bet · G801UbU9 · 1984-12-31 00:00:00 — Med ett sådant system blir det enligt statsrådet möjligt att inomramen för de lokala löneförhandlingarna ta hänsyn till särskilt värdefullapedagogiska eller vetenskapliga insatser och därigenom tillgodose de angivnasyftena på ett enklare sätt än det av utredningen föreslagna. Statsrådet utgårfrån att bl. a. skicklighetsbedömningar av detta slag kommer att ligga tillgrund för utnyttjandet av lönefältssystemet. Med hänvisning härtill ärföredragande statsrådet inte berett att biträda lärartjänstutredningens förslagom särskilda befordringstitlar inom ramen för den nu aktuella tjänstekategorin. I ett antal motioner har väckts olika förslag om möjlighetför särskilt meriterade högskolelektorer att befordras till biträdandeprofessor. Som motiv för en sådan ordning anförs i motionerna betydelsen av attfrämja högskolans utveckling och att stimulera lärarna att förkovra sig. Enligt motion 1984/85:170 (s) i denna del bör det finnasmöjligheter för högskolestyrelserna att, när synnerliga skäl föreligger, getjänstebenämningen biträdande professor åt sådan högskolelektor som har gjortsärskilt framstående insatser av vetenskaplig eller pedagogisk art. 1 motion1984/ 85:171 (vpk) yrkande 2 begärs regler för inrättande av tjänst sombiträdande professor. Tjänster av detta slag bör enligt motionärerna kunnafrämja tillgången på vetenskapligt kompetenta lärare vid de små och medelstorahögskolorna. Högskolelektor skall enligt motion 1984/85:172 (fp) yrkande 2 pågrund av framstående vetenskaplig eller pedagogisk verksamhet efter prövning påsin tjänst kunna befordras till biträdande professor i enlighet medlärartjänstutredningens förslag. Likaså åberopande lärartjänstutredningenhemställs i mofion 1984/85:175 (c) yrkandena 1 i denna del och 2 a, attriksdagen beslutar att som befordringstjänster för synnerligen framståendevetenskapliga och pedagogiska insatser skall finnas tjänster som biträdandeprofessor för högskolelektorer. En sådan åtgärd, menar motionärerna, kan för desmå högskolorna innebära en kvalitetsstärkande effekt. I motion 1984/85:176 (m)yrkande 3 föreslås att innehavare av tjänst som universitetslektor vilkabedrivit framstående verksamhet av antingen vetenskaplig eller pedagogisk artefter prövning på sin tjänst skall ges titeln biträdande professor. Enligtsamma motion yrkande 4 i denna del bör i anslutning till genomförandet av en nytjänsteorganisation övervägas att ge samtliga nu ordinarie universitetslektorerbefordringstiteln biträdande professor. Utskottet delar lärartjänstutredningens och motionärernasuppfattning om värdet av att genom något slag av befordringsmöjlighet stimulerainnehavare av tjänst som högskolelektor att förkovra sig och utvecklas somlärare och forskare. En väg kan vara att utforma regler för befordran tillbiträdande professor. Utskottetvill i sammanhanget erinra om att professorstjänsterna även i UbU1984/85:9 H fortsättningen skall ha sin tyngdpunkt på forskning;Vidare kommer enligt regeringens förslag även extra tjänster somprofessor att kunna inrättas vid högskoleenheter med fasta resurser förforskning. Utskottet anser att det bör införas någon form avbefordran och stimulans utöver det som ligger i systemet med lönefält och dereguljära eller extra tjänsterna som professor. Emellertid anser sig utskottetinte ha tillräckligt underlag för att nu slutgiltigt ta ställning till dennärmare utformningen av en sådan befordran. Ett antal frågor rörande t. ex. ettsådant befordringssys-tems förhållande till lönefältssystemet samttjänsteförslagsnämndens roll i nu berört sammanhang bör övervägas ytterligareav regeringen. Vad utskottet nu har anfört om befordringsmöjlighet förvissa högskolelektorer bör med anledning av proposition 1984/85:57och motionerna 1984/85:170 i denna,del, 1984/85:171 yrkande 2, 1984/85:172yrkande 2, 1984/85:175 yrkandena 1 och 2 a samt 1984/85:176 yrkande 3 samtyrkande 4 i denna del som sin mening ge regeringen till känna. hadeföreslagit att det stora flertalet tjänster i nuvarande organisation för vilkadoktorsexamen eller motsvarande kompetens inte krävs skall ersättas med enenhetlig tjänstekategori. Detta förslag bör enligt föredragande statsrådetsmening förverkligas. Som beteckning för den nya tjänstekategorin förordarstatsrådet högskoleadjunkt, vilken har använts av parterna i samband med detavtal som träffades . Förslaget innebär att ett antal nu befintligaoch i propositionen (s. 19) angivna tjänstekategorier ersätts av tjänster somhögskoleadjunkt. För behörighet till tjänst som högskoleadjunkt bör krävasgenomgången allmän utbildningslinje eller motsvarande kompetens. Sombefordringsgrund bör gälla graden av sådan vetenskaplig, pedagogisk ellerannan skicklighet som är av betydelse med hänsyn till tjänsternas ämnesinnehålloch beskaffenhet i övrigt. Regeringen begär godkännande av vad ipropositionen har förordats om behörighets- och befordringsgrund för tjänst somhögskoleadjunkt. Enligt motion 1984/85:169 (c) i denna del bygger den ipropositionen föreslagna hierarkin på förhållanden inom den del av högskolansom rymmer de akademiska traditionerna och förslagen har ensidigt anpassatshärtill. Motionären menar att det är angeläget att den nuvarande kategorinlektorstjänster får behålla sin benämning. I motionen begärs att regeringenutarbetar ett nytt förslag till organisation av lärartjänsterna inom högskolans"icke akademiska delar". Utskottet föreslår att bifaller regeringensförslag om behörighets- och befordringsgrund för den nya tjänstekategorinhögskoleadjunkt. Utskottet har i det föregående tillstyrkt förslaget atthögskolans tjänsteorganisation huvudsakligen skall omfatta tre enhetligakategorier av lärartjänster. Likaså har utskottet i det föregående - vid sittställningstagande till förslaget om en kategori högskolelektorer - anfört attdet på vissa områden UbU1984/85:9 12 av högskolans utbildningar kan komma i fråga annanutbildning och andra erfarenheter än de som följer av doktorsexamen för attbetraktas som behörig till tjänst som högskolelektor. Med hänvisning till dessaställningstaganden finner utskottet att de "icke akademiska"traditionerna väl kan tillgodoses inom den föreslagna ramen och avstyrkerdärför motion 1984/ 85:169 i denna del. harföreslagit att tjänstebenämningen högskolelektor skall ges till sådaninnehavare av tjänst av i förevarande sammanhang aktuellt slag som har avlagtdoktorsexamen eller gjort väsentliga pedagogiska insatser. Föredragande statsrådet, som hänvisar till vad hon anförtom möjligheten att med utnyttjande av ett lönefältssystem stimulera innehavareav tjänst som högskolelektor till förkovran och utveckling, anser att enmotsvarande ordning bör gälla för högskoleadjunkter. I motionerna 1984/85:170 (s) i denna del, 1984/85:172 (fp)yrkande 1, 1984/85:175 (c) yrkande Ii denna del och 1984/85:176 (m) yrkande 1föreslår motionärerna en ordning för befordran av högskoleadjunkt tillhögskolelektor motsvarande den som de har föreslagit i sina resp. motioner ivad gäller befordran av högskolelektor till biträdande professor. Utskottet anser att en möjlighet fill befordran förhögskoleadjunkt bör skapas. Frågan bör övervägas av regeringen i anslutningtill de överväganden avseende högskolelektorerna varom utskottet har uttalatsig i det föregående. Detta bör med anledning av proposition1984/85:57 och de i förevarande sammanhang berörda motionerna som sin mening geregeringen till känna. Till skillnad frånlärartjänstutredningen anser föredragande statsrådet att det för rekryteringentill bl. a. professors- och högskolelektorstjänster är väsentligt attnyexaminerade doktorer kan beredas möjlighet till fortsatt vetenskapligverksamhet inom högskolan även i de fall en fast tjänst i den reguljäraorganisationen inte står till buds. Syftet skall vara att bereda yngre forskaremöjlighet att meritera sig för att därmed ge ett bättre underlag för bedömningom vederbörande är lämpad för fastare anställning inom högskolan samt vidareatt skapa utrymme för fördjupad vetenskaplig träning efter doktorsexamen införframtida yrkesverksamhet, inom eller utom högskolan. Arbetsuppgifterna bör tillövervägande del avse forskning, men också i begränsad utsträckning kunnainnefatta undervisning och handledning. Statsrådet förordar att en särskildtjänstekategori av detta slag, för vilken förordnandena bör varatidsbegränsade, skall finnas. Tjänsten bör förbehållas dem som haravslutat forskarutbildning och benämnas forskarassistenttjänst. Med hänvisning till syftena med tjänsten bör enligtföredragande statsrådets mening för behörighet till tjänsten krävas att densökande har avlagt doktorsexamen närmast föreansökningstidens utgång. UbU1984/85:9 13 Som befordringsgrund bör gälla graden av vetenskapligskicklighet. Förordnande på tjänst som forskarassistent bör meddelasför högst med möjlighet till omförordnande en gång. Efterförordnandetidens utgång bör högskoleenheten inte ha något arbetsrättsligtansvar för den som har innehaft forskarassistenttjänst. Regeringen begär godkännande av vad ipropositionen har förordats om behörighetsvillkor och befordringsgrund förtjänst som forskarassistent. Enligt motion 1984/85:171 (vpk) yrkande 3 bör riksdagenuttala sig för att tjänsterna som forskarassistent "omges av vissatrygghetsregler". I sammanhanget berör motionärerna kvinnornas särskildavillkor - de kan förmodas inträda senare än männen i forskningsvärlden. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning atthögskolans roll i forsknings- och utvecklingsorganisationen gör det nödvändigtmed en kategori av tjänster som forskarassistent av det slag som förordas iproposifionen. Utskottet accepterar sålunda att anställningstryggheten blirsämre för forskarassistenten än vad som eljest gäller inom högskolan. bedömning bör vetenskapligt arbete inom ramen förforskarassistenttjänst innebära sådana möjligheter fill vetenskaplig specialiseringatt de flesta av dem som innehaft forskarassistenttjänst får möjlighet fillfastare anställning, antingen inom eller utom högskolan. Mot bakgrund av det som anförs i motionen vill utskottetpeka på att den i propositionen angivna fristen mellan avlagddoktorsexamen och utgången av ansökningstiden för forskarassistenttjänst förbehörighet till tjänsten av föredragande statsrådet inte har betraktats som definitiv.I likhet med statsrådet anser utskottet att det skall vara möjligt att tahänsyn till särskilda skäl som t. ex. föräldraledighet, sjukdom etc. i de fallen doktorsexamen som avlagts åberopas. Med hänvisning fill det anförda tillstyrker utskottet vadi proposition 1984/85:57 har förordats om behörighetsvillkor ochbefordringsgrund för tjänst som forskarassistent. Utskottet avstyrker därjämtemotion 1984/ 85:171 yrkande 3. Som framgår av förslaget omtjänster som forskarassistent åberopas i propositionen högskolans roll iforsknings- och utvecklingsorganisationen som skäl för att i vissa fall frångåprincipen om anställningstrygghet i högskolan. Med hänvisning till forskningensspeciella krav anser föredragande statsrådet att tidsbegränsade förordnandenäven skall kunna förekomma för att göra det möjligt att i viss utsträckningobjektsanställa forskande personal och knyta specialister fillprojekt, bl. a. av "frontlinjekaraktär". Härigenom kanhögskoleorganisationen användas effektivt för externt finansierad verksamhet.För långsiktig kunskapsuppbyggnad bör enligt föredragande statsrådet sålundatidsbegränsade tjänster som högskolelektor kunna inrättas vidhögskoleenheterna inom ramen för externa medel främst från sektorsorgan. UbU1984/85:9 14 I motion 1984/85:176 (m) yrkande 6föreslås att som sin mening ger regeringen till känna atttidsbegränsade tjänster för forskning bör kunna inrättas på nu ifrågavarandenivå inom ramen för externt finansierade medel. Utskottet kan inte finna annat än att motionens yrkande ihuvudsak överensstämmer med vad föredragande statsrådet har anfört i frågan.Det bör därför avslås av , Beträffande avgångsvederlag förinnehavare av tidsbegränsad tjänst som professor inom högre konstnärligutbildning föreslår utskottet att godkänner vad regeringen harföreslagit. hadeföreslagit att lärare i tolkutbildning och fackspråklig utbildning skulle fåtidsbegränsade förordnanden på grund av att dessa utbildningar ställersärskilda krav som bäst kan mötas genom att lärare anställs på viss tid.Föredragande statsrådet anser i likhet med flera remissinstanser att någonsärreglering för tolk- och fackspråklig utbildning inte bör komma i fråga. I motion 1984/85:176 (m) yrkande 7 förordar motionärernaatt tidsbegränsade förordnanden bör ges åt lärare i ifrågavarandeutbildningar. Enligt vad utskottet har erfarit används i storutsträckning befintlig personal inom högskolan på basis av timarvodering förundervisning i tolkutbildning och fackspråklig utbildning. Utskottet delarföredragande statsrådets uppfattning att de nämnda utbildningarna inte behöversärregleras i nu berört hänseende: Med detta avstyrker utskottetmotionsyrkandet. Som förutsättning för de ipropositionen framlagda förslagen om förändringar av arbetsorganisafionen inomhögskolan har gällt att de pedagogiskadministrativa uppgifterna, däriinnefattat studievägledning, i stor utsträckning skall kunna utföras avinnehavare av lärartjänst inom ramen för vederbörandes totalatjänstgöringsskyldighet. Vissa särskilda tjänster för enbartpedagogisk-administrativa uppgifter, t. ex. tjänster som studierektor, bördärmed enligt föredragande statsrådet upphöra. Emellertid - menar statsrådet -finns ett behov av tjänster för ledning, planering och administration förvissa utbildningar, i synnerhet inom undervisningssektorn. Statsrådet anseratt vid sidan av nuvarande tjänster som utbildningsledare på löneplan F - vilkaåterfinns på central nivå vid högskoleenheterna - en ny kategori av tjänst somutbildningsledare med ansvar för ledning, planering och administrafion påinstitutions- eller linjenivå bör kunna inrättas. Då innehavaren av en sådantjänst normalt bör fullgöra en del av sin tjänstgöringsskyldighet i form avundervisning, bör för behörighet till sådan tjänst som utbildningsledare krävasbehörighet till lärartjänst och därutöver erfarenhet av tjänstgöring som lärareinom högskolan. Nuvarande studievägledare på löneplan L, vilka är behörigatill lärartjänst, bör - mot bakgrund av att arbetsuppgifterna bör kunna ingå ien lärartjänst -föras över till den nya lärarkategorin högskoleadjunkt. UbU1984/85:9 15 studievägledare på institutionsnivå bör omvandlas tillrent administrativa tjänster. Enligt motion 1984/85:176 (m) yrkande 8 bör den nyakategorin av tjänster som utbildningsledare införas under förutsättning av attden avser enbart lärarutbildningarna. Något förbud mot att inrätta tjänster som studievägledarefår enligt motion 1984/85:172 (fp) yrkande 6 inte föreligga i framtiden.Likartade synpunkter anförs i motionerna 1984/85:175 (c) yrkande 2 b och1984/85:176 (m) yrkande 9. Motionärerna menar att det skall finnas möjlighetatt inrätta tjänster med enbart studievägledning som arbetsuppgift. Beträffande den nya kategorin av tjänst somutbildningsledare på institutions- eller linjenivå har utskottet uppfattat detsom anförts i propositionen på sådant sätt att tjänsterna avser huvudsakligenundervisningssektorn. Utskottet finner att motionärernas syfte med motion1984/85:176 yrkande 8 sålunda är tillgodosett, varför mofionen avstyrks. När det gäller ordningen med tjänster förstudievägledning, finner utskottet förslaget i propositionen ändamålsenligt.Som utskottet har uppfattat förslaget utesluter det inte att en tjänst somhögskoleadjunkt i vissa fall, där man finner det fördelaktigast att göra så, ipraktiken helt tas i anspråk för studievägledning. Utskottet vill emellertidframhålla att studievägledaren på institutionsnivån bör ha egna och aktuellaerfarenheter av undervisning. a. mot bakgrund härav bör tjänstebenämningenstudievägledare för de i förevarande sammanhang aktuella tjänsterna inte kommai fråga. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna1984/85:172 yrkande 6,1984/85:175 yrkande 2 b och 1984/85:176 yrkande 9. Fördelning av resurser och arbetsuppgifter Avvägningen mellan de olikauppgifter som ingår i en lärares tjänst måste, framhåller föredragandestatsrådet, i princip göras lokalt. Med hänsyn till den nuvarande regleringen,som huvudsakligen avser undervisningsskyldigheten, anser statsrådet det dockrimligt att centralt precisera vissa förutsättningar. I propositionen angessålunda riktvärden för uttag av undervisning. Dessa avser ett högsta uttag förlektionstimmar, dvs. för undervisning i egentlig mening och inte övrigaarbetsuppgifter som bör föras till kategorin utbildning, såsom pedagogisktutvecklingsarbete, bedömning av de studerandes prestafioner, handledning,utveckling av läromedel m. m. (jfr prop. s. 28 f.). Med hänsyn till delstjänsternas huvudsakliga inriktning, dels de krav som förberedelse- ochefterarbete m. m. ställer anges följande riktvärden för högsta uttag avundervisning i antal lektionsfimmar för år för de tre tj änstekategorierna: UbU1984/85:9 16 För en högskolelektor ellerhögskoleadjunkt bör det angivna antalet lektionstimmar tillsammans medbedömning av de studerandes prestationer, förberedelse- och efterarbete samtövriga med den egna undervisningen sammanhängande uppgifter, egen fortbildningoch att följa utvecklingen inom ämnesområdet, normalt anses motiverahelfidstjänstgöring. I diskussioner med arbetstagarorganisationerna har de iproposifionen angivna riktvärdena ansetts vara ett rimligt uttryck för undervisningensandel av resp. lärarkategoris totala tjänstgöring. Årsarbetstiden förheltidstjänstgörande högskolelärare skall omfatta netto enligtavtal fogat som bilaga 3 till proposifionen. De föreslagna riktvärdena för högsta uttag av undervisningkommer, sägs det i propositionen, för vissa lärare att innebära en minskning avantalet undervisningstimmar i förhållande till dagens undervisningsskyldighet.Främst för sådana lärare som har en hög undervisningsskyldighet kanarbetsuppgifterna komma att i viss utsträckning byta karaktär. Dessa lärarekommer att ges ökade möjligheter till fördjupning i förberedelse- ochefterarbete i samband med undervisningen. Den kvalitetsförstärkning iundevisningen som måste anses bli följden av en minskad undervisningsbörda förden enskilde får, menar föredragande statsrådet, uppnås till priset av enminskad undervisningstäthet för de studerande. I motion 1984/85:169 (c) i denna del begärs attundervisningsskyldigheten för den nuvarande tjänstekategorin lektorer inteskall ökas till följd av reformen. De i proposifionen angivna riktvärdena föruttag av undervisning får enligt mofion 1984/85:176 yrkande 10 inte innebäraatt undervisningsskyldigheten ökar för de metodiklektorer som har enundervisningsskyldighet om och som i den nyaorganisafionen förs fill kategorin högskoleadjunkter. Utskottet vill med anledning av motionerna framhålla attde ifrågavarande riktvärdena skall ses som ett tak för uttag av undervisning.Hur stort uttaget skall vara är - vilket också sägs i propositionen - iframtiden ytterst beroende av lokala bedömningar av utbildningens behov avundervisning jämfört med behovet av insatser av annat slag. Den enskildelärarens arbetssituation, t. ex. arbetsuppgifter i form av handledning avlärarkandidater vid flera skilda skolenheter, måste givetvis vägas in vidfastställandet av undervisningsskyldigheten. Som utskottet ser det skall denföreslagna reformen inte behöva medföra större förändringar för de i motionernaberörda lärarkategorierna. Alla som har tjänstebenämningen lektor får behållatiteln lektor, så länge de kvarstår i tjänst, även om de formellt kommer attfillhöra kategorin högskoleadjunkter. Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt det i den nya ordningen ankommer på högskolestyrelsen att - efteröverväganden om vad som bäst gagnar utbildningen - bestämma om en tjänst somhögskolelektor skall inrättas i stället för en tjänst som högskoleadjunkt, närexempelvis nu befintlig metodiklektor avgår. UbU1984/85:9 17 Med hänvisning till vad utskottetnu har anfört om undervisningsskyldighet för vissa lektorer föreslår utskottetatt avslår motionerna 1984/85:169 i denna del och 1984/85:176 yrkande10. Av det föregående (s. 6) framgår att mofionärerna i mofion1984/85:171 (vpk) avvisar en rambetonad reglering av lärarnas arbetstid. Enhårdare reglering i detta avseende för vissa lärare bör enligt motionärernagöra det möjligt att bibehålla "undervisningstätheten" för destuderande, även om man i vissa fall minskar undervisningsskyldigheten (yrkande1 i denna del). Enligt motion 1984/85:175 (c) yrkande 2 c måste eventuellaneddragningar av lärarledd undervisning ske med stor försiktighet och de börinte komma i fråga i ämnen som redan nu har liten undervisningsvolym. Utskottet erinrar om vad i propositionen framhålls omkvalitetsförstärkning i undervisningen som en följd av minskad undervisningsbörda.Vidare vill utskottet peka på vad i propositionen anförs om att arten avlektionsundervisning varierar starkt mellan olika typer av utbildningar. del av den tid som lärare i vissa utbildningar fillbringar med destuderande är snarare att betrakta som handledning än som undervisning. Deriktvärden för uttag av undervisning som har angivits i proposifionen avserlekfionstim-mar i mera egentlig mening. Utskottet utgår från att sådanautbildningar med liten lärarledd undervisning vilka åsyftas i motion1984/85:175 inte kommer att beröras fill följd av ett minskat uttag avundervisning av vissa lärare. Med hänvisning fill det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1984/85:171 yrkande 1 i denna del och 1984/85:175 yrkande2 c. I enlighet medlärartjänstutredningens förslag förordar föredragande statsrådet att en rörligresurs för forskning skall finnas under resp. fakultetsanslag. Genom dennaresurs skall det bli möjligt att - efter prövning i varje särskilt fall -bereda vetenskapligt kompetenta högskolelärare tid för forskning. Medlen börenligt statsrådet, såvitt gäller högskoleenheter med fast organisafion förforskning, disponeras av högskolestyrelsen, som har att besluta om medlensfördelning efter förslag av fakultets/sektionsnämnd. För högskoleenheter utan fast forskningsorganisation ärenligt föredragande statsrådet tillgången till en rörlig resurs förforskningsändamål angelägen, inte minst för att främja den grundläggandeutbildningens forskningsanknytning. I likhet med det som gäller i dagbeträffande medel för universitetslektorers m. fl. forskning börregionstyrelsen för dessa högskoleenheter disponera medel ur den rörligaresursen för forskning. Härvid skall samråda med berördahögskolestyrelser och fakultets/sektionsnämnder. Regeringen begär godkännande av vad ipropositionen har förordats om en rörlig resurs för forskning. I mofionema 1984/85:172 (fp) yrkande 5 och 1984/85:176 (m)yrkande 11 avvisas regeringens förslag a« skall disponera demedel ur den rörliga resursen för forskning som avser högskoleenheter utan fastforskningsorganisation. Enligt den förra motionen bordet ankomma på resp. UbU1984/85:9 18 fakultetsnämnd att fördela resursen. Enligt den senare börfördelningen göras av resp. högskolestyrelse. Utskottetvill för egen del anföra följande i frågan. Utskottet konstaterar att den föreslagna rörliga resursenenligt propositionen skall användas för att bereda vetenskapligt kompetentainnehavare av lärartjänster tid för forskning. Avsikten är att med resursenskall tillgodoses de forskningsbehov som med dagens ordning tillgodoses delsgenom docenttjänster, dels genom de särskilda medlen för universitetslektorersm. Vidare skall resursen innebära vissa ökade forskningsmöjligheterockså för andra kategorier av högskolelärare. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning attdet är viktigt att man i det nya systemet söker bevara fördelarna med denuvarande docenttjänsternas funktion. Dessa tjänster har gjort det möjligt förde mest kvalificerade forskarna att koncentrera sig på forskning under flera åri följd.