bet · G801KU5 · 1984-12-31 00:00:00 — omvissa grundlagsfrågor m. m. I detta betänkande behandlarutskottet ett antal under den allmänna motionstiden väckta motioner omvissa grundlagsfrågor m. m. Motionerna tar upp regeringsformens bestämmelser om krigoch krigsfara, inrättandet av en författningsdomstol, frågor med anledning av enfällande dom mot i , fillämpningen av internationellakonventioner, reglering i regeringsformen av svenskt medborgarskap,normgivningen på skatteområdet samt fråga om utredning av maktförhållandena isamhället. Utskottethar avstyrkt motionerna. Till betänkandet har lämnats följande reservationer ochsärskilda yttranden. fällande dom motSverige (m) Normgivningenpå skatteområdet (m, c, fp) Utredning ommaktförhållandena i samhället (vpk) Regeringsformens bestämmelser omkrig och krigsfara (m) Inrättande aven författningsdomstol (m) Reglering iregeringsformen av svenskt medborgarskap (m) Behandlas på s. 1983/84:298 av () 17, 28 I motionen yrkas att hos regeringen begär enskyndsam utredning om vad som är rektroaktiv lagstiftning i fråga om skatteroch avgifter. 1983184:331 av i (m) 3, 22 I motionenyrkas att omprövar utformningen av 13 kap. regeringsformen,särskilt 9-11 §§ samt i anslutning därtill 5 kap. 3,5 och 6 §§ KU 1984/85:5 2 m. fl. (vpk) 21, 29 Imotionen yrkas att hos regeringen hemställer om initiativ för attgenom en offentlig utredning kartlägga och analysera de faktiska, reellamaktförhållandena i det svenska samhället och deras följder för olika grupperoch individer. 1983184:579av i (m) 15, 27 Imotionen yrkas att beslutar foga en paragraf om svenskt medborgarskaptill regeringsformen på sätt i motionen angivits. 1983/84:581av i (m) 3, 22 I motionen yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom anmälan av nya statsråd och om godkännande av omfattanderegeringsombildning under krigsförhållanden. 1983184:1108av () 11, 26 Imotionen yrkas att uttalar sig för att ändringar skall ske i svensklagstiftning så att fällande dom mot respekteras ochhos regeringen begär att förslag i detta syfte skyndsamt underställs . 1983184:1111av () B, 24 Imotionen yrkas att beslutar att hos regeringen hemställa att vidutfärdande av direktiv till kommande författningsutredning intages uppdrag attutreda hur kontrollen av grundlags- och konventionsenlighet av domar, utslagoch författningar lämpligen bör ske samt även därvid utreda behovet ochlämpligheten av en författningsdomstol. 1983184:1112av () 12, 26 Imotionen yrkas att efter inhämtande av lagrådets yttrande antarföljande Lag om tillämpning avinternationella konventioner Internationell konvention, som ingåtts avSverige,vare sig det skett genom Kungl. Maj:ts beslut eller av regeringen efterriksdagens hörande, och som eljest har gällande kraft, skall vid alladomstolar, myndigheter och exekutionsställen i riket lända till efterrättelse,så snart den i officiell publikation är utgiven av trycket. 1983184:1352av m. fl. (c) (yrkande 1) 11, 26 Imotionen yrkas med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/ 84:1351 attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionenanförts om hänsynstagandet till om de mänskligarättigheterna vid stiftandet av våra lagar. KU1984/85:5 3 Behandlas på s. 1983184:1374 av () 11, 26 I motionenyrkas att hos regeringen begär en översyn av svensk lagstiftningför att utröna i vilken utsträckning lagen behöver ändras för att undvikanya fällande domar vid . 1983/84:1376 av () 17, 28 I motionen yrkas att hos regeringen begär enöversyn i enlighet med vad som anförts i motionen. 1983/84:1385 av () 3, 22 I motionenyrkas att hos regeringen begär en utredning angåendevilka grundlagsregler som skall gälla för statsstyrelsen under 1983184:1402 av Per och (båda m) 4, 23 I motionen yrkas att begär att regeringen införnästa långsiktiga försvarsbeslut låter utreda hur statsmakternas och flertaletmedborgares inställning till försvaret av det egna samhället bäst bör uttryckasi regeringsformen och i informationen till landets invånare. 1983/84:1415 av och (båda m) 8, 24 I motionen yrkas att hos regeringen begärutredning och förslag om inrättande av en författningsdomstol. 1983/84:1418 av m. fl. (m) 8, 24 I motionen yrkas att hos regeringen begär enutredning med syfte att inrätta ert författningsdomstol i . 1983184:2127 av () 3, 22 I motionen yrkas att begär att regeringenskyndsamt låter utreda 13 kap. regeringsformen i enlighet med vad som anförts imotionen. 1983/84:2398 av m. fl. (c) 17, 28 I motionen yrkas med hänvisning till vad som anförts imotion 1983/ 84:1468 att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i mofionen anförts om utformningen av vår skattelagstiftning. Regeringsformens bestämmelser om krig och krigsfara m.m. I motionerna 1983/84:331 och1983/84:581, båda av i (m), 1983/84:1385 av () samt 1983/84:2127 av () begärs omprövning av utformningenav bestämmelserna i 13 kap. regeringsformen (RF). I motion331 hävdas att särskilt 13 kap. 9-11 §§ RF behöver omprövas. r Riksdagenl984/85.4saml.Nr5 KU1984/85:5 4 Enligt motionären förefaller regeln i 13 kap. 9 § RFäventyrlig. Regeringens beslutsformer har nämligen inte fastslagits vare sig igrundlag eller annan lag. Med hänsyn till att statsministern genom en enkelskrivelse kan entlediga och tillsätta statsråd innebär stadgandet i sak attstatsministern ensam - eller med fyra av honom för tillfället utsedda statsråd- kan besluta om vapenstillestånd, dvs. Det kan vidare enligtmotionären ifrågasättas om en svensk riksdag över huvud taget - såsomförutsätts i 10 § - skall kunna sammanträda på av fientlig makt ockuperatområde och där fatta konsfitufionellt legitima beslut. Även lämpligheten avreglerna i 11 § om att konungen är förhindrad att fullgöra sina uppgifter somstatschef om han befinner sig på annan ort än regeringen samt de därmedsammanhängande reglerna i 5 kap. 3, 5 och 6 §§ RF ifrågasätts av motionären. Motion 581 tar upp frågan om regeringsombildning underkrigsförhållanden. Motionären påpekar att det f. n. inte finns någonskyldighet för statsministern att anmäla förändringar av regeringen förriksdagen. Med hänsyn till de vittgående befogenheter en regering kan ha enligtreglerna i 13 kap. RF kan det enligt motionären ifrågasättas om inte någon formav godkännande av en omfattande regeringsombildning borde inskrivas i 13 kap.RF. I mofion 1385 hävdas att starka skäl talar för att manunderlåter att i grundlag redan nu föreskriva hur skall styras underockupation av en främmande makt. Motionären anser att det i ett sådant lägetrots allt är fördelaktigare att inte ha några lagregler, vilkaockupationsmakten lätt kan tolka - eller vantolka - till sin egen förmån.Enligt motionen skulle det troligen visa sig bättre för landet om man i dennasituation var hänvisad till att förlita sig på den konstitutionella nödrätten. I motion 2127 framhålls att det i debatten under senaretid framkommit farhågor för att grundlagen möjliggör för en ockupationsmakt atthelt lagenligt få till sin hjälp alla konstitutionella organ vid landetsstyrande. Mofionären anser det därför viktigt att 13 kap. RF skyndsamt utredsmed hjälp av en expertgrupp, vars resultat föreläggs en parlamentariskt sammansattreferensgrupp. Mofion 1983/84:1402 av Per och (bådem) innehåller en begäran om att regeringen inför nästa långsiktigaförsvarsbeslut låter utreda hur statsmakternas och flertalet medborgaresinställning till försvaret av det egna samhället bäst bör uttryckas iregeringsformen och i informationen till landets invånare. Enligt motionärernavisar den debatt som f. n. pågår om reglerna för statsmakternas ochmyndigheternas uppträdande på ockuperat område att dessa frågor har mycketstörre dimensioner än att enbart gälla utbildning och planering för vissasituationer och kategorier. I själva verket berörs statsmakternas försvarsviljaoch medborgarnas motståndsanda på ett sätt som säkert iakttas av andra stater.Motionärerna anser därför att klara grundlagsregler och en entydig ochförsvarsinriktad informa- KU 1984/85:5 5 tion bäst motsvarar statsmakternas bestämda uttalanden -bl. a. försvarsbeslut - och att detta har en fredsbevarandefunktion. Bakgrund och gällande rätt 113 kap. RF har tagits inkonstitutionella regler som skall göra det möjligt för statsmakterna att agerainom grundlagens ram även under krig eller vid krigsfara. I förarbetena till RFdiskuterades olika metoder för att kunna tillgodose behovet av att ikrissituationer kunna göra avsteg från den vanliga konstitutionella ordningen.Grundlagberedningen ställde upp tre alternativ (SOU 1972:15, Ny regeringsform,ny riksdagsordning). Ett var att helt lita till den s.k. konstitutionellanödrätten, dvs. att statsmakterna i vissa för samhället mycket allvarliga lägenkan åsidosätta grundlagarna utan att anses handla rättsstridigt. Ett annatskulle vara att göra grundlagsändring möjlig under enklare former än de eljestgällande. En tredje utväg skulle vara att i görligaste mån förutse desituationer som kan uppkomma och redan i fredstid utforma grundlagen så att denkan följas även i krissituationer. Grundlagberedningen ansåg att denkonstitutionella nödrätten var en alltför osäker grund för statsmakternashandlande under orosfider. Man anförde bl. a. att om kravet på uttryckligtgrundlagsstöd släpptes skulle det bli lättare för oansvariga grupper att gripamakten i kritiska lägen. Mot alternativet med enklare former förgrundlagsändringar anförde beredningen bl. a. att landet kan tänkas komma isituationer, där det inte är möjligt ens att fatta ett beslut i ellerdess krigsdelegation samt att möjligheter att göra snabba grundlagsändringarkunde innebära risker för eftergifter inför påtryckningar. Grundlagberedningenansåg att den bästa metoden var att i ett särskilt kapitel i grundlagen införakonsfitutionella bestämmelser om krig och andra utomordentliga förhållanden. 1proposifionen (1973:90) med förslag fill ny grundlag anslöt sig föredragandedepartementschef helt till tankegångarna i grundlagberedningens förslag ochframhöll, att det var av synnerligen stor betydelse att man redan i fredstidtillskapar konstitutionella regler som i största möjliga utsträckning gör detmöjligt för statsmakterna och andra offentliga organ att agera inom grundlagensram även i krissituationer. Därigenom reducerades enligt föredraganden riskernaför tvister om det konstitutionellt riktiga i de offentliga organens handlandesamtidigt som det blev svårare för oansvariga grupper att gripa makten ikritiska lägen. godtog propositionens förslag i dessa delar. 13 kap. RF inleds med regler om kallelse till (1§), om krigsdelegationens övertagande av befogenheter (2-3 §§) ochom möjlighet för att bestämma om bildande av regering och regeringensarbetsformer (4 §). Enligt 5 § skall regeringen, med vissa undantag, överta deuppgifter som normalt ligger på , om både denna och krigsdelegationenav krig är förhindrad att fungera. I 6 § ges grundlagsstöd för de s. k.fullmaktslagarna i den mån dessa för sin tillämpning kräver att KU1984/85:5 6 riket är i krig eller krigsfara eller att sådanautomordentliga förhållanden råder som har föranletts av krig eller krigsfaravari riket har befunnit sig. I paragrafen finns vidare en specialregel somomfattar vissa fall som avses i rekvisitionslagen ochberedskapsförfogandelagen. I 7 § stadgas att bestämmelserna i 2 kap. 12 §tredje stycket RF inte skall tillämpas då riket är i krig eller omedelbarkrigsfara. Första stycket i 8 § gör det möjligt att under krig och krigsfaraöverflytta uppgifter som enligt grundlag ankommer på regeringen till annanmyndighet. I andra stycket finns en regel om domare vid krigsrätt. Genom 9 §ges regeringen möjlighet att ingå vapenvila utan att inhämta riksdagensgodkännande och utan att rådgöra med utrikesnämnden om uppskov medöverenskommelsen skulle innebära fara för riket. 10 § innehåller föreskrifterom och andra offentliga organs verksamhet på ockuperat område.Enligt lagrummet får på ockuperat område inte fattas beslut som innebärstiftande, ändring eller upphävande av grundlag, riksdagsordningen och vissaandra i stadgandet angivna lagar. Enligt andra stycket i paragrafen får påockuperat område inte något offentligt organ meddela beslut eller vidtagaåtgärd som ålägger någon rikets medborgare att lämna ockupationsmakten sådantbistånd som denna inte får kräva enligt folkrättens regler. I tredje stycket stadgas att inte får avgöra ettärende på ockuperat område om inte minst tre fjärdedelar av ledamöterna deltar.Därvid skall inte ersättare medräknas. I 11 § föreskrivs att om riket är i krig bör statschefenfölja regeringen. Befinner han sig på annan ort än regeringen, skall han anseshindrad att fullgöra sina uppgifter som statschef. 12 §, som är den sista,innehåller bestämmelser om riksdagsval under och efter krig ellerkrigsfara. Sista stycket i 10 § fick sin nuvarande lydelse genom enlagändring som trädde i kraft . Anledningen till lagändringenvar att reglerna för ersättare för riksdagsledamöter ansågs öppna en vissmöjlighet för en ockupationsmakt att samla ett tillräckligt antalriksdagsledamöter som står under dess Inflytande för att åstadkomma ettföljsamt lagstiftande organ som är utrustat med ett sken av legalitet. 1 dettasammanhang uttalade föredragande departementschef (prop. 1981/82:52) bl. När man överväger hur ändringen börgenomföras kan det synas ligga nära till hands att man återgår tillgrundlagberedningens förslag, dvs. förbjuder att över huvud tagetfatta beslut på ockuperat område. En sådan lösning skulle emellertid vara ettbetydande avsteg från det synsätt som kommer till uttryck i prop. 1973:90 ochsom innebär att det från medborgarnas synpunkt kan vara mest fördelaktigt attden offentliga makten även under ockupation i största möjliga utsträckningutövas av den egna statens organ. Frågan måste därför övervägas ingående. Jagavser också att låta studera den ytterligare i lämpligt sammanhang. Enligt minmening bör man emellertid inte dröja med att avhjälpa den här påtalade bristeni regelsystemet. Minsta möjliga ingrepp bör därvid göras i RF. KU1984/85:5 7 5 kap. RF innehåller stadganden omstatschefen. Kapifiets 3 § reglerar vem som skall fullgöra statschefens plikternär konungen har förhinder. 15 § finns regler om förlust av kronan på den grundatt konungen fakfiskt har upphört att utöva sina uppgifter. 6 § innehållerkompletterande bestämmelser om vem som skall utöva statschefens funktioner. Enligt 6 kap, 4 § RF skall när har godkäntförslag om ny statsminister, denne anmäla de av honom utsedda statsråden förriksdagen så snart det kan ske, 1973:90 med förslag till ny regeringsform uttaladeföredragande departementschefen i denna fråga att han i likhet medgrundlagberedningen ansåg att statsministern bör göra anmälan fill omalla ändringar i regeringens sammansättning men att det inte behövdes någonföreskrift härom. följde propositionens förslag i denna del. Pågående utredningsarbete m. m. Regeringen har tillsatten kommitté med uppdrag att föreslå åtgärder för att förbättra folkstyrelsensvillkor. I direkfiven (Dir 1984:23) uttalas bl. a. följande angåendefolkstyrelsens villkor under krig och krigsfara: Särskilda problem är förenade medfolkstyrelsens villkor i situationer när landet är i krig eller krigsfara. RF finns bestämmelser som gör det möjligt att i sådana situationer göraavsteg från det regelsystem som enligt RF gäller i normala tider. a.tilläggs regeringen ökade befogenheter. Kapitlet innehåller vidare vissaföreskrifter som är avsedda att motverka att en ockupationsmakt utnyttjarsvenska statsorgan för sina syften. Dessa föreskrifter ändrades genomett riksdagsbeslut som gällde möjligheter att fatta beslut påockuperat område (prop, 1981/82:52, KU 1981/82:16 och 1982/83:1, rskr1981/82:67 och 1982/83:1, SFS 1982:940). I den proposifion som låg till grund ändringi RF anförde föredragande statsrådet att frågan om de statliga organensverksamhet under ockupation borde övervägas ingående. Han avsåg därför att låtastudera den ytterligare i lämpligt sammanhang. Bakom detta ställningstagandelåg bl, a, att två utredningar redan arbetade med närliggande frågor och attresultatet av deras arbete borde avvaktas innan ytterligare utredningsarbetepåbörjades. Den ena av dessa utredningar, motståndsutredningen, harnyligen avlämnat betänkandet (SOU 1984:10) Kompletterande motståndsformer. , folkrättskommittén (Fö 1978:06), väntas avge sitt slutbetänkandevid . Eftersom det utredningsarbete som man ville avvaktavid ändringar i RF nu snart är slutfört, anser jag det naturligt attden av mig förordade kommittén ges möjlighet att studera frågan omstatsorganens verksamhet under ockupation. Kommittén bör därför varaoförhindrad att, med beaktande av de båda kommittébetänkandena och denfortsatta beredningen av dem, överväga om det behövs ändringar i de regler iämnet som finns i RF. Den bör kunna föreslå också andra ändringar i 13 kap. RFsom den anser vara påkallade. KU1984/85:5 8 har godkänt atten ny central förvaltningsmyndighet, styrelsen för psykologiskt försvar, skallinrättas fr. o.m. 1983/84:166, FöU 21). Styrelsenshuvudsakliga uppgifter blir enligt propositionen att leda och samordnaplanläggningen av landets psykologiska försvar, att bevara och stärkabefolkningens försvarsvilja och motståndsanda i kriser samt att i fred främjaupplysningar om totalförsvaret. Den nya myndigheten skall ta över dearbetsuppgifter som ålegat försvar ochtotalförsvarets upplysningsnämnd samt även åtskilliga av upplysningscentralensuppgifter. Regeringen har tillsatt en kommitté som enligtsina direktiv (Dir 1984:14) bl. a. har fill uppgift att beträffandetotalförsvarets civila delar lämna förslag till ambitionsnivå förberedskapsåtgärder avseende bl. a. information. Inrättande av en författningsdomstol I motion 1983/84:1111 av MarianneKarlsson (c) begärs utredning om hur kontrollen av grundlags- ochkonventionsenlighet av domar, utslag och författningar lämpligen bör ske samtbehovet och lämpligheten av en författningsdomstol. Motionären anför bl. a. attregering eller riksdag knappast med vilja utfärdar bestämmelser som strider motgrundlag eller eljest mot överordnad lag men att det ändå kan inträffa attlagar strider mot varandra. Mofionären hävdar också att frånvaron avmöjligheten att få prövat i svensk domstol om en rättighetskränkning föreliggerhar medfört att petitionerna från svenska medborgare till den europeiskakommissionen för de mänskliga rättigheterna i ökat starkt. Enligtmotionären skulle en författningsdomstol förutom lagkonflikter i ärenden somdirekt berör enskilda kunna lösa frågor om huruvida lagar sorn sådana ärstridande mot grundlagen. Även motionerna 1983184:1415 av och (båda m) och 1983184:1418 av m. fl. (m) tar upp frågan ominrättande av en författningsdomstol. I motion 1415 anförs bl. a. att inrättandet av enförfattningsdomstol är en central fråga för den s. k. lagprövningsrätten.Lagprövningsrätten bör enligt motionärerna anförtros ett organ som ärsjälvständigt och kan förväntas handla med ett visst mått av mod ochhandlingskraft. För en sådan uppgift synes enligt motionärerna enförfattningsdomstol vara bättre lämpad än allmänna domstolar ochförvaltningsmyndigheter. I mofion 1418 hävdas att en allt lösligare lagstiftningoch myndigheternas maktfullkomlighet utgör ett allvarligt problem i Sverige.Alltför många dåligt förberedda och ogenomtänkta lagar har lett fill orimligatolkningar. Enligt motionärerna har de som drabbas mycket små möjligheter attfå rättelse. KU 1984/85:5 9 Motdenna bakgrund och med hänsyn till att i motsats till vissa andraländer saknar en författningsdomstol bör enligt mofionärerna en sådan inrättas. Gällanderätt m. m. Kontrollen av att lagar och andra författningarinte strider mot grundlag eller annan överordnad lag sker i bl. a.genom lagrådsgranskningen och genom den s. k. lagprövningsrätten. Bestämmelsernaom lagrådsgranskningen finns i 8 kap. 18 § RF. Enligt detta stadgande skall detför att avge yttrande över lagförslag finnas ett lagråd, vari ingår domare ihögsta domstolen och regeringsrätten. Yttrande från lagrådet kan inhämtas avregeringen och riksdagsutskott och bör enligt bestämmelsen inhämtas innanriksdagen beslutar grundlag om tryckfrihet, lag om begränsning av rätten atttaga del av allmän handling, viss fri- och rättighetsbegränsande lagstiftning,lag om beskattning samt andra i stadgandet angivna lagar. Omregeringen underlåter att inhämta lagrådets yttrande beträffande lag i något avde ämnen som anges i stadgandet skall regeringen för redovisa skälenhärför. Att lagrådet inte har hörts utgör aldrig hinder mot lagens tillämpning.Lagrådets granskning skall avse bl. a. hur förslaget förhåller sig tillgrundlagarna och rättsordningen i övrigt samt hur det förhåller sig tillrättssäkerhetens krav. Lagprövningsrättenär reglerad i 11 kap. 14 § RF. Stadgandet infördes i RF och betydde attden lagprövningsrätt som tidigare utvecklats i praxis lagfästes.Lagprövningsrätten medför att en domstol eller ett annat offentligt organ i sinrättstillämpande verksamhet har rätt och skyldighet att sätta åt sidan enföreskrift som strider mot en bestämmelse av högre konstitutionell valör. Om t.ex. en lagregel uppenbart strider mot grundlag skall domstolen ellermyndigheten underlåta att tillämpa regeln när den avgör det ärende i vilket denaktualiserats. Det är enligt det svenska lagprövningssystemet inte möjligt atthos en domstol begära prövning enbart av frågan om en författningsgrundlagsenlighet. Denna fråga måste ha kommit upp vid tillämpning avförfattningen i ett visst fall för att kunna behandlas av domstolen. Iutländska statsskick förekommer olika typer av judiciell kontroll av att lagaroch andra författningar inte strider mot landets konstitution. Sådana frågorprövas i vissa länder av en särskild författningsdomstol. Men det är ocksåvanligt att denna kompetens ligger hos de allmänna domstolarna. Som exempel pådet förstnämnda kan nämnas . Dessförbundsförfattningsdomstol har att avgöra bl. a. grundlagstolknings-frågOTbeträffande de högsta förbundsorganens kompetens och förbunds-och delstatsrättsförenlighet med grundlagen samt delstatsrätts förenlighet med förbundsrätt. Ettexempel på det andra systemet är det lagprövningsför- KU1984/85:5 10 farande som förekommer i , där i princip alladomstolsinstanser kan pröva en författnings förenlighet med konstitutionen. fri- ochrättighetsutredning behandlade i sitt betänkande SOU 1975:75 Medborgerliga fri-och rättigheter bl. a. frågan om inrättande av en författningsdomstol. a. att ett judiciellt skyddssystem inte får innebära någraförskjutningar i det vanliga politiska maktsystemet. En ordning som blandar indomstolarna i det fortgående politiska skeendet skulle enligt utredningen intebara stå i strid med grundläggande demokratiska principer utan den skulle ocksåmedföra uppenbara risker för politisering av domarutnämningarna och därmed hotarättsväsendets integritet. Utredningen ansåg därför att en ordning med enförfattningsdomstol eller något annat liknande organ av t. ex. västtysk typeller av det slag som förekommer i för regelmässig prövning av lagbeslutinte kan godtas. Utredningen ansåg i stället att lagprövningsrätt av den typsom förelåg i svensk praxis var ett lämpligt kontrollinstrument. I proposition 1975/76:209 om ändringar i regeringsformen(fri- och rättigheter i grundlag) förklarade föredragande departementschefen() att han delade utredningens åsikt att det inte var lämpligt att införaett system med författningsdomstol för kontroll av grundlagens efterlevnad. Hananförde att ett sådant system är helt främmande för svensk författningstraditionoch svårHgen går att förena med kravet att en fri- och rättighetsregleringinte får innebära att politisk makt förs över till icke politiska organ. I samband med riksdagsbehandlingen av propositionenbehandlade (KU 1975/76:56) några motioner omkontrollsystemet. I en av dessa (mot. 1975/76:897) begärdes en utredning ochförslag om inrättande av en författningsdomstol.