bet · G801SoU16 · 1984-12-31 00:00:00 — I detta sammanhang kan vidare nämnas att det i det ovannämnda betänkandet Samlad tillsyn av arbetsmiljön diskuteras yrkesinspektionensanvändning av dess sanktionsrnöjligheter enligt arbetsmiljölagen (s. 97-99).Yrkesinspektionen har tillgripit förelägganden i ett hundratal fall varje årsedan 1978, och antalet förbud har legat mellan 200 och 300 uppges det ibetänkandet. Enligt utredningens bedömning använder yrkesinspektionenmöjligheterna till sanktion alltför sällan. SoU1984/85:16 19 betydelsen av att man vid användningen avsanktionsinstrumenten beaktar krav på likhet i tillämpningen mellan olikadistrikt. Som ett problem i sammanhanget anges att en stor del av distriktensbeslut öm sanktioner inte står sig vid överprövning. Utredningenser därför anledning att betona vikten av utbildning och handledning till stödför inspektionens agerande i sanktionsårenden. Vidare understryks betydelsen avatt inspektionen uppträder med fasthet och konsekvens när man upptäckeröverträdelser mot gällande regler. Utredningen anser att det närmast ankommerpå distriktsledningen att se till att yrkesinspektionens resurser inte i onödantas i anspråk för att försöka övertala och övertyga när åtgärder oundgängligenmåste genomföras. Även utskottet anser att samhället kraftigt måste markeraatt man ser allvarligt på fall av vårdslöshet och underlåtenhet i fråga omarbetarskydd. Den utbildning om arbetsmiljölagstiftning och utredning avarbetsmiljöbrott som bedrivits av riksåklagarämbetet resp. rikspolisstyrelsenbör fortgå. Det är också viktigt att - såsom utredningen om en samlad tillsynav arbetsmiljön framhållit - yrkesinspektionen uppträder med fasthet ochkonsekvens när överträdelser mot gällande regler uppdagas. Enligt utskottetsmening kan mot bakgrund av vad utredningen anfört ifrågasättas omsanktionsmöjligheterna enligt nuvarande lagstiftning utnyttjas till fullo. Detär angeläget att regelsystemets innehåll och möjligheter får tillräckligt utrymmeockså i yrkesinspektörernas utbildning. Utskottet förutsätter att regeringenöverväger dessa frågor i samband med sin beredning av utredningens förslag. Mot bakgrund av den här lämnade redovisningen anserutskottet inte att motion 1984/85:2257 (vpk) yrkande 2 påkallar någonriksdagens åtgärd. I motion 1984/85:2257 (vpk)föreslås att en utredning tillsätts för att värdera arbetsmiljölagens effekteroch svagheter och föreslå förbättringar i lagen och dess tillämpning (yrkande13). I motionen anförs att kommunisterna redan vidarbetsmiljölagens tillkomst var synnerligen kritiskt mot själva principen attskriva en ramlag som överflyttar de konkreta åtgärderna från de demokratiskaorganen till de administrativa. Lagen bedömdes vidare som otillräcklig,eftersom den slog fast att det dagliga och lokala arbetsmiljöarbetet skullebygga på klassamarbete. En del av ansvaret för lagens otillräcklighet måsteenligt motionärerna läggas på arbetarskyddsstyrelsens ledning som inte förmåttfylla ramlagen med innehåll. Motionärerna anser inte att arbetsmiljölagen haftavsedda effekter när mer än 100 dödsfall, 100 000 olycksfall, 20 000arbetssjukdomar och 10 000-tals förtidspensioneringar inträffar varje år.Riksdagen måste ta sitt politiska ansvar för arbetsmiljön och omedelbartanalysera lagens uteblivna effekter, heter det i motionen. SoU1984/85:16 20 Arbetsmiljölagen, som trädde ikraft , är lill stor del en ramlagstiftning, som förutsätts blikompletterad genom av arbetarskyddsstyrelsen utfärdade närmare föreskrifterför olika områden. Denna konstruktion av lagstiftningen är bl. a. avsedd attunderlätta en utveckling som tar hänsyn till nya forskningsrön och till behovetav åtgärder inom olika områden. Vid riksdagsbehandlingen framfördes frånvänsterpartiet kommunisterna motionsförslag som innebar att arbetet iarbetsmiljöfrågor borde bedrivas genom en facklig kamp av arbetstagarna motarbetsgivarna och att arbetsmiljölagen borde ge arbetstagarna fackligamaktbefogenheter i olika avseenden. Utskottet avstyrkte motionen och anförde i sitt avriksdagen godkända betänkande SoU 1977/78:1 att utskottet anslöt sig till den ipropositionen framförda uppfattningen att samverkan mellan arbetstagare ocharbetsgivare var en förutsättning för ett framgångsrikt arbete när det gälldeatt skapa en god arbetsmiljö. Den metod som kommunisternaanvisade stod i motsats till den för arbetsmiljölagstiftningen grundläggandeprincipen om samverkan, ansåg utskottet, som i sammanhanget även ville peka påde möjligheter till inflytande över sin arbetsmiljö som arbetstagarna hadegenom den s.k. kvarlevande stridsrätten enligt medbestämmandelagen, MBL. inträffade 101 arbetsolyckor med dödligutgång (källa: Arbetarskydd nr 4, ). Det är den lägsta siffrannågonsin. Antalet dödade anställda har minskat med 47 och rnedmer än en fjärdedel . Antalet arbetsolycksfall sjönk gradvis framtill mitten av , då en ökning åter kunde skönjas. Svårighetsgraden hardock minskat markant. Sjukfrånvaron i anledning av arbetsolyckor har näfnligengått ned . Utskottet anser emellertid inte att det finns anledningalt slå sig till ro med detta. Arbetsskadorna medför lidande ochvälfärdsförluster för den enskilde och stora kostnader för näringsliv ochsamhälle. I budgetpropositionen anför arbetarskyddsstyrelsen att man i detregionala tillsynsarbetet kommer att prioritera åtgärder mot skaderisker ochatt en koncentration av tillsynsinsatserna skall ske till områden där destörsta riskerna finns för arbetsskador. Efter det att arbetarskyddsslyrelsenavslutat sitt arbete med att arbeta om tidigare anvisningar till föreskriftersom komplement till arbetsmiljölagen kommer ett uppdämt behov av kompletteranderegler och uppföljningsinsatser av nya och omarbetade författningar attföreligga. I sammanhanget kan vidare erinras om att som ett led isträvandena att åstadkomma en bättre arbetsmiljö nyhgen beslutat om åtgärderför att påskynda utbyggnaden-av företagshälsovården (prop. 1983/84:89, SoU1983/84:13). Utskottet anser för sin del inte att det framkommit någotsom skulle motivera en översyn av arbetsmiljölagen på det sätt motionärernabegärt. Det sagda hindrar inte att specifika frågor, såsom t. ex. hurasbestskador skall förhindras, kan behöva övervägas särskilt. SoU1984/85:16 21 tillsatt en asbestkommission med uppdrag att lägga framett samlat handlingsprogram för åtgärder mot asbest (se vidare ovan s. 13).Kemikoinmis-sionen (Jo 1983:2) har sett över kemikaliekontrollen samt en radandra frågor med anknytning till arbetsmiljöarbetet. En proposition på grundvalav kommissionens betänkande (prop. 1984/85:118) har avlämnats.Översynen av yrkesinspektionens arbete har tidigare nämnts (s. 4). Sekretessfrågornainom arbetsmiljöområdet är föremål för utredning (s. 16). Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion1984/85:2257 (vpk) såvitt nu är i fråga (yrkande 13). O/nplacering eller ledighet för graviditet I motion 1984/85:2257 (vpk)föreslås att kvinnor som planerar graviditet eller är gravida får lagstadgadrätt till omplacering eller ledighet med bibehållen lön vid misstänkt risk förfosterskada i arbetsmiljön (yrkande 6). Enligt motionärernas uppfattning fårkvinnor i fertil ålder inte diskrimineras genom att de förbjuds att arbeta iriskmiljöer. Upptag av riskämnen måste i stället minimeras genom tekniskaåtgärder. Innan dessa krav tillgodosetts kräver motionärerna att kvinnor somplanerar graviditet eller blivit gravida omplaceras utan löneförlust. Enligt arbetsmiljölagen gäller att om ett visst slag avarbete innebär risk för ohälsa eller olycksfall regeringen ellerarbetarskyddsslyrelsen kan föreskriva läkarundersökning samt meddela förbud atttill arbetet anlita den som vid undersökningen företett sjuklighet ellersvaghet, som gör honom särskilt mottaglig för sådan risk (3 kap. 15 §). I den mån vissa grupper av arbetstagare kan bedömas varasärskilt utsatta kan bl. a. förbud meddelas mol att arbetet utförs avarbetstagare som tillhör sådan grupp (16 §). Arbetarskyddsslyrelsen har medstöd av 3 kap. 16 § utfärdat föreskrifter om medicinsk kontroll vid blyarbete.1 kungörelsen, som trädde i kraft , stadgas att kvinnligaarbetstagare sotn är gravida eller ammar i princip inle får sysselsättas iblyarbete. Frågan om ekonomisk ersättning till gravida kvinnor som på grund avrisker för fosterskador tvingats avstå från förvärvsarbete har tillfälligtlösts genom de stödformer som är avsedda att ge ekonomisk grundtrygghet vidarbetslöshet. En gravid kvinna som har fysiskt påfrestande arbetsuppgifterhar enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän försäkring fr. o. m. 60:edagen före.den beräknade tidpunkten för nedkomsten rätt att bli omplacerad påarbetsplatsen till etl mindre ansträngande arbete med bibehållen lön eller,otn detta inte är möjligt, att vara ledig och uppbära havandeskapspenninglängst till och med den elfte dagen före den beräknade tidpunkten för barnelsfödelse. Havandeskapspenningen motsvarar kvinnans sjukpenning. Arbetsmarknadsministern framhöll i förra årets budgetproposition(s. 23) alt det var angeläget att arbetet med att kartlägga sambandet mellanolika arbetsmiljöer och reproduktionsskador, inkl. fosterskador, fortsatte ochall 3 1984/85. 12 sa/nl. SoU1984/85:16 22 detta arbete inriktades på såväl kvinnor som män. Måletmåste enligt arbetsmarknadsministern vara en i alla avseenden säkerarbetsmiljö. Genom att antagit proposition 1984/85:78med bl. a. förslag inom föräldraförsäkringens och sjukpenningförsäkringensområden (SfU 1984/85:12, rskr. 125) har frågan om ekonomisk ersättning tillgravida kvinnor i här aktuella situationer fått en permanent lösning. 1propositionen föreslogs att rätten till omplacering och havandeskapspenning utvidgastill att omfatta kvinnor som avstängs från sitt arbete enligt föreskrifter sommeddelats med stöd av 3 kap. 16 § arbetsmiljölagen. Om omplacering på grund avrisker i arbetsmiljön inte kunnat ske när kvinnan avstängs från arbetet skallmöjligheten till cimplacering fortlöpande prövas av arbetsgivaren. Uppkommerdå en möjlighet till en omplacering som bedöms kunna avse minst en månad skallarbetsgivaren erbjuda kvinnan arbetet. kvinnan inte kunnatomplaceras till annat arbete ersätts inkomstbortfallet genomhavandeskapspenning. De nya reglerna träder i kraft . Beträffande gravida kvinnors rätt till omplacering frånbildskärmsarbete hänvisas dessutom till närmast följande avsnitt. I en motion som väckts med anledningav propositionen omföräldraförsäkring m. m. föreslog kommunisterna, i likhet med iden nu aktuella motionen, att hos regeringen skulle begära åtgärdersom gav gravida kvinnor rätt till omplacering eller havandeskapspenning om devistades i arbetsmiljöer där stark misstanke om risk för fosterskador förelåg.Socialförsäkringsutskottet avstyrkte motionen och anförde (SfU 1984/85:12 s.9). I propositionen har framhållits attkunskaperna om sambandet mellan påverkan av olika yttre faktorer och riskernaför fosterskador ännu så länge är begränsade och att inte minst påarbetsmiljöområdet läget är oklart. Föreskrifter om skydd för havande kvinnorfinns endast såvitt gäller blyarbete. Inomarbetarskyddsstyrelsen pågår emellertid ett förberedande arbete medföreskrifter som berör gravida kvinnor inom andra arbetsområden. Utskottetanser mot denna bakgrund att den utökade rätten till omplacering ochhavandeskapspenning bör avgränsas på sätt föreslagits i propositionen ochavstyrker bifall till motionen. Utskottet förutsätter därvid attarbetarskyddsstyrelsen uppmärksamt följer det fortlöpande forskningsarbetet påområdet och skyndsamt utfärdar föreskrifter i de fall risker för fosterskadorupptäcks i arbetsmiljön. Utskottet anser inte att det sedan föregåenderiksdagsbehandling inträffat något som skulle ge anledning till ett ändratställningstagande och avstyrker därför motion 1984/85:2257 (vpk) yrkande 6. I motion 1984/85:2257 (vpk)föreslås att en datamiljökommission tillsätts för att övervaka risker med densnabbt tilltagande datoriseringen och ge förslag till riktlinjer för en braarbetsmiljö där datorer och bildskärmar SoU 1984/85:16 23 används (yrkande 9). Riktlinjerna bör inkludera synpunkterpå arbetspassens längd, synergonomiska krav m. m., heter det i motionen.Kommissionens uppgift bör bl. a. vara att bevaka och värdera deforskningsrapporter som rör arbetsmiljö och datorisering. När det gäller normer för bildskärmsarbete finns det i daganvisningar från arbetarskyddsstyrelsen. Avläsning av bildskärmar, nr 136 från1978, som bl. innehåller bestämmelser om synhjälpmedel. Dessa bestämmelserhåller på att omarbetas till en föreskrift för arbete vid bildskärmar, somkommer att röra den ergonomiska utformningen av såväl själva bildskärmen somden omgivande miljön, inkl. vissa arbetsorganisatoriska frågor. Ett förslag till föreskrifter har remitterats och enkungörelse beräknas kunna utfärdas senare i vår. Bestämmelser om bildskärmsarbete återfinns för närvarandeäven i AFS 1983:6 Arbetsställningar och arbetsrörelser och AFS 1983:9 Maskinerför grafiskt arbete. Arbetarskyddsstyrelsen arbetar även med attutforma allmänna råd om datorer i arbetslivet, vilka berör de mer allmännaarbetsmiljöaspekter som bör tas med i bedömningen och planeringen av införandetav ett datoriserat system (se även ovan s. 10). framlade sitt slutbetänkandeDatorer och arbetslivets förändring (SOU 1984:20). I årets budgetproposition(bil. 12 s. 45) redovisas hur förslagen i slutbetänkandet har behandlats inomregeringskansliet. Det konstateras att flera av förslagen ligger utanförarbetsmarknadsdepartementets ansvarsområde och att de förslagen kommer attredovisas för i annat sammanhang. Till frågan om ett åtgärdsprogramför kvinnor i samband med datorisering har regeringen återkommit i denproposition om kvinnors villkor på arbetsmarknaden, proposition 1984/85:130,som förelagts . (Beträffande utredningens förslag omdatateknik och handikappades arbetsliv, se ovan s. 10). har inte funnit anledning att göra någotuttalande med anledning av den i propositionen lämnade redogörelsen förbehandlingen av dataeffektutredningens betänkande (AU 1984/85:11, rskr. Ett särskilt utvecklingsprogram för bättre arbetsmiljö ocharbetsorganisation vid utnyttjande av datorer och mikroelektronik iarbetslivet startades av arbetarskyddsfonden på initiativ av LO, TCOoch SAF. Programmet omfattar bl. a. praktiskt utvecklingsarbete ochförsöksinvesteringar direkt i produktionen i samband med att ny teknikintroduceras i näringsliv och förvaltning. Utvecklingsprogrammet, som arbetarinom en resursram om 54,5 milj. kr., beräknas pågå . I proposition 1983/84:107 om forskning m. m. 7)uppgavs att det inom arbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning planeradessärskilda satsningar på forskning om sambandet mellan ny teknik (främstdatorteknik) och arbetsorganisation. Satsningarna skulle ske i samarbete medbl. a. fysiologer och tekniker (prop. s. 7). SoU1984/85:16 24 I detta sammanhang bör ä\en nämnasden undersökning om sambandet mellan bildskärmsarbete och graviditetsstörningarsom bedrivits av arbetarskyddsstyrelsen tillsammans med socialstyrelsen.Undersökningen, som avslutats, baserades på två centrala hälsoregister,del medicinska födelseregistret och patientregistret. Eftersom dessa registersaknar uppgifter om yrke kompletterades de med uppgifter härom från folk- ochbostadsräkningen (FoB). Tre grupper av kvinnor studerades, de som bedömts hahaft hög, medelhög eller låg frekvens av arbete med dataskärmar under singraviditet. En kontrollgrupp som inte arbetat vid bildskärmar undersöktesockså. Ur de aktuella yrkesgrupperna valdes ut alla kvinnor som fått missfall,fött barn som dött eller haft allvarliga missbildningar eller vägt under 2 vid födelsen. En rad andra faktorer inom arbetslivet än bildskärmsarbeteanalyserades, såsom kontakt med kemikalier, upplevelser av stress, arbete medtunga lyft och arbete i rökiga lokaler. Hänsyn togs också till kvinnans egenrökning under graviditeten. Det konstaterades att stress och rökning förekomoftare hos kvinnor som hade mycket dataarbete jämfört med dem som inte allseller bara sporadiskt arbetade vid skärm. Ett sannolikt samband mellan stressoch fosterskador ansågs kunna anas. Den tidigare kända effekten av rökning påbarnets födelsevikt framkom också i undersökningen. Enligt undersökarna var detemellertid det mest troliga att inget orsakssamband över huvud taget förelågmellan bildskärmsarbete och det graviditetsutfall som konstaterats. Slutsatserna av den här redovisade undersökningen (enutförligare redogörelse ges bl. a. i 15/85) har kritiserats avandra forskare. Dessa har gjort gällande att undersökningens statistiskamaterial visar att kvinnorna i den s. k. högriskgruppen fött fler missbildadebarn än riksgenomsnittet och att detta hängt samman med bildskärmsarbetet. Arbetsmarknadsministern anordnade enhearing med bl. a. forskare från arbetarskyddsslyrelsen, statensstrålskyddsinstitut och de medicinska fakulteterna i öch ombildskärmsforskningens resultat och framtid, varvid bl. a. den ovan redovisadeundersökningen diskuterades. I en frågestund i där risken förfosterskador vid bildskärmsarbete diskuterades, anförde arbetsmarknadsministernföljande angående vad som framkommit vid den aktuella hearingen. Vid denna hearing framgick att detvetenskapliga underlaget på detta område är otillräckligt. I destudier som har genomförts i och i andra länder har man inte kunnatpåvisa att det föreligger ett orsakssamband mellan bildskärmsarbete undergraviditet och missfall eller missbildningar hos de födda barnen. Som fleraforskare framhöll betyder detta emellertid inte att ett sådant samband kanuteslutas. Det är därför ytterst angeläget att forskningen på detta områdeintensifieras. Såväl arbetarskyddsstyrelsen som planerar att gåvidare och följa upp de undersökningar som har gjorts. Även i andra länder, t.ex. i , finns långtgående planer på omfattande studier över effekterna avbild- SoU1984/85:16 25 skärmsarbete på graviditet. I detta sammanhang vill jagockså informera om att håller på att bearbetaresultaten från en registerstudie över graviditetsutfallet under åren 1980-1983bland samtliga kvinnor anställda vid landets försäkringskassor. Resultatet avstudien beräknas kunna publiceras . Jag har förståelse för och respekterar den oro ochosäkerhet som många gravida kvinnor känner som arbetar framför bildskärm.Att vi har otillräckliga kunskaper på området är en klen tröst för dessakvinnor. Jag planerar därför att ta kontakt med arbetsmarknadensparter för att diskutera möjligheterna att avtalsvägen ge kvinnor som arbetarvid bildskärm och som önskar det rätt till omplacering i samband medgraviditet. Om avtal med arbetsmarknadensparter inte skulle komma till stånd, kommer regeringen, enligt vad utskotteierfar, att överväga en författningsreglering. Enligt framlagdauppgifter i massmedia visar registerstudien över graviditetsutfallet blandförsäkringskasseanställda att dessa kvinnor födde betydligt högreandel allvarligt missbildade barn än andra kvinnor i . Undersökningensresultat har ännu inte utvärderats. En motion med samma innehåll som den nu aktuellabehandlades av utskottet . Utskottet avstyrkte motionen medhänvisning bl. a. till det föreskrifts- och forskningsarbete på området som dåpågick. En föreskrift om arbete vid bildskärmar beräknas, som ovannämnts, kunna utfärdas . Arbete pågår med allmänna råd om datorstöd iarbetslivet. Forskningen om eventuella risker med bildskärmsarbete kommer attintensifieras. Regeringen har särskild uppmärksamhet riktad på denna fråga.Forskning om förändrade krav på människan i samband med införande av ny teknikär även ett av arbetarskyddsstyrelsen prioriterat forskningsområde. Med hänsyn till det anförda anser utskottet inte att detfinns behov av att tillsätta en sådan datamiljökommission som begärts i motion1984/85:2257 (vpk). Motionen avstyrks därför såvitt nu är i fråga (yrkande 9). I motion 1984/85:2257 (vpk) begärsatt forskning och åtgärder mot belastningssjukdomar fortsätter att prioriterasi arbetsmiljöarbetet (yrkande 10). Ryggvärk, nedsatt muskelkraft och förslitnaleder är mindre dramatiska effekter än död och cancer men utgör likafulltplågsamma, invalidiserande och utdragna lidanden, anför motionärerna. Dessutomär de synnerligen utbredda i befolkningen och drabbar särskilt dem som hartunga arbeten i dåliga arbetsställningar. I motionen anförs attarbetarskyddsstyrelsen och arbetsmarknadsministern prioriterar forskning ombelastningssjukdomar och att bör uttala ett särskilt stöd härförliksom för utvärderingar av förändringsåtgärder. SoU1984/85:16 26 Arbetarskyddsstyrelsen uttalade isin anslagsframställning för /85 att den typ av forskning somhar väsentlig betydelse från hälsosynpunkt i första hand måste prioriteras.Prioriteringarna måste göras med hänsyn till såväl skadefrekvens som skadornassvårighetsgrad. Styrelsen uppgav att man på grundval av den aktuella och denförväntade risksituationen prioriterat bl. a. belastningsskador somforskningsområde (budgetpropositionen 1983/84s. Arbetsmarknadsministern förklarade dels i förra åretsbudgetproposition, dels i den forskningsproposition, 1983/84:107 bilaga 7, sombehandlats av utskottet i betänkandet SoU 1983/84:24 att de av styrelsenföreslagna prioriteringarna sarht de överväganden som redovisats som grund fördessa enligt hennes mening synes vara väl avvägda och motiverade (budgetpropositionen1983/84 s. 148, forskningspropositionen bil. 7 s. 9). väckte kommunisterna en motionmed samma innehåll som den nu aktuella. Utskottet avstyrkte motionen medhänvisning till arbetsmarknadsministerns ovan återgivna uttalande (SoU1983/84:29 s. 27). Även i årets budgetproposition uppgerarbetarskyddsstyrelsen att åtgärder för att förebygga belastningsskador avolika slag är ett högt prioriterat område. Arbetet härmed bedrivsbl. a. i form av ett riksomfattande tillsynsprojekt, i vilket såvältillsynsavdelningen som yrkesinspektionen medverkar (budgetpropositionen s.119). När det gäller forskning anför styrelsen att den typ av forskning som harväsentUg betydelse från hälsosynpunkt i första hand måste prioriteras. Blandsärskilt prioriterade forskningsområden anges belastningssjukdomar (s. 120). Utskottet delar motionärernas uppfattning omangelägenheten av forskning och åtgärder för att förebygga och minskabelastningsskador. Med hänvisning till den här lämnade redovisningen anserutskottet dock inte att motion 1984/85:2257 (vpk) yrkande 10 påkallar någotuttalande från sida. Utskottet har vid tidigarebehandling av motionsyrkanden rörande arbetarskyddsstyrelsens föreskriftsarbeteredogjort för överväganden bakom och de problem som är förknippade medfastställande av gränsvärden beträffande kemiska ämnen, buller, strålning, ljusm. m. samt det arbete som pågår inom arbetarskyddsstyrelsen på dessa områden(se bl. a. SoU 1981/ 82:15 och 42, SoU 1983/84:29 samt mera utförhgt ibetänkandet SoU 1977/78:1 med anledning av proposition 1976/77:149 omarbetsmiljölag). Utskottet får när det gäller den allmänna bakgrunden hänvisatill där lämnade redogörelser. Beträffande det rent praktiska arbetet medframtagande av gränsvärdelistan har utskottet inhämtat följande. Tvåarbetsgrupper medverkar i arbetet med att ta fram listan -föreskrifts- SoU1984/85:16 27 gruppen och kriteriegruppen för hygieniska gränsvärden.Föreskriftsgruppen - där representanter för arbetarskyddsstyrelsen ocharbetsmarknadens parter ingår - prioriterar förslag om önskvärda förändringarav olika gränsvärden eller införandet av nya ämnen i gränsvärdesförteckningen.Därefter beställer man vetenskaphgt dokumentationsunderlag från kriteriegruppen.Kriteriegruppen, som är sammansatt av forskare, har en rent vetenskapligfunktion. Kriteriegruppen sammanställer vetenskaplig dokumentationom det aktuella ämnet. Särskild vikt läggs vid samband mellan förekomst avämnet och effekter på hälsan samt vid cancerframkallande, genetiska ochfosterskadande effekter m. m. Dokumentationen bygger på såväl svenska somutländska forskningsresultat. Kriteriegruppen gör därefter ett uttalande somtillsammans med bakgrundsmaterialet överlämnas till föreskriftsgruppen.