligen att ett barn som avlats genominsemination skall, när det uppnått en tillräcklig mognad, få riitt att få delav de uppgifter om spermagivaren som finns i den journal, som sjukhuset åläggsatt föra och bevara. Men det är väl att märka, att varken sjukhuset eller någonannan myndighet åläggs att informera barnet om att det tillkommif genominsemination. De allmänna uttalanden som görs i utredningen ochpropositionen om önskvärdheten av att förjildrarna informerar barnen är av alltatt döma verkningslösa. Av de undersökningar som redovisas i utredningen och inågra remissvar framgår klart att föräldrarna inte har för avsikt att tala omför barnen att de tillkommit genom insemination. De vill att barnen i allaavseenden skall betraktas som deras egna. Detta framstår som en grundläggandeförutsättning för inseminationen. Därmed blir också bestämmelserna om attbarnet skall ha tillgång till uppgifterna om spermagivaren av ringa värde.Förutsättningen för ett utnyttjande av denna möjlighet är ju att barnet vet omatt den biologiske fadern är en annan ;in den rättslige och sociale. Det ärföga troligt att föräldrarnas attityd kommer att förändras till en störreöppenhet av det skälet att en ny lag gör det möjligt för barnet att eftersökaden biologiske fadern. Detta kan tvärtom medverka till att föräldrarna blirännu mera bestämda i sin uppfattning att inte tala om för barnet att dettillkommit genom insemination. Ett röjande av detta skulle ju kunna leda tillur föräldrarnas synpunkt helt onödiga och oönskade komplikationer. Avpsykologiska och sociala skäl och av omsorg om barnet kommer såledesföräldrarna säkerligen liksom att eftersträva en långtgåendesekretess. Detta måste man således acceptera som en utgångspunkt förbedömningen av den föreslagna lagens effekt. Mänga menar att det fortsiittningsvis kommer att blimycket svårt, kanske helt omöjligt, att få spermagivare till sjukhus ochgynekologer, när givarna vet. att deras identitet kan komma att röjas. Sekretessenhar varit en förutsättning för deras medverkan. Redan bristen på spermagivarekan LU1984/85:10 68 således medföra att sjukhusen tvingas upphöra medverksamheten. Därtill kommer att de presumtiva föräldrarna i fortsättningeninte vill anlita sjukhusen därför att deras önskan är, som ovan redovisats, attgivaren inte skall kunna spåras. Risken för illegal verksamhet utanför deetablerade och lojala klinikernas ram är uppenbar. Även om det skulle vara så att verksamheten i enstaka fallkan komma att fungera så som lagförslaget utgår ifrån, kan man starktifrågasätta om detta är till gagn för någon part. Hur påverkas föräldrasituationen om båda föräldrarna vet,att en för dem helt okänd person, spermagivaren, kommer in i deras liv, närbarnet uppnår en viss ålder? Vilken effekt kommer detta t. ex. att ha för denrättslige faderns helhjärtade engagemang för barnet? Risken för negativpåverkan på föräldrarollen är uppenbar, vilket inte är till båtnad för barnet. Är det verkligen, som förslaget förutsätter, alltid braför barnet att i tonåren plötsligt få veta, ati den som barnet underbarndoms- och ungdomsåren reservationslöst uppfattat som fadern inte är barnetsbiologiske far? Och hur blir situationen för spermagivaren? Tiotals ärefter spermadonationen, när givaren kanske för länge sedan bildat familj ochhar egna barn, kan flera för honom helt okända ungdomar, som han inte har någrakänslomässiga relationer till, söka upp honom och tala om att han är derasbiologiske far. Hur påverkar detta honom och hans familj? Utskottet vill också fästa uppmärksamheten på den risk förinformations-läckor till obehöriga som uppkommer med den journalföring och denarkivering av journalerna som lagförslaget förutsätter. Även om antaletpersoner som formellt skall få tillgång till journalerna är begränsat så blirdet ändå ett betydande antal människor som får insyn. Redan den omständighetenatt journalerna skall arkiveras och förvaras sa länge och därmed kunna hanterasav många olika personer gör att risken för spridning av uppgifterna ijournalerna till andra än som avsetts är mycket stor. Den genomgång som gjorts av de troliga effekterna av denföreslagna lagen visar, att de syften som förslagsställarna angett inte kommeratt tillgodoses genom lagen, att den kommer att medverka till en utveckling somingen anser önskvärd samt att lagen inte skulle vara till gagn för de människorsom närmast berörs av lagen. Därför anser utskottet att de delar av förslagettill lag om insemination som inte erfordras för att uppnå målsiittningen medändringen i , dvs. att inseminationer inte får utföras utansamtycke av kvinnans make eller annan man som bor tillsammans med henne underäktenskapsliknande förhållanden, bör avslås. Vidare bör även förslaget omändring av sekretesslagen i den del som avser att öppna möjlighet tillutlämnande av spermagivares identitet avslås. Detta innebär att paragraferna3, 4 och 5 i förslaget till inseminationslag inte bör antas. Det försl.ng somframlagts i motion 1984/85:19 bör således genomföras. De motionsyrkanden som rör innehållet i 3 och 4 SS ipropcisitionsförslagct påkallar därför inget uttalande från sida. LU 1984/85:10 69 4. av () som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 58 med "Beträffande den" och slutar på s.59 med "biologiska urspmng" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i propositionens bedömning att det ärviktigt att verksamheten med givarinsemination anförtros läkare med erfarenhetav barnlöshetsutredningar och att garantier skapas för att den bedrivs underetiskt godtagbara former. Därav drar utskottet emellertid inte slutsatsen attenbart de allmänna sjukhusen bör få bedriva sådan inseminationsverksamhet.Under förutsättning att journalförvaringen är helt betryggande bör ävenprivatpraktiserande gynekologer få möjlighet att genomföra givarinsemination.En privatpraktiserande gynekolog har ofta sådan kontakt med och kännedom omsina patienter att det är lättare för denna att ta ställning till lämplighetenav insemination än för den läkare i allmän sjukvård som enligt propositionensförslag får patienten på behandling efter remiss. Utskottet fillstyrker såledesmotion 1984/85:17 (fp) yrkande 1 samt motion 1984/85:15 (m) i motsvarande del. dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 59 som börjar med "Med hänvisning" och slutar med"yrkandena 1-3" bort utgå. 5. av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 60 som börjar med "förslag"och slutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse: Utskottet stöder inseminationsutredningens förslag när detgäller utredningsförfarandet för dem som söker givarinsemination. Denpsykosociala utredningen bör således enligt utskottets mening ligga påsocialnämnden och inte som föreslås i propositionen hos den ansvarige läkaren. Utskottet anser vidare att spermagivaren bör få veta hurmånga barn han genom sin sädesvätska givit upphov till. Detta för att han skakunna bedöma huruvida han vilt fortsätta att ställa upp som donator eller ejsamt hur många barn han kan tänkas få kontakt med. Fyra barn perdonator bör dessutom vara ett maximum. Dessa förhållanden bör regleras direkt ilagtexten på det sätt som föreslås i motion 1984/85:22 (vpk) (yrkande 1 imotsvarande del). dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 61 som börjar med "Att " och slutar med"aktuell del" bort ha följande lydelse: Arbetet hos detta organ bör ges en sådan inriktning attriksdagen får möjlighet att på nytt ta ställning till frågan omgivarinsemination. Sjukvårdshuvudmännen bör vid sin fördelning av resurser förverksamheten beakta att frågan kommer att omprövas. LU 1984/85:10 70 regeringentill känna i enlighet med vad som föreslås i motion 1984/85:22 (vpk) (yrkande3). dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 62som börjar med "Utskottet anser" och slutar med "behandladedelar" bort ha följande lydelse: Föratt möjliggöra för barnet när det blir eller eljest anses moget att kunnafå reda på sitt biologiska ursprung är ett totalförbud för "spermaimport"nödvändigt. Utskottet föreslår därför - med tillstyrkande av motion 1984/85:22(vpk) yrkande 1 i motsvarande del samt motion 1984/85:21 (m) yrkande 2 - att 6§ i lagförslaget ges följande lydelse: "Fryst sperma fårinte föras in hit i landet". LU 1984/85:10 Av utskottet framlagda förslag till ändringar iregeringens lagförslag Förslagettill lag om ändring i Har insemination utförts på modern med samtycke av hennesmake eller annan man som bodde tillsammans med henne under äktenskapsliknandeförhållanden och är det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt attbarnet har avlats genom inseminationen, skall vid tillämpning av 2-5 §§ den somhar lämnat samtycket anses som barnets fader. Har insemination utförts på modern med samtycke av hennesmake eller av annan man som bodde tillsammans med henne underäktenskapsliknande förhållanden och är det med hänsyn till samtligaomständigheter sannolikt att barnet har avlats genom inseminationen, skall vidtillämpning av 2-5 §§ den som har lämnat samtycket anses som barnets fader. Denna lag träder i kraft . Lagen skalldock inte gälla i fråga om inseminationer som har utförts före ikraftträdandet. Har insemination utförts före lagens ikraftträdande på enkvinna med samtycke av hennes make eller annan man som bodde tillsammans medhenne under äktenskapsliknande förhållanden och är det med hänsyn tillsamtliga omständigheter sannolikt att barnet har avlats genom inseminationen,får efter utgången av talan inte väckas om förklaring enligt 1 kap. 2§ första stycket om att mannen inte är far till barnet eller enligt I kap. 4 §tredje stycket om att ett erkännande av faderskapet som mannen har lämnatsaknar verkan mot honom. Denna lag träder i kraft . Lagen skall dockinte gälla i fråga om inseminationer som har utförts före ikraftträdandet. Har insemination utförts före lagens ikraftträdande på enkvinna med samtycke av hennes make eller av annan man som bodde tillsammansmed henne under äktenskapsliknande förhållanden och är det med hänsyn tillsamtliga omständigheter sannolikt att barnet har avlats genom inseminationen,får efter utgången av februari månad ar 1986 talan inte väckas om förklaringenligt 1 kap. 2 § första stycket om att mannen inte är far till barnet ellerenligt 1 kap. 4 S tredje stycket om att ett erkännande av faderskapet sommannen har lämnat saknar verkan mot honom. Förslagettill lag om insemination Fryst sperma får inte utan socialstyrelsenstillstånd föras in hit i landet annat än av allmänna sjukhus. Fryst sperma får inte utan socialstyrelsenstillstånd föras in hit i landet. LU1984/85:10 72 Av reservanterna framlagda förslag till ändringar iregeringens lagförslag Förslaget till lag om ändring i Vid moment 2 i utskottets hemställan Regeringens förslag med av utskot- Reservanternasförslag tet föreslagna ändringar (reservation 2) Har insemination utförts på mo- Har insemination utförts på mo dern med samtycke av hennes dern medskriftligt samtycke av make eller av annan man som hennes makeeller av annan man bodde tillsammans med henne un- som boddetillsammans med henne der äktenskapsliknande förhållan- underäktenskapsliknande förhål- den och är det med hänsyn till landen ochär det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt samtligaomständigheter sannolikt att barnet har avlats genom inse- attbarnet har avlats genom inse minationen, skall vid tillämpning av minationen,skall vid tillämpning av 2-5 §§ den som har lämnat sam- 2-5 §§ densom har lämnat sam tycket anses som barnets fader. tycket ansessom barnets fader. Denna lag träder i kraft den 1 mars1985. Lagen skall dock inte gälla i fråga om inseminationer som har utförtsföre ikraftträdandet. Har insemination utförts före lagens ikraftträdande på enkvinna med samtycke av hennes make eller av annan man som bodde tillsammansmed henne under äktenskapsliknande förhållanden och är det med hänsyn tillsamtliga omständigheter sannolikt att barnet har avlats genom inseminationen,får efter utgången av februari månad talan inte väckas om förklaringenligt 1 kap. 2 § första stycket om att mannen inte är far till barnet ellerenligt 1 kap. 4 § tredje stycket om att ett erkännande av faderskapet sommannen har lämnat saknar verkan mot honom. LU1984/85:10 73 Förslaget till lag om insemination Vid moment 6 i utskottets hemställan Regeringens förstag Reservanternas förslag Insemination får utföras endast Om en kvinna är gift eller bor om kvinnanär gift eller bor tillsam- tillsammans med en man under äk- mans meden man under akten- tenskapsliknande förhållanden, Fo/'«- krävs för inseminationen skriftligt seminationenkrävs skriftligt sam- samtycke av maken eller den man tycke avmaken eller den man som som kvinnan bor tillsammans med, kvinnan bor tillsammans med. Vid moment 14 i utskottets hemställan Regeringens förslag Reservanternas förslag 3§ Insemination med sperma frånannan man än den som kvinnan är gift eller bor tillsammans med får utförasendast vid allmänna sjukhus under överinseende av läkare medspecialistkompetens i gynekologi och obstetrik, Ejtertillstånd från får även läkare med specialistkompetens igynekologi och obstetrik, verksam vid privat sjukhus eller i öppen vård, vidofjéntlig eller privat mottagning, utföra sådan insemination. Läkaren skallpröva om det med hänsyn till makarnas eller de samboendes medicinska,psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att inseminationen äger rum.Inseminationen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnetkommer att växa upp under goda förhållanden. Vägras insemination, får makarnaeller de samboende begära att prövar frågan. Socialstyrelsensbeslut får inte överklagas. Läkaren väljer lämplig spermagivare. Uppgifter omdenne skall antecknas i en särskild journal, som skall bevaras . Regeringens jörslag Reservanternas förslag Insemination med sperma från annanman än den som kvinnan är gift eller bor tillsammans med får utföras endast vidallmänna sjukhus under överinseende av läkare med specialistkompetens igynekologi och obstetrik. Läkarenskall pröva om det med Läkaren skall pröva om det med hänsyntill makarnas eller de sam- hänsyn till den sökandes medicin-boendesmedicinska, psykologiska ska förhållanden är lämpligt att in-oc/i it)(/'«/oförhållanden är lämpligt seminationen äger rum. attinseminationen äger rum. Inseminationen får utföras endast om det kan antasatt det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Vägrasinsemination, får makarna eller de samboende begära att socialstyrelsenprövar frågan. beslut får inte överklagas. Läkaren väljer lämplig spermagivare.Uppgifter om denne skall antecknas i en särskild journal, som skall bevaras iminst . skallsocialnämnden pröva om det med hänsyn till den sökandes psykologiska ochsociala förhållanden är lämpligt att inseminationen äger rum. Inseminationenfår utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växaupp under goda förhållanden. Vägras insemination, får den sökande begära attsocialstyrelsen prövar frågan. beslut får inte överklagas. Läkaren väljer lämplig spermagivare. Uppgifter om denneskall antecknas i en särskild journal, som skall bevaras . Spermafrån en och samme givare får an-vändas för högst fyra fall av insemination därinseminationen leder till att ett barn föds. Givaren bör underrättas om när ettbarn fötts som följd av insemination med sperma från honom. Vid moment 17 i utskottets hemställan Regeringens förslag med av utskot- Reservanternasförslag tet föreslagna ändringar (reservation 16) 6§ Fryst sperma får inte utan social- Frystsperma får inte föras in hit i styrelsens tillstånd föras in hit i lan- landet, det. Vidmoment 19 i utskottets hemställan Regeringens förslag med av utskottet föreslagna ändringar Reservanternas förslag (reservation 17) Denna lag träder i kraft , Bestämmelserna i4 § gäller inte i fall dåspermagivaren har lämnat LU1984/85:10 75 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Vid moment 23 i utskottets hemställan Regeringens förslag med av utskot- Reservanternasjörslag let föreslagna ändringar (reservation 21) 7 kap. 1 S Sekretess gäller, om inte annatföljer av 2 §, inom hälso- och sjukvården för uppgift om enskildshälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart attuppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lidermen. Detsamma gäller i annan medicinsk verksamhet, såsom rättsmedicinsk ochrättspsykiatrisk undersökning, insemination, fastställande avkönstillhörighet, abort, sterilisering, kastrering och åtgärder mot smittsammasjukdomar, samt i verksamhet som avser omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda. Sekretess enligt första stycket gäller också i sådanverksamhet hos myndighet som innefattar omprövning av beslut i eller särskildtillsyn över allmän eller enskild hälso- och sjukvård. 1 fråga omuppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Utan hinder av första stycket får uppgifter ominsemination i vissa fall lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lagen(1984:000) om insemination. Denna lag träder i kraft , LU 1984/85:10 76 Innehåll Propositionen .................................................... ... 2 Inledning ....................................... ................ ... 6 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 7 Behovet av lagstiftning ........................................ ... 8 Ändring i ...................................... .. 10 Lag om insemination .......................................... .. 14 Ändring i sekretesslagen ..................................... .. 27 Övriga frågor ................................................... .. 28 Ikraftträdande m. m............................................. .. 29 Utskottets hemställan .......................................... 30 Lagförslagen i proposition1984/85:2.................... 49 yttrande1984/85:2 y ............... 52 Av utskottet framlagda försligtill ändringar i regeringens lagförslag 71 Av reservanterna framlagdaförslag till ändringar i regeringens lagförslag 72