bet · G801SkU5 · 1984-12-31 00:00:00 — om beskattning avsjömän och partrederier Idetta betänkande behandlar utskottet tre motioner rörande sjömansskallen ochbeskattningen av partrederier. Utskottet avstyrker motionerna. I en reservationyrkas ändrade regler för beskattningen av parirederier. Motionerväckta under /83 1982/83:2116 av m. fl. (m) 1motionen yrkas 1. att hos regeringen anhåller om förslagtill ändringar i sjömansbeskallningen enligt vad som angivits i motionen, 2. att hos regeringen anhåller om förslagtill ändringar i kommunalskattelagen rörande beskattningen av parirederierenligt vad som angivils i motionen. 1982/83:2173av m. fl. Imotionen yrkas all som sin mening ger regeringen till känna vad imotion 1982/83:2172 anförts beträffande behovet av en skyndsam översyn av 1973års regler för beskattning av pariredare. Motionväckt under den allmänna motionstiden /84 1983/84:724av m. fl. Imotionen yrkas all beslutar all parirederi i skallehänseende inteskall anses ha fast driftställe. Gällanderegler m. m. Sjömansskatten är en defiriitiv källskatt som lasut av dem som är anställda ombord på svenska handelsfartyg. Sjömannen skallinte deklarera sin sjöinkomst, och någon särskild taxering sker inte heller avinkomsten ombord. Avsikten med sjömansskatten är att den i stort sett skallmotsvara den skatt som skulle ha utgått enligt vanliga regler men med beaktandeav de särskilda förhållanderi som råder för sjömännen. Tabellerna beräknas medhänsyn bl. a. till ell schablonmässigt omkoslnadsavdrag. Värdet av fri kostinräknas i tabellerna, vilket medför alt kontant ersättning för kosten inte tas 1 1984185. ösaml. SkU1984/85:5 2 upp som inkomst. Vidare medges ett särskilt avdrag frånskallen, bl. a. med hänsyn fill att ombordanställda har mindre möjligheter änandra all utnyttja de förmåner som samhället erbjuder. Under vissa förhållandenkan sjömansskatten jämkas. Om en även har inkomst i land beskattas han härföri stort sett enligt vanliga regler. Vid denna beskattning bortser man fråninkomsten ombord, men möjligheterna till vissa allmänna avdrag m. m. påverkasav att sjömansskall ulgåtl. En översyn av sjömansbeskallningen aviserades iproposition 1981/82:217, som behandlades av trafikutskottet efter yttrande frånskalleutskollel (SkU 1981/82:10y). De ändringar som diskuterades var bl. a. attlägga samman den ombordansiälldes samtliga inkomster vid landbeskatlningen, attbeskalla kontant kostersällning under ledighet och slopauppräkningen i sjömansskattetabellerna för fri kost och all sänka skatten påengångsbelopp. 1 propositionen anfördes bl. a. att utgångspunkten förändringarna borde vara att lön och ersättningar som är hänförliga tilltjänslgöringsfid ombord skulle ge en större nelloförljänst än motsvarandeförtjänst i land. Avsikten var att nya regler skulle kunna tillämpas fr. o. . De angivna frågorna har utretts av . I enrapport föreslår verket alt den ombordansiälldes samtligainkomster läggs samman vid landbeskattningen, all olika sjölöner under en ochsamma lidsperiod från olika arbetsgivare läggs sammari vid sjöbeskaltningen,att kostersättning under ledighet beskattas och alt skatten på engångsbeloppsänks. Riksskatteverketsförslag övervägs f. n. inom . Rederier, som inte drivs iaktiebolagsform, taxeras inte, utan deras inkomst beskattas hos de olikadelägarna med belopp som motsvarar vars och ens andel av rederiels inkomst (53§ 2 mom. kommunalskattelagen 1928:370 - KL). Inkomsten beskattas i den kommundär rederiet haft fast driftställe eller - om fast driftställe undanlagsvissaknas - i den skatlskyldiges hemortskommun (57 §2 mom. KL). Delta innebär atten delägare i regel kan få avdrag vid den kommunala beskattningen förunderskoll i rederiet endast om han är bosatt i den kommun där rederiet harsitt fasta driftställe (46 § 1 mom. första stycket KL). Reglerna överensstämmermed de principer som tillämpas även för andra rörelseinkomsler. infördes särskilda regler för alt förhindraskatteflykt bl. a. genom kontraklsavskrivnirig. Fysiska personer och s. k.fåmansbolag får inte längre utnyttja underskott till följd avkontraktsavskrivning mot annan inkomst än inkomst av rederi-, luftfarts- ellervarvsrörelse. Detsamma gäller i fråga om underskott som uppkommit på grund avhögre avskrivning än av anskaffningsvärdet för fartyg. Underskott som intekunnat utnyttjas under ell beskattningsår får dock utnyttjas . Vid avyttring av kontrakt, fartyg eller luftfartyg till underprisgäller all det verkliga värdet, dock högst kontraktspriset, skall utgöra intäkti rörelse. SkU1984/85:5 3 Vidare skall åtnjuten konlraklsavskrivning återföras tillbeskattning om den skattskyldige flyttar utomlands eller orn utflyttning skerav del fasta driftstället för rörelsen. förelagsskallekommillé har i ett delbetänkande(SOU 1984:70) lagt fram en ny modell för beskattning av enskildnäringsverksamhet (staketmetoden). Modellen bygger på grundtanken att vinst somuppkommer i näringsverksamheten endast skall beskallas med en lågprocentigstatlig skatt om företagaren låter vinsten stå kvar i verksamheten, dvs. låterden stå kvar innanför "staketet". Vinst som näringsidkaren lar ut föratt använda för konsumtion eller annat privat ändamål skall däremot på vanligtsätt beskattas enligt den för fysiska personer gällande progressivaskatteskalan. Modellen innebär all all näringsverksamhet som en fysisk personbedriver utgör en förvärvskälla. Om näringsverksamheten omfattar flera olikaverksamhetsgrenar, som utgör särskilda förvärvskällor, kan man alltsåmed den nya modellen inte i beskattningshänseende tala om"underskoll" i en av dessa grenar. Det är det samlade resultatet somräknas. Den värdemässiga begränsningen av underskottsavdrag, som 1982 årsinkomstskailereform medför i dessa fall, bortfaller i ett system-uppbyggtenligt stakelmeloden, liksom också frågorna om rätt beskattningsort vid denkommunala beskattningen. När del gäller underskoll i näringsverksamheten börenligt kommitténs uppfattning en näringsidkare få rätt att göra ett allmänt avdragi den egna deklarationen med ett belopp som motsvarar vad han lillskjutil föratt läcka underskottet. Kommittén avser att i sitt fortsatta arbete bl. a.behandla frågor som rör handelsbolagens beskattning. Häri ingår ovannämndafrågor rörande parirederier. I motion 1982/83:2116 begär GöranRiegnell m. fl. (m) skyndsamt förslag från regeringen om sådana ändringar isjömansbeskallningen att den skatt som en ombordanställd erlägger för eneventuell anställning under sin ledighet inte blir väsentligt lägre än skattenpå den ordinarie inkomsten. Som motionärerna anför har en omprövning avsjömansbeskattningen i den angivna riktningen aviserats i proposition1981/82:217. Bakgrunden till att en översyn ansetts önskvärd är bl. a. deändrade förhållanden som inträtt sedan sjömansskatten infördes . Sjömännenvistas numera ungefär halva året i land, och den ombordanställde kan under ettoch ha inkomster från flera håll utan alt drabbas av sammaskalleprogression som andra i motsvarande inkomslläge. Reglerna verkar även iövrigt i den riktningen alt sjömännen tjänar på att byta ut tjänstgöring ombordmot tjänstgöring i land. Som framgår av den redogörelsen har hithörandefrågor utretts av . Att verkels förslag, som avlämnades ioktober 1982, ännu SkU1984/85:5 4 inte föranlett lagstiftning sammanhänger enligt vadutskottet erfarit med alt olika frågor rörande sjömansbeskallningen hargrundläggande betydelse för den känsliga sjöfartsnäringen och att nuvaranderegler ligger till grund förde överenskommelser som gäller på dettaavtalsområde. Utskottet utgår emellertid från att regeringen fortsätter sinaansträngningar att finna lämpliga lösningar på hithörande frågor. Med hänvisning till pågående överväganden inomregeringskansliet avstyrker utskottet motion 1982/83:2116 yrkande 1. En annan fråga som berörsjöfartsnäringen är beskattningen av parirederier. I likhet med vad som gällerför handelsbolag beskattas ell parirederis inkomst direkt hos de olikadelägarna i den kommun där verksamheten har fast driftställe. Detta innebär bl.a. alt underskott inte får dras av vid den kommunala beskattningen från inkomstsom beskattas i en annan kommun. För sjöfartsnäringen gäller dessutom särskildaregler som infördes i syfte all förhindra all avskrivningsreglernautnyttjas för skalleflykt. I motionerna 1982/83:2116 av m.fl. (m) samt1982/83:2173 och 1983/84:724 av m. fl. (c) framställs yrkandenav innebörd att inkomst av parirederi skall beskallas i delägarnashemortskommun. Motionärerna yrkar också en översyn av begränsningar iavdragsrälten. Syftet med motionen är framför allt att underlätta rederiernaskapitalanskaffning. Som framgår av den redogörelsen har 1980 årsförelagsskallekommillé lagt fram en modell med nya principer förföretagsbeskattningen (den s. k. staketmetoden). Om denna modell genomförskommer den alt lösa den av motionärerna aktualiserade frågan om rättbeskattningsort. Härtill kommer att kommittén torde la upp även regleri sill fortsatta arbete. I avvaktan på kommande ställningstaganden tillutredningens förslag avstyrker utskottet de nu aktuella yrkandena. 1. att riksdagenavslår mofion 1982/83:2116 yrkande 1, 2. att riksdagenavslår motionerna 1982/83:2116 yrkande 2, 1982/ 83:2173 och 1983/84:724. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), förste vice talman (), (). (), ()*, (), (), (), ()*, () ochErkki Tammenoksa (s). * Ej närvarande vid justeringen. SkU1984/85:5 5 (), förste vicetalman (), (), () ochKarl-Anders () anser dels all den del av ulskoileisyttrande som på s. 4 börjar med "Som framgår" och slutar med"aktuella yrkandena" bort ha följande lydelse: Som anförs i motionerna medför tillämpningen av nuvarandeskatteregler allvarliga svårigheter för sjöfartsnäringen. En stor del avsjöfarten drivs i partrederi, vilket i och för sig är en lämplig form för attklara de stora finansieringsproblem som branchen lider av. Reglerna om rättbeskattningsort medför emellertid all det knappast är möjligt all sökaintressenter utanför den den kommun där rederiet har sitt fasta driftställe,något som givetvis kan vara svårt särskilt för företag som drivs i mindrekommuner. Därtill kommer att kapitalanskaffningen också försvåras av desärskilda begränsningar som gäller för denna näring i fråga om avdrag förunderskott. skallereform kan också medföra all intresset förparirederi som finansieringsform kommer alt minska. De begränsningar avmöjligheterna till underskoilsavdrag som denna reform innebär medför samtidigtatt de särskilda reglerna mot för stora avdrag i parirederier behöver omprövas. Med hänsyntill sjöfartsnäringens svåra ekonomiska situation kan de i motionernaaktualiserade frågorna inte lämpligen anstå i avvaktan på en allmän reformrörande företagsbeskattningen. Utskottet förordar därför att 1980 årsförelagsskallekommillé med anledning av motionerna får tilläggsdirektiv attsnabbutreda skattefrågorna i syfte att underlätta användandet av parirederi somfinansieringsform. dels att utskottet i mom. 2 bort hemställa all med anledning avmotionerna 1982/83:2116 yrkande 2, 1982/83:2173 och 1983/84:724 hos regeringenbegär tilläggsdirektiv till företagsskattekömmitté alt med förtursnabbutreda beskattningsreglerna för parirederier i enlighet med vad som anförsi reservationen.