bet · G801NU33 · 1984-12-31 00:00:00 — Vidare kan storleken på det aktuella tjänsteexportföretagetinverka liksom hur känt företaget är på utlandsmarknaden och hur stor volym sombehöver lånas upp vid ett speciellt tillfälle. (E 1977:03) hari sitt remissyttrande över tjänsteexportutredningens förslag anfört att denavser att behandla de problemområden som har tagits upp av utredningen. anför också attbanklagstiftningen medför begränsningar i banksektorns möjligheter tillutlandsengagemang. Frågan om olika regleringars inverkan på möjligheterna tillvidgad tjänstehandel från företag verksamma inom kreditmarknadssektorn börenligt utredningen särskilt beaktas, (Fi 1983:06),som har till uppgift att se över frågan om kreditmarknadens framtida reglering,har i sitt remissvar anfört att man avser att i sitt arbete behandla de nunämnda frågor som tjänsteexportutredningen har tagit upp, I propositionen redogörs (s, 38 f.) för tjänsteexportutredningensnyss refererade synpunkter i valutareglerings- och kreditmarknadsfrågor. Någraförslag läggs inte fram. Som skäl anges att valutakommitténs ochkre-ditmarknadskommitténs arbete avvaktas. I propositionen hänvisas ytterligaretill det förslag om tillstånd för utländska banker att under vissaförutsättningar bedriva bankverksamhet i som genom proposition1984/85:191 har förelagts , I ett betänkande (FiU 1984/85:28) om fortsattvalutareglering har finansutskottet tillstyrkt att valutaregleringenskall förlängas t, o. m, , Utskottet har avstyrktmotioner om liberalisering av valutapolitiken. Att föregripa valutakommitténsförslag genom att införa omfattande och generella liberaliseringar redan nuanser finansutskottet olämpligt. Motionerna har fått stöd i en gemensamborgerlig reservation, vari förordas att som ett första stegsnarast undersöker möjligheterna att inom det nuvarande regelsystemets ramgenomföra en sådan liberalisering av valutalagstiftningen att en anpassningsker till situationen i och . har beslutat i enlighetmed finansutskottets förslag. Med hänsyn dels till det som i propositionen anförs omvaluta- och kreditmarknadsfrågor, dels till fattade beslutmed an- NU1984/85:33 21 ledning av motioner om liberalisering av valutaregleringenanser utskottet an mofionerna 1984/85:3065 (fp) och 1984/85:3066 (m) inte börföranleda någon åtgärd från sida i nu aktuella delar. Ett än mer allvarligt problem änvalutaregleringen är enligt vad som sägs i motion 1984/85:3066 (m) att så stordel av tjänsteproduktionen sker inom offentliga monopol och i egenregiverksamhetinom stat och kommun. Även om de offentliga organen med iver vill ägna sig ättjänsteexport är de inte organiserade för affärsmässig verksamhet. Attföretagen arbetar i en monopolsituation på hemmamarknaden ger dem inte hellersärskilt bra förutsättningar när de skall konkurrera på världsmarknaden. Enannan konsekvens av offentlig egenregiverksamhet är att svenska serviceföretaginom t. ex, städ- och tvätteribranschen får minskade möjligheter att skaffa sigreferensobjekt för sin utlandsverksamhet. Svenska företag har svårt attkonkurrera i utlandet om de inte "betros" att verka på motsvarande områdei sitt hemland, anför motionärerna, I motionen påyrkas ett tillkännagivande avriksdagen av nu angiven innebörd. I motion 1984/85:3065 (fp) anförs, utan särskilt yrkande,liknande synpunkter. Utskottet erinrar om att åtgärder efter godkännande avriksdagen har vidtagits för att exporten av tjänster från såväl statligamyndigheter och bolag som kommuner och landstingskommuner skall främjas (prop.1980/81:171, NU 1980/81:58, rskr 1980/81:426; prop. 1983/84:168, NU 1983/84:40,rskr 1983/84:382). 1 den nu aktuella propositionen anförs (s. 40) att flerahinder av formell och praktisk natur har försvårat en framgångsrikexportsamverkan mellan kommunerna och näringslivet. Det finns, uttalarstatsrådet , flera skäl för en sådan exportsamverkan. Kommunalatjänster kan t. ex utgöra en del av ett fullständigt system. Vidare harkommuner och landstingskommuner erfarenhet av hur driften av olika typer avanläggningar skall organiseras och administreras. Kommuner och landstingskommunerkan också spela en viktig roll i marknadsföringen av system, bl, a. genom attställa referensobjekt till förfogande, I propositionen anförs också exempel på initiativtill egna exportaktiviteter som vissa kommuner och landstingskommuner hartagit. Kommunala åtgärder för att främja svensk export kan i vissmån redan nu vidtas inom ramen för den kommunala kompetensen, sägs det vidare ipropositionen. En utvidgning av den kommunala kompetensen genom lag ansesemellertid nödvändig för att möjliggöra ett ökat engagemang på detta område. Enproposition i denna fråga aviseras. Utskottet anser an man i mofionerna 1984/85:3065 (fp) och1984/ 85:3066 (m) ger uttryck för en ensidigt negativ uppfattning om de offentligaorganens möjligheter att hävda sig på exportmarknaderna. NU1984/85:33 22 nell marknadsföring ställer självfallet stora krav på företagsledningoch marknadsföringskompetens hos de statliga och kommunala organen. Dennakompetens kan de emellertid skaffa sig själva eller få tillgång till isamarbete med företag i offentlig eller privat ägo. 1 det nu aktuella avseendettorde det vara fråga om praktiska och organisatoriska hinder för en ökad exportsnarare än problem som hänger samman med att verksamheten drivs i offentligregi. Tjänsteexport från offentliga organ befinner sig ännu i sin linda ocherfarenheterna får visa hur man bäst kan tillägna sig den kommersiellakompetens som behövs. Utskottet vill i sammanhanget nämna att det säkert finnsköparländer som ser det som en fördel att tjänster tillhandahålls på deninternationella marknaden av inte bara privata företag utan även offentligaorgan. Det finns också anledning att peka på det konstruktivasamspel för en ökad export som kan ske mellan offentliga tjänsteproducerandeorgan och industrier. Utskottet noterar vad som i detta avseende sägs ipropositionen (s. 15), Den offentliga sektorn utgör allmänt sett ett stöd ochen tillgång för landets samlade exportansträngningar, framhålls där Inom dennasektor har skapats en infrastruktur som även utgör en viktiggrund för exportarbetet. Vidare medverkar den offentliga sektorn till en utvecklingav varor och tjänster genom upphandling. Offentliga organ kan också fungera som"dörröppnare" på vissa marknader. Myndigheterna har dessutomreferensobjekt för utländska köpare. Utskottet understryker med hänvisning till det nu sagdaden stora betydelse som samspelet mellan den offentliga sektorn ochnäringslivet har för svensk export. Det följer av det som anförts att utskottet inte anseratt bör göra något sådant uttalande till regeringen som föreslås imotion 1984/ 85:3066 (m). Motionen avstyrks alltså i här aktuell del. Eftersom har kommit långtpå arbetsmiljöomrädet i förhållande till många andra industriländer borde deerfarenheter som har vunnits vad gäller teknik, kontroll och organisation kunnatillhandahållas på en internationell marknad, sägs det i motion 1984/85:2082(m). Motionärerna anser att regeringen bör låta utreda möjligheterna till eninternationell marknadsföring av svenska erfarenheter på arbetsmiljöområdet. Utskottet har i det föregående (s, 21) nämnt att särskildaåtgärder har vidtagits för att exporten av tjänster från bl, a, den statligasektorn skall främjas. Den sektor som nämns i motionen, arbetarskydd ocharbetsmiljöfrågor i vidare bemärkelse, är ett exempel på områden där eninternationell marknadsföring av svenskt kunnande och svensk teknik bordekunna ske. Enligt vad utskottet har inhämtat pågår under arbetsmarknadsdepartementetsledning ett aktivt arbete med det syfte som anges i motionen. NU1984/85:33 23 a. har en inventering påbörjats för att försöka fåfram system och produkter inom departementets arbetsområde som kan vara lämpadeför avsättning på export. Ett liknande arbete pågår för övrigt också inom andradepartement. En konferens om offentlig tjänsteexport hölls iår i regi av och med deltagande frånsåväl statliga myndigheter som kommuner. Konferensen var ett led i arbetet medatt främja tjänsteexport från den offentliga sektorn. Det var en eniguppfattning bland deltagarna att det finns en marknad för deras tjänster menatt exportarbetet är ett långsiktigt arbete som ger effekt först . Med hänsyn till det nu sagda finner utskottet attriksdagen inte behöver vidta någon åtgärd för att syftet med motion1984/85:2082 (m) skall nås. I tre motioner har väckts förslagsom syftar till att svensk byggexpert skall underlättas. En (fp) berörbyggsektorn i vidare bemärkelse, en (vpk) uppmärksammar framför alltträhusindustrin och en (c) slutligen tar upp frågan om samverkansvillkor förexpertstöd. Utskottet behandlar först de två motionerna om bygg- ochträhussektorerna. De svenska byggföretagen har ett gott rykteinternationellt, sägs det i motion 1984/85:2633 (fp). Svensk företagsamhet ochbyggteknik ligger långt framme. Infrastrukturbyggandet har från svensk sidavarit framgångsrikt. Svensk dammbyggnadskonst är t, ex, etableradi ett flertal länder. På samma sätt som för övrig exportverksamhet krävskunskap och initiativkraft för att företagen skall kunna erövra nya marknadsandelar.Ett antal större svenska byggföretag har visat vägen för de mindre företagen.Statsmakterna kan emellertid på olika sätt hjälpa företagen i derasexpertansträngningar. Genom stimulansåtgärder för ökad export och effektivuppbackning av svenska företag utomlands skulle roll som en avvärldens ledande byggexportnationer kunna befästas. Ett område där åtgärderenligt motionärerna är angelägna är tekniska handelshinder Sådana hinder sägsvara vanligt förekommande inom byggsektorn och försvåra exportansträngningarna.Det internationella samarbetet i syfte att åstadkomma ökad harmonisering avlagar, förordningar och bestämmelser borde enligt motionärernas meningeffektiviseras. Det nordiska samarbetet borde intensifieras. Prioritet bordesamtidigt ges åt samarbetet inom ramen för och ECE:s (FN:s ekonomiskakommission för ) harmoniseringsprojekt med beaktande av samarbetet inomEG och EFTA, Standarder, normer och provningar borde i ökad utsträckning görasinternationellt likformiga. Motionen utmynnar i ett förslag att iett tillkännagivande till regeringen skall ansluta sig till det som sägs imotionen om ökade insatser för främjande av svensk byggexpert. NU 1984/85:33 24 Ökade insatser för att exporten från den svenskabyggnadsindustrin skall främjas efterlyses också i motion 1984/85:2081 (vpk).Exporten av trähus ställs här i centrum för intresset. Motionärerna finner detbl, a. beklagligt att de svenska huspreducenterna inte har tillräckligberedskap och förmåga till samordning för att kunna offerera och leverera hus isamband med naturkatastrofer. Också rent allmänt har insatserna för t. ex,samordning och säljstöd varit otillräckliga. Motionärerna anser att åtgärderbör vidtas för att den svenska trähus- och byggnadsindustrin skall utvecklas,särskilt på exportmarknaderna. Utskottetkonstaterar med anledning av vad som sägs i motionerna att byggsektorn är en avtvå sektorer som fr. o. m. innevarande budgetår har blivit föremål försärskilda sektorinriktade satsningar med exportråd som huvudman. Såhar skett efter beslut av på grundval av förslag iproposition 1983/84:168 em expertfrämjande verksamhet (NU 1983/84:40, rskr1983/84:382), Den andra sektorn är energiteknik. Ett särskilt organ benämntSvensk bygg- och energiexpert () har inrättats inom , Utöverde medel som redan tidigare användes för att främja exporten inom de berördasektorerna ställdes genom beslut 18 milj, kr, till förfogande förverksamheten. Export från den del av byggnadsindustrin som omfattas av denträbearbetande industrin kan stödjas också inom ramen för statens industriverkssärskilda branschprogram för denna industri. Vadgäller internationellt samarbete rörande harmonisering m. m. inom byggområdetkan följande nämnas. finns för det nordiska samarbeteti hithörande frågor en särskild kommitté med benämningen Nordiska kommitténför byggbestämmelser. Arbetet är inriktat pä att söka få till stånd bl. a.gemensamma bestämmelser och likformiga provningsmeteder. I samband med möte uppmärksammades arbetet inom ramen för det nordiskahandlingsprogrammet för bostads- och byggsektorn i vilket bl. a. arbetetinom den nämnda kommittén ingår och gjordes uttalanden av innebörd attsamarbetet borde intensifieras. Det harmoniseringsprojekt inom ECEsom åberopasi motionen är ett prioriterat projekt i ECE:s arbete. Det har samma inriktningsom det nämnda nordiska, samarbetsprojektet och stöds från svensk sida.Eftersom ett stort antal länder även statshandelsländerna är inblandade idetta arbete rymmer det både stora problem och stora möjligheter. Medanledning av vad som sägs i motion 1984/85 ;2081 (vpk) om beredskap hos desvenska husproducenterna för att leverera hus i samband med jordbävningar ochandra katastrofer kan följande nämnas. bildades ensärskild företagsgrupp för att pröva möjligheterna att tillsammans ha dennaleveransberedskap. Det har resulterat i konkret samarbete mellan ett par avföretagen som genom ett särskilt företag nu levererar standardhus i enkeltutförande. En anledning till att någon mera NU1984/85:33 25 omfattande produktion inte förekommer torde vara att detär dyrt att skaffa sig den speciella produktiensberedskap som krävs för dennatyp av leveranser och att företag i andra länder kan vara mera lämpade förproduktionen än svenska företag med deras traditionella inriktning påhögkvalitativa hus för relativt krävande miljöer. Enligt utskottets mening har genom att ställasig bakom de nämnda expertfrämjande programmen medverkat till en sådan stimulansav byggsektorns export som efterlyses i motionerna 1984/85:2081 (vpk) och1984/85:2633 (fp). Det krävs onekligen kraftfulla, målmedvetna åtgärder om dennuvarande överkapaciteten inom byggbranschen skall kunna ledas över tillexpertmarknaderna. Med hänsyn till de statliga insatser som sålunda redan görsi detta syfte finner emellertid utskottet att motionerna i nu aktuella delarinte bör föranleda någon åtgärd från sida. Om export av hus i samband med naturkatastrofer behöversärskilt främjas utgår utskottet från att så kan ske inom ramen för denuvarande expertstödsprogrammen. Utskottet har i det föregående nämnt ett par exempel påhur tekniska handelshinder inom byggsektorn uppmärksammas på detinternationella planet. Flera andra exempel finns. Utskottet anser liksommotionärerna att det är angeläget att man från svensk sida aktivt stödjer ochdriver på samarbetet för att inom detta område få till stånd t. ex. enharmonisering av byggbestämmelser och ett ömsesidigt godkännande avprovningsresultat. Detta skulle väsentligt kunna underlätta handeln inombyggområdet. Med hänsyn till det arbete som i detta syfte pågår anser utskottetemellertid att något särskilt uttalande av inte är nödvändigt för attändamålet med motion 1984/85:2633 (fp) i här aktuell del skall blifillgodosett. Med det nu sagda avstyrker utskottet motion 1984/85:2081(vpk) och motion 1984/85:2633 (fp) i nu berörda avseenden, I motion 1984/85:2633 (fp) påyrkasett tillkännagivande av om ökade insatser avseende upphandlingen iinternationella organisationer när det gäller projekt som är intressanta förbyggindustrin. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det liggeren betydande marknadspotential för bl. a. svensk byggindustri i den upphandlingsom sker från de internationella organisationerna. Genom beslut omanslag till för innevarande budgetår (prop. 1983/84:100 bil. 5, NU1983/84:40, rskr 1983/84:382) har ökade medel ställts till förfogande för atten intensifierad bevakning från skall bli möjlig när det gällerprojekt finansierade av internationella finansierings-organisationer. I den nu aktuellapropositionen aviseras att skall få i uppdrag att specificera ettprojekt avseende en försöksverksamhet med datoriserad projektförmedling ochupphandling av tjänster. Detta projekt kan bli av intresse för bl. NU1984/85:33 26 Med hänsyn till det nu sagda finnerutskottet att motionärernas önskemål i huvudsak är tillgodosedda. I samma motion, 1984/85:2633 (fp), önskas också ett tillkännagivandeav om det som i motionen anförs om stöd till tjänsteexport inombyggbranschen. Med sitt höga tekniska kunnande har goda möjligheteratt bidra med olika typer av konsulter och experter för byggprojekt av störreomfattning, anför motionärerna. De anser att ökad tonvikt i fortsättningenborde läggas vid främjandet av tjänsteexport inom byggnadsbranschen. Förslagen i proposition 1984/85:140 syftar till atttjänsteexport skall främjas. I propositionen utpekas inte några särskilda sektorersom mer angelägna objekt för de exportfrämjande insatserna än andra. Utskotteterinrar dock om att exportstödet till byggsektorn har prioriterats särskiltgenom beslut med anledning av den nämndapropositionen om exportfrämjande verksamhet. Detta har tagit sig konkretuttryck i bl. a. inrättandet av SWEBEX (se s. 24). SWEBEX torde kunna befattasig med frågor avseende export såväl av byggindustrins produkter som av desstjänster. Också när det gäller tjänsteexport inom byggsektorn anserutskottet därför att motionärernas önskemål i stor utsträckning ärtillgodosedda. En återkommande fråga i riksdagenunder har gällt det krav på samverkan mellan minst tre företagsom i regel gäller för att exportstöd skall kunna lämnas. Motionärerna harönskat att detta krav skall slopas. Som motiv har anförts att förutsättningarnaför bl, a, svensk trähusexport därmed skulle förbättras, vilket skulle kunna geunderlag för ökad produktion och sysselsättning inom trähusindustrin.Motsvarande krav med likartad motivering framförs nu i motion 1984/85:303 (c). Utskottet erinrar inledningsvis om bakgrunden till detgällande kravet på att minst tre företag skall samarbeta om ett stödprojekt: enordning med individuellt exportstöd anses riskera att bryta såväl mot dehandelsavtal som har ingått med EFTA och EG som mot , Endast tvingandeskäl kan föranleda avvikelser från dessa avtal. Sådana skäl har ansettsföreligga när det gäller tekobranschen men i princip inte när det gällerträhusindustrin. När utskottet senast behandlade en motion i ämnet konstateradedock utskottet (NU 1983/84:40 s. 16) an en viss flexibilitet förelåg i det stödsom administrerades av , Vissa möjligheter fanns således att geindividuellt stöd. Utskottet återgav ett uttalande i frågan i proposition1984/85:168 om exportfrämjande åtgärder enligt vilket sådana möjligheter kundebehöva utvecklas . Utskottet instämde i detta. Ytteriigare kan erinras om aU utskottet (NU1982/83:34 s, 36) pekade på möjligheten av att tre företag inom var och en avde tre delbranscherna inom den träbearbetade industrin bildade en sådan gruppsom kunde bli berättigad till exportstöd. NU1984/85:33 27 Det är uppenbart, konstaterarutskottet, att kravet pä samverkan i vissa fall kan vara svårt att uppfylladärför att företagen inte kompletterar utan direkt konkurrerar med varandra isina exportansträngningar. Det saknas en sådan naturlig affärsidé som kan underbyggaen samverkan. Med hänsyn härfill utgär utskottet frän aU de möjligheter tillflexibilitet som kan föreligga inom ramen för de internationellt överenskomnareglerna om exportstöd tas till vara. Härigenom skulle de insatser som görs fört, ex. svensk trähusindustri mera effektivt än kunna gagna industrinutan att ökade medelsanspråk för den skull behöver ställas. Någon sådan konkretbegäran om slopande av kravet på samverkan som påyrkas i mofion 1984/85:303 (c)anser utskottet emellertid inte an det finns förutsättningar för attframföra. Motionen avstyrks alltså. Utskottet uppmärksammar i detta sammanhang att statensindustriverk har gett ut rapporten (SIND 1985:3) Exportsamverkan företagens erfarenheter I utredningen kartläggs olika former av exportsamarbete.Avsikten med utredningen har varit att studera vad som kännetecknar lyckadeoch misslyckade projekt. Någon utvärdering av olika former av stöd för attfrämja export görs inte. Betydelsen av att exportsamverkan byggs upp kring enkonkret affärsidé framgår av rapporten. I en inledande kommentar anförs att detfinns anledning att skapa ett bättre underlag för att bedöma möjligheter ochbegränsningar av exportsamverkan som ett medel att främja företagens försäljningpå utländska marknader. Bättre kunskap om förutsättningar för framgångsrikexportsamverkan behövs också för att man skall kunna diskutera exportsamverkansroll i industripolitiken och frågan huruvida staten skall främjaexportsamverkan och i så fall hur. Till exportfrämjande verksamhet,dvs. den exportfrämjande verksamhet som exportråd antingen självutövar eller planerar och leder inom handelssekreterarorganisationen ochutrikesrepresentationen, föreslås i budgetpropositionen ett anslag av 224,5milj. kr för /86. Utskottet tillstyrker detta anslag och erinrardessutom om att utskottet i det föregående (s. 18) har tillstyrkt att det s, k,konsultstöd som administrerar omvandlas till eU garanUstöd och aUramen för detta stöd sätts till 5,2 milj, kr. för nästa budgetår Utskottettillstyrker också övriga förslag från regeringen under denna punkt, I detta sammanhang behandlar utskottet även mofion1984/85; 1152 (m). Där begärs ett tillkännagivande genom vilket riksdagenansluter sig till det som i motionen anförs om översyn av exportservicen tillnystartade företag. Den exportservice som fillhandahålls är intefillräcklig för aU småföretagen skall få den hjälp de behöver när de vill gå utpå export, anförs det i motionen. Utskottet erinrar om att sedan flera årtillbaka har ett särskilt program inriktat speciellt på små och medelstoraföretag. NU1984/85:33 28 beslut med anledning av propositionen våren1984 om exportfrämjande verksamhet (prop. 1983/84:168, NU 1983/84:40, rskr1983/ 84:382) har fått ökade medel för sitt småföretagsprogram.Också i andra avseenden stärktes genom beslut förutsättningarna förexportservice till de mindre företagen. Regeringens förslag byggde bl. a. påen särskild utredning om exportfrämjande stöd till små och medelstora företag.Någon ytterligare översyn av exportservicen i enlighet med förslaget i motion1984/85:1152 (m) synes med hänsyn till det nu sagda inte nödvändig. I den månnystartade företag när de vill gå ut på exportmarknaden har särskilda problemvilka skiljer sig från dem som andra företag har, utgår utskottet från attdessa problem kan hanteras inom ramen för den exportservice som finns. Någotsärskilt program just för nystartade företag synes emellertid inte behövligt, I fråga om den verksamhet somexportkreditnämnden (EKN) bedriver föreslås i budgetpropositionen en höjning,inom oförändrad total garantiram, av s/u-ramen (se s. 4) med 10 miljarderkronor, en höjning av den rörliga kredit i som har ställtstill EKN:s förfogande med 600 milj, kr. och ett förslagsanslag av . förvissa förluster som kan uppstå vid garantigivning enligt de riktlinjer somanges i propositionen. Utskottet tillstyrker dessa förslag. Utskottet noteraratt regeringens hemställan under den nu aktuella punkten av förbiseende harblivit ofullständigt formulerad i vad avser den nu nämnda s/u-ramen. Utskottethar i sin hemställan tagit hänsyn härtill. I motion 1984/85:2633 (fp), som innehåller förslag tillåtgärder för främjande av byggexport (se även s. 23), berörs det nu aktuellaanslaget, I motionen anförs att en minskad riskkapacitet inom EKN har inneburitvissa begränsningar för byggnadsindustrins del. Det är inte möjligt atterhålla EKN-garantier annat än för export till ett starkt begränsat antalländer. Enligt motionärerna borde övervägas att ge EKN utökade ramar för garantigivningvid byggexport, I motionen påyrkas ett uttalande av av dennainnebörd. Det som motionärerna anför i frågan ingår i en bredare diskussion omfinansieringsvillkor vid export till , varvid även spörsmål om blandadekrediter och u-landsbistånd tas upp. Det faller utanför näringsutskottetsberedningsområde att ta upp dessa frågor. Utskottet erinrar inledningsvis om förutsättningarna förEKN:s verksamhet. maximerar beloppet för det statligabetalningsansvar som EKN skall garantera. Detta belopp är 70miljarder kronor.