bet · G801AU11 · 1984-12-31 00:00:00 — attriksdagen avslår motion 1984/85:900 yrkande 12, 72. beträffande behovet avberedskapsarbeten res. 56 (m) att medbifall till propositionen i motsvarande del avslår motionerna 1984/85:900yrkande 10 och 1984/85:2664 yrkande 13 i motsvarande del, 73. beträffande återinförande avstatliga projekteringsbidrag m. m. att avslår motionerna-1984/85:1104i motsvarande del och 1984/85:1106, 74. beträffande demografiska databasensfilialer i , res. 57 (c, fp) och attriksdagen avslår motion 1984/85:542, 75. beträffande en friaredisponering av de arbetsmarknadspolitiska resurserna atlriksdagen avslår motion 1984/85:1104 i motsvarande del, Rättelse: S. 131, 74. rad 1 marginalen Står; (c) Rättattill: (c, fp) S. 132,86. slutet av rad 2 Tillkommer: i motsvarande del, 89. rad 1 marginalen Utgår:,fp AU1984/85:11 132 76. beträffande ett flerårigtbasprogram för de arbetsmarknadspolitiska insatserna attriksdagen avslår motion 1984/85:929, 77. beträffande s. k.fadderarbetsplatser inom byggsektorn att avslår motion 1984/85:777, 78. beträffande anskaffande av lokalerför trossamfund res. 58 (fp) att avslårmotion 1984/85:2666, 79. beträffande en omdisponering avmedel för beredskapsarbeten till kommunala underhållsarbeten attriksdagen avslår motion 1984/85:2109, 80. beträffandeberedskapsmedel till naturvården attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1124, 1984/85:2649 och 1984/85:2650, 81. beträffandeberedskapsmedel och rekryteringsstöd till attriksdagen avslår motion 1984/85:2156 yrkande 4, 82. beträffande upprustning av vägnäteti att avslår motion 1984/85:2776, 83. beträffande upprustning avjärnvägssträckorna Malung-Sälen-Särna och Mora-Sågen-Kristinehamn attriksdagen avslår motion 1984/85:917, 84. beträffandebyggnadsinvesteringar i attriksdagen avslår motion 1984/85:1104 i motsvarande del, 85. beträffande upprustning avjärnvägen att avslår motion 1984/85:1119, 86. beträffande byggande av ett nyttpolishus i attriksdagen avslår motion 1984/85:1459 i motsvarande del, 87. beträffande fortsau upprustning avDalslands kanal res. 59 (vpk) att avslårmotion 1984/85:2111, 88. beträffande byggnadsinvesteringar iGävleborgs län att avslår motion 1984/85:2744 yrkande 4, 89; beträffande eu avskaffande avnågot av de två rekryteringsstöden res. 60 (m, c) att avslårmotionerna 1984/85:647 yrkande 7 i motsva- res. 61 (vpk) rande del,1984/85:649 yrkande 5 i motsvarande del och 1984/ 85:2664 yrkande 14, 90. beträffande eu förhöjtrekryteringsstöd till näringslivet res.62 (c) att avslår motion 1984/85:647 yrkande 7 i motsvarande 91. beträffande omfattningenav rekryteringsplatser och enskilda bered- res. 63 (m) skapsarbeten av icke investeringskaraktär attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motion1984/85:2664 yrkande 13 i motsvarande del, 92. beträffanderekryteringsstöd till vinstrika företag res. 64 (m) att avslår motion 1984/85:2657, AU1984/85:11 133 93. beträffandeindustribeställningar res. 65 (m) att med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motion1984/85:2664 yrkande 15, 94. beträffande försöksverksamhet med sysselsättningsskapande res. 66 (m) åtgärder attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motion1984/85:2664 yrkande 16, 95. beträffanderegionala utvecklingsinsatser attriksdagen avslår motion 1984/85:906 yrkande 2 i motsvarande del, 96. beträffandeberedskapsmedel till fornvårdande insatser attriksdagen avslår motion 1984/85:2102 yrkandena 1 och 2 i motsvarande delar, 97. att med bifalltill propositionen i motsvarande del samt res. 67 (m) med avslag på motionerna 1984/85:649 yrkande 7, 1984/85:906 res. 68 (vpk) yrkande 2 i motsvarande del, 1984/85:2102 yrkandena 1 och 2 i motsvarande delar och 1984/85:2664 yrkande 13 i motsvarande del tillSysselsättningsskapande åtgärder för /86 anvisar ettreservationsanslag av 2 , 98. att med bifall tillpropositionen i motsvarande del till Bidrag till vissa affärsverksinvesteringarför /86 anvisar ett förslagsanslag av , 99. beträffande insatser imalmfältskommunerna attriksdagen godkänner vad som anförts i propositionen om dels extraarbetsförmedlingstjänstemän inom och dels en nyorganisation för vissa insatser i malmfälten och överföringav medel till denna organisation, 100. att med bifall till propositionen imotsvarande del till Medel för insatser inom malmfältskommunerna för budgetåret1985/86 anvisar ett reservationsanslag av , 101. att med bifall till propositionen imotsvarande del till Statsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer / 86 anvisar ett förslagsanslag av , 102. att med bifall till propositionen imotsvarande del till /86anvisar ett förslagsanslag av . 103. att med bifall till propositionen imotsvarande del och res. 69 (c, fp) med avslag på motionerna 1984/85:2110yrkande 1 i motsvarande del och1984/85:2664 yrkande 18 till Vapenfria tjänstepliktiga för /86anvisar ett förslagsanslag av , 104. beträffande en ökning avantalet utbildningsdagar för vapenfria res. 70 (c, fp) tjänstepliktiga res. 71 (m) att med bifall till propositionen i motsvarande del samt AU1984/85:11 134 med avslag på motionerna 1984/85:2110 yrkande 1 imotsvarande del och 1984/85:2664 yrkande 17, bemyndigar regeringen att /86, om det på grund av arbetsmarknadsläget , bedöms angeläget,besluta om en utökning av antalet tjänslgöringsdagar för vapenfriatjänstepliktiga med högst 50 000, 105. beträffande en plan förhur antalet väntande vapenfria skall kunna res. 72 (c, fp) nedbringas attriksdagen avslår motion 1984/85:2110 yrkande 2, 106. beträffande dearbetshandikappades situation på arbetsmarknaden res. 73 (m) att avslår motion 1984/85:900 yrkande 13 i motsvarande 107. beträffande utredning om ett aktivt rehabiliteringsstödau avslår motion 1984/85:2798, 108. beträffande en fortsau utbyggnad av särskildaresursinstitut res. 74 (m) att avslårmotion 1984/85:1456, 109. beträffande centrum för rehabilitering avlångtidsarbetslösa m. m. att avslår motion 1984/85:2120, 110. att med bifall till propositionen imotsvarande del samt res. 75 (m) med avslag på motion 1984/85:2664 yrkande22 till Yrkesinriktad rehabilitering för /86 anvisar elt reservationsanslag 111. beträffandeledsagare till handikappad attriksdagen godkänner de riktlinjer för ersättning till ledsagare tillhandikappad som förordats i propositionen, 112. beträffande arbetshjälpmedel åt handikappade egna företagare res. 76 (c) att avslår motion 1984/85:451yrkande 2, 113. beträffande ändrade grunder förarbetshjälpmedel attriksdagen godkänner vad som anförts i propositionen om bidrag tillArbetshjälpmedel åt handikappade, 114. beträffande reglerna försystemet med lönebidrag res. 77 (m) att avslår motionerna 1984/85:451 yrkande 1 och 1984/ 85:900yrkande 13 i motsvarande del, 115. beträffandeutvecklingen av introduktionsbidragen attriksdagen avslår motion 1984/85:1457 i motsvarande del, 116. beträffande reglerna för särskilt lönebidrag res. 78 (c) att avslårmotionerna 1984/85:647 yrkande 4 och 1984/ res. 79 (m) 85:2108, 117. beträffande antalet platser för särskilt lönebidragm. m.. res. 80 (fp) att avslårmotionerna 1984/85:1457 i motsvarande del, res. 81 (vpk) ,1984/85:2194 yrkande 3 och 1984/85:2646, res. 82 (m) AU1984/85:11 135 118. beträffande lönebidragetsutformning såviU avser statliga myn- res. 83 (m) digheter och allmännyttiga organisationer attriksdagen avslår motion 1984/85:900 yrkande 13 i motsvarande del, 119. beträffande kretsen somkan få lönebidrag hos allmännyttiga res. 84 (c, fp) organisationer attriksdagen avslår motion 1984/85:2194 yrkande 4, 120. beträffandeanställning med lönebidrag i övrigt attriksdagen bifaller propositionen i motsvarande del, 121. att med bifalltill propositionen i motsvarande del och res. 85 (m) med avslag på motion 1984/85:2664 yrkande 23 till Särskilda . åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för budgetåret 1985/86anvisar ett förslagsanslag av 2 , 122. beträffande minskning avantalet sysselsatta inom Samhällsföre- res. 86 (m) tagsgruppen res. 87 (c) att avslår motionerna 1984/85:647 yrkande 3 och 1984/ 123. beträffande översyn avSamhällsföretagsgruppen m. m. res. 88(vpk) att avslår motionerna 1984/85:1458 och 1984/85:2125 124. beträffande driftbidragtill Samhällsföretagsgruppen res.89 (m) att med bifall till propositionen i motsvarande del avslår res.90 (vpk) motionerna 1984/85:2125 yrkandena 1 och-3 och 1984/85:2664 125. beträffande antalbidragsberättigade arbetstimmar inom Samhälls- res. 91 (m) företagsgruppen res. 92 (vpk) att med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslagpå motionerna 1984/85:2125 yrkande 5, 1984/85:2156 yrkande 3 och 1984/85:2664yrkande 25 medger att regeringen vid behov får besluta om utökat antalbidragsberättigade arbetstimmar under /86, 126. beträffande ägartillskottför investeringar inom Samhällsföretags- res. 93 (m) gruppen attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motion1984/85:2664 yrkande 27, 127. beträffande psykisktutvecklingsstörda inom Samhällsföretags gruppen attriksdagen avslår motionerna 1984/85:541 yrkande 2, 1984/ 85:2125 yrkande 6 och1984/85:2194 yrkande 2, 128. att med bifalltill propositionen i motsvarande del samt res. 94 (m) med avslag på motionerna 1984/85:647 yrkande 2 i motsvarande res. 95 (c) 96(fp) res. 97 (vpk) AU 1984/85:11 136 del,1984/85:1104 i motsvarande del, 1984/85:2125 yrkande 4, 1984/85:2127 yrkande 8och 1984/85:2664 yrkande 26 till Bidrag till /86 anvisar ett förslagsanslag av 2 , Statsbidragtill offentligt skyddat arbete 129. att med bifall till propositionen imotsvarande del samt res. 98 (m) med avslag på motion 1984/85:2664yrkandena 28 och 29 godkänner vad regeringen anfört om offentligt skyddatarbete och till Statsbidrag till offentligt skyddat arbete för budgetåret1985/86 anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande:Frida (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), (), (), (), () och tredje vice talmannen (). AU 1984/85:11 137 1.Förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken under nästa budgetår (mom. 1) (), (), AndersHögmark (m), (), (), () ochtredje vice talmannen () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.25 börjar "Arbetsmarknadspolitiken fungerar" och på s. 26 slutar"bör avslås" bort ha följande lydelse: Denhöga arbetslösheten, mitt i en högkonjunktur, är samhällets största ochallvarligaste problem. Följderna för de enskilda människorna och för landet somhelhet är lika allvarliga oberoende av arbetslöshetens orsaker. Människornabehöver främst jobb på den ordinarie arbetsmarknaden. Utskottetkan konstatera att när den socialdemokratiska regeringen tillträdde i oktober1982 stod totalt 257 000 personer eller av arbetskraften utanför denreguljära arbetsmarknaden. hade dessa siffror stigit till 339 000resp. Efterföljande figur visar sysselsättningsutvecklingen dels exkl.dels inkl. arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Som framgår har antalet reguljärtsysselsatta minskat . Denna utveckling är uppseendeväckande motbakgrund av de utfästelser som gjordes av socialdemokraterna föreregeringstillträdet. t OOO-iais personer 4300-------------- syssei.sättning / inklusive / # M REGUUÄR * / SYSSELSÄTTNING Z---'' / 1565 66 67 56 69 70 71 72 73 74 75 76 77 76 79 60 81 62 Kattor AWS SC=> a!lO'aJ».-s. AU 1984/85:11 138 Regeringen saknar en strategi för hur sysselsättningsproblemenskall lösas . Mycket tyder enligt utskottets mening på attstrukturproblemen i ekonomin har fördjupats. Även om samtliga förutsättningarför utvecklingen inte är kända vet vi t. ex. att arbets-kraftsulbudetkommer att öka och alt den offentliga sektorn inte får möjligheter att göranyanställningar samt att nödvändiga strukturomvandlingar inom industrin måstefortsätta. Detfinns enligt utskottets mening skäl att slå fast att en bestående högarbetslöshet i längden inte kan förhindras med hjälp av kortsiktigt verkandearbetsmarknadspolitiska insatser. För att upprätthålla sysselsättningen krävsen ekonomisk politik som förstärker samhällsekonomins tillväxtkraft. Arbetsmarknadspolitikenskall fungera som ell komplement till de generella ekonomisk-politiskaåtgärderna. Om dessa inte förmår skapa en tillräckligt stor efterfrågan avarbetskraft kan de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna lösa vissa temporäraproblem och hjälpa till att utjämna effekterna av en konjunkturnedgång menarbetsmarknadspolitiken kan inte ensam upprätthålla en full sysselsättning. mening bedriver den socialdemokratiska regeringen en ekonomiskpolitik som motverkar en positiv utveckling på arbetsmarknaden. betänkande FiU 1984/85:10 har de icke-socialistiska partiernasrepresentanter utvecklat hur den ekonomiska politiken bör inriktas. Etthuvuddrag i denna politik är en begränsning av den offenfliga sektornsresursanvändning som den enskilda sektorn ges mer expansionsutrymme.Följande inslag i denna politik poängteras särskilt. Fördet första måste utgifterna hos stat och kommun minska. Den inriktning avbesparingarna som förordas innebär att utgiftsminskningarna framför allt riktasmot den offentliga konsumtionen och de offentliga transfereringarna, medan deoffentliga investeringarna i huvudsak undantas. Fördet andra kan ytterligare skattehöjningar inte accepteras. I stället måstevissa sänkningar genomföras av de skatter som direkt eller indirekt träffararbete och sparande. Det är angeläget alt sänka marginalskatterna. Höga totalamarginaleffekter på en inkomstökning till följd av höjd marginalskatt, höjdadaghemsavgifter och sänkta bostadsbidrag skapar betydande snedvridningsproblemi samhällsekonomin och det är viktigt att minska dessa. Ytterligareskatteförändringar måste emellertid genomföras för att stimulera arbete ochsparande. Förmögenhetsskatten på arbetande kapital i familjeföretag bör såledesavskaffas. En lindring av dubbelbeskattningen på riskvilhgt sparande i aktiermåste också ske. Fördettredjemåste den ekonomiska politiken inriktas på att avreglera näringslivet ochförändra den offentliga sektorn. Här pekas särskilt på vikten av åtgärder föratt förbättra arbets- och kapitalmarknadens funktionssätt. Det är t. ex.anmärkningsvärt att etl stort antal förelag trots den höga arbetslöshetenupplever svårigheter att rekrytera tekniker och yrkesutbilda- AU 1984/85:11 139 Vidare noteras att flaskhalsproblem av denna art tenderar attuppkomma allt tidigare i konjunkturuppgångarna. En lösning av dessa problemställer stora krav på utformningen av skatte-, arbetsmarknads- ochutbildningspolitiken liksom på förändring av lönestrukturen. Regleringarna påkredit- och kapitalmarknaderna måste också minska för att dessa marknader återskall fås att fungera. En friare kapitalmarknad förmedlar de finansiellaresurserna smidigare, snabbare och säkrare till de områden där de gör mestnytta. Enförstärkning av marknadsekonomin ställer också krav på förändringar inom denoffentliga sektorn. Här finns inte bara ett underskottsproblem utan ocksåeffektivitets- och valfrihetsproblem. Dessa problem angrips bäst genom att detpå många områden med fördel kan införas mer konkurrens, valfrihet och variationinom den offentliga sektorns nuvarande verksamhetsområden. En ambition för denframtida utvecklingen bör vara att bryta monopol. Sådana har alltid en tendensatt stelna. Mer konkurrens utifrån kan i stället innebära ökad flexibilitet ochkänslighet för nya behov och mer av "produktutveckling" 'och därmedbättre förutsättningar för nya växande arbetsmarknader. Fördet fjärde måste de kollektiva löntagarfonderna avskaffas. Därmed ökar viljanoch förmågan till investeringar, risktagande och nyetableringar hos både småoch stora företag. Fondsocialismens upphörande bör åtföljas av en förstärkningav den enskilda äganderätten. Fördet femte måste incitament skapas så att lönebildningen fungerar bättre.Utskottet återkommer till denna fråga i det följande. Utskottetvill också framhålla den roll de mindre företagen måste spela för utvecklingenav arbetsmarknaden. Detta kräver en medvetet inriktad politik för att stimuleraoch främja den mindre företagsamheten. Det är utskottets uppfattning att denekonomiska politik utskottet här kortfattat redogjort för ger bättreförutsättningar för utvecklingen på arbetsmarknaden än den politik som densocialdemokratiska regeringen för. Genom att ge denna politik en ny inriktningkan sysselsättningen på den reguljära arbetsmarknaden öka och behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas. här anfört med tillstyrkande av motionerna 647, 900 och 2127 bör gesregeringen till känna. Motion 649 avstyrks i aktuell del. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse; 1. beträffande förutsättningarna förarbetsmarknadspolitiken under nästa budgetår att med bifalltill motionerna 1984/85:647 yrkande 1 i motsvarande del, 1984/85:900 yrkande 1och 1984/85:2127 yrkande 1 i motsvarande del samt med avslag på motion 1984/85:649 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. AU 1984/85:11 140 2.Förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken under nästa budgetår, (mom. 1) Lars-OveHagberg (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 26som börjar "anför" och slutar "bör avslås"bort ha följande lydelse: Somframhålls i vpk:s partimotion 649 står arbetarrörelsen och det ekonomiskasystemet inför en ny problematik. Arbetslöshet är inte väsenfligen enfråga om hög- och lågkonjunktur. Den är ett stående inslag i ekonomin.Utstötningen av mänsklig arbetskraft kan göras snabbare än varjetillväxtfaktor. Den svaga tillväxten försvårar dessutom för den offentligasektorn att med sin expansion kompensera för det minskade antaletarbetstillfällen i den privata. Full sysselsättning i klassisk mening är intelängre möjlig med rådande ekonomiska och sociala strukturer. Svenskarbetslöshetspolitik byggdes upp utifrån antagandet att arbetslöshet var etttillfälligt och kortvarigt tillstånd i en människas liv. Situationen blir enannan, när kortsiktiga och provisoriska åtgärder blir till bestående tillståndför flera hundratusen människor. För dem som vandrar från provisorium tillprovisorium omväxlande med perioder av öppen arbetslöshet hotas både denrättsliga situationen, självförtroendet och kontinuiteten i livet. En fackligoch politisk försvagning av lönarbetarna som kollektiv hotar. Medekonomins nya utvecklingslinjer följer ytterligare risker. Det är ingen tvekanom att data- och mikroelektroniken med sina starkt arbetsbesparande ochkapitalförbilligande egenskaper får stora verkningar. Det betyder både enminskning av antalet arbetstillfällen och en för lönarbetet försvagandeförändring av arbetsorganisationen. Utslagningen av arbeten kommer att följainte endast i tillverkningsarbetet utan i administration, kontor och handel.Lösa hypoteser om "det postindiistriella samhället" och om denväxande servicesektorn måste avvisas. Vad som sannolikt sker är enindustrialisering av stora servicesektorer och en likartad utslagning inomsåväl tillverknings- som servicearbete. Utskottetser som sägs i motion 649 fyra givna förutsättningar för kampen motarbetslösheten. Endrastisk minskning av antalet industriarbeten i är oundviklig, omnuvarande inriktning och industriella struktur får bestå. Dennya tekniken kommer att slå ut mängder av arbeten, om den får utformas pågrundval av nuvarande sociala maktförhållanden. Denoffentliga sektorns och de privata servicenäringarnas datorisering gör dettveksamt om något nettotillskott av arbeten på dessa områden kan ske. Derådande tendenserna är ett hot såväl mot kvinnofrigörelsen som motlönarbetarnas allmänna rättsställning och en rättvis fördelning mellan landetsregioner. Ennationell politik mot arbetslösheten kan med utgångspunkt härifrån formuleras iföljande punkter. AU1984/85:11 141 Ett nationelltindustrialiseringsprogram i samhällelig regi måste upprät tas. Programmet måste sikta till att ge industrin en ny struktur och industriarbetet ett nytt innehåll. Den privata industrin saknar förutsättningar att genomföra en sådan kvalitativ förändring. Tekniken ärinte neutral eller ödesbestämd. Tekniken är politisk och dess karaktär betingasav de sociala maktförhållandena. De lönarbetande har intresse av en kvalitativtannorlunda teknisk utveckling än den nu förhärskande. De måste inom ramen fören samhällelig, politisk styrning göra detta sitt intresse ledande. Särskiltdatatekniken, som är en typ av flexibel teknologi, formas helt olika, beroendepå den styrande kraften. Ett omfattandeprogram för den offentliga sektorns utbyggnad och förbättring är nödvändig. Fördetta talar både infrastrukturella och sociala argument. En allmänarbetstidsförkortning är nödvändig. Ehuru den inte i sig själv upphävertendensen till utslagning, är arbete åt alla omöjligt att uppnå utan förkortadarbetstid. Den nuvarandearbetsmarknadspolitiken måste reformeras. Den måste inriktas på mer beståendetyper av arbeten och mindre provisorier. De arbetslösas rättsställning måsteförbättras. Till denna fråga återkommer utskottet i det följande. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 649 i aktuelldel samt avstyrker motionerna 647,900 och 2127 i motsvarande delar. Regeringenbör underrättas om ställningstagande. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande förutsättningarnaför arbetsmarknadspolitiken under nästa budgetär attriksdagen med bifall till motion 1984/85:649 yrkandena 1 och 2 samt med avslagpå motionerna 1984/85:647 yrkande 1 i motsvarande del, 1984/85:900 yrkande 1och 1984/85:2127 yrkande 1 i motsvarande del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Arbetsmarknadsparternas roll försysselsättningsutvecklingen (mom. 2) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 27 börjar "Utskottet kan" och på s. 28 slutar"och 2127" bort ha följande lydelse: Utskottet vill först understryka nödvändigheten av att denekonomiska politik som moderata samlingspartiet i andra sammanhang förordarföljs upp med mycket återhållsamma löneavtal och med en förändrad profil pålönebildningen. Större spridning av lönerna i förhållande till enskildabranschers och företags konkurrensförhållanden och lönebetalningsförmåga AU1984/85:11 142 är en förutsättning för långsiktigt tryggadsysselsättning. Som framhålls i motion 900 är det nödvändigt att finna enförhandlingsuppläggning där arbetsmarknadens parter ges incitament att slutalöneavtal som inte skapar arbetslöshet. bör statsmakterna stå fastvid ett ansvar för dem som ändå blir arbetslösa. Det är också nödvändigt attutforma systemet så, att incitamenten byggs in i systemet och inte är beroendeav de beslut som efter förhandlingar kan komma att fattas av statsmakterna. Utskottet menar att en reformering av systemet förarbetslöshetsersättning kan bidra till att lösa detta problem. Det är därförangeläget att skapa "raka rör" mellan parternas förhandlingsbord ochutgifterna för att bekämpa arbetslösheten. Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund förslaget imotion 900 om en ny utredning om allmän arbetslöshetsförsäkring. Detta krav tasockså upp i motion 2127. Det begärda utredningsarbetet bör enligtutskottets mening komma till stånd enligt de ovan angivna riktlinjerna.Utskottet återkommer till övriga frågor som utredning avarbetslöshetsförsäkringen senare i betänkandet. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna vilket innebär att även motion 2127 är tillgodosedd idenna del. de/s all utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse; 1. beträffandearbetsmarknadsparternas roll för sysselsäUningsutveck-lingen auriksdagen med bifall till motion 1984/85:900 yrkande 2 i motsvarande del samtmed anledning av motion 1984/85:2127 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Arbetsmarknadsparternas roll försysselsättningsutvecklingen (mom. 2) Tredje vice talmannen () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 28 som börjar "Förslag om" och slutar "och2127" bort ha följande lydelse: Utskottet vill först stryka under vad som sägs ifolkpartiets motion 2127 om nödvändigheten av att finna enförhandlingsuppläggning där arbetsmarknadens parter ges incitament att slutalöneavtal som inte skapar arbetslöshet.