bet · G801JuU28 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening kan det sålunda inte anses förenligt medförevarande riktlinje att t. ex. en facklig organisation utnyttjar situationentill att främja egna fackliga intressen. Med dessa uttalanden med anledning av motion 96 i berörddel kan utskottel tillstyrka alt godkänner den aktuella riktlinjen.Utskottets uttalanden bör som sin mening ge regeringen lill känna. dels alt den del av utskottetsyttrande på s. 16 som börjar med "Med hänvisning" och slutar med"behandlade delar" bort ha följande lydelse: Vad nu har sagts innebär att utskottet avstyrker bifalltill motion 95 i här behandlad del. dels att utskottets hemställanunder moment 7 bort ha följande lydelse: 7, beträffande självsanering attriksdagen med anledning av moiion 1984/85:96 i denna del och med godkännande avvad utskottet anfört i delta hänseende godkänner den riktlinje härom somförordas i propositionen. JuU1984/85:28 47 Andra styrmedel än straff (mom. 9) (), (),(), (), (), i (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 18 som börjar med "En begränsning" och slutar med"motsvarande del" bort har följande lydelse; Att begränsa användningen av det straffrättsliga systemeti enlighet med vad utskottet nu anfört måste dock ske med försikfighet. Även omdel på ett område finns möjlighet att använda andra styrmedel eller andrasanktionsmedel än straff, får delta inte utan vidare leda till att man avstårfrån straffrättsliga sanktioner, I vissa fall kan en straffrältslig sankfion vara det endaverkningsfulla medlet mot ett visst oönskat förfarande, I andra fall kanvisserligen andra sanklionsmedel än straff i och för sig vara effektivare än enstraffsanktion men bör likväl inte komma till användning. Bl, a, rättssäkerhetsskälkan enligt utskottets mening lägga hinder i vägen för en sådan användning.Såsom anförs i mofion 96 innebär en användning av andra sanktionsmedel änstraff att saken i regel inte handhas av domstol utan av förvaltningsmyndighet.Förfarandet inför en sådan myndighet är inte omgärdat av regler med sammainriktning på rättssäkerheten som beträffande de regler som gäller fördomstolsförfarandet. Härtill kommer att den förvaltningsmyndighet som beslutari saken i regel tillika är tillsynsmyndighet på del aktuella området, något somökar den enskildes utsatta ställning i förhållande lill myndigheten. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet i likhet medmotionärerna det inte godtagbart att som en generell regel för det fortsattaarbetet mot den ekonomiska brottsligheten ange att andra samhälleliga kontroll-och sanktionsmetoder än straffrättsliga bör prioriteras vid uppbyggande avrättsliga system. Enligt utskottets mening måste man, i linje med vadnäringsutskottel anfört, från fall fill fall och med utgångspunkt irältssäkerhetsaspekten och med hänsynstagande till vilket syfte en viss lagavses främja pröva vilka slag av sanktioner som bör komma till användning. Utskottets nu gjorda ställningstagande innebär attutskottel tillstyrker bifall lill moiion 96 i här behandlad del och att denaktuella riktlinjen inte bör godkännas av . dels alt utskottets hemställanunder moment 9 bort ha följande lydelse: 9, beträffande andra styrmedel änstraff att med bifall fill motion 1984/85:96 i denna del förklararatt den riktlinje härom som förordas i propositionen inte godkänns. JuU1984/85:28 48 Effektivitet (mom. 10) (), (),(), (), (), i (fp) och () anser dels all den del av utskottetsyttrande som börjar på s, 19 med "Under en" och slutar på s, 20 med"inte påkallad" bort ha följande lydelse: Under en följd av år har det fortlöpande skett enförstärkning av rättsväsendets resurser för alt bekämpa bl, a, den ekonomiskabrottsligheten. Förstärkningarna har skett ömsom genom resursökningar, ömsomgenom omfördelningar av befintliga resurser. Enligt utskottets mening kan del ioch för sig vara berättigat att även öka rättsväsendels insatser motden ekonomiska brottsligheten. Utskottet har således vid sin behandling dennadag av anslagen till polisväsendet för nästa budgetår uttalat sig för enprioritering av bl. a. kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Prioriteringenpå delta område har tagit sig uttryck i bl. a. vissa resursförstärkningar (seJuU 1984/85:29). Vid överväganden rörande prioriteringar av rättsväsendetsinsatser måste man också ägna uppmärksamhet åt att varje prioritering på ettvisst område som görs ulan att nya resurser tillförs innebär en motsvarandeförsvagning av någon annan del av verksamheten. Del sagda manar enligtutskottets mening lill försiktighet när det gäller alt förespråkaprioriteringar för framliden. I synnerhet om prioriteringarna kommer att la siguttryck i stora omfördelningar måste intresset av dessa noga vägas mot dekonsekvenser en tilltänkt omfördelning kan få på andra områden. mening kan härvidlag en utveckling som innebär att insatserna mottraditionella brott eller mot brott av mindre svårhetsgrad minskar inte godtas. Enligt utskottets mening måste det vara ett riktmärke förrättsväsendets insatser mot brott all de effekliviseringar och andra åtgärdersom vidtas för att stärka den brottsbekämpande verksamheten genomförs på sådantsätt alt inte bara den ekonomiska brottsligheten ulan även andra brottstypereffektivt kan beivras. Utskottet anser i linje med den uppfattning som förs frami motionerna all del skulle inge allvarliga betänkligheter om statsmakternaväljer att prioritera rättsväsendets insatser mot sådan brottslighet somriktar sig mot det allmänna på ett sätt som faktiskt resulterar i alt kampenmot annan brottslighet som direkt drabbar enskilda eftersatts. Det är därförangelägel alt motverka att ett sådant läge uppkommer; denna uppfattning måsteåterspeglas i framtida prioriteringsbeslut. Med dessa uttalanden med anledning av motionerna 93, 96och 1534 i här behandlade delar anser utskottet all den föreslagna riktlinjenkan godkännas av . JuU1984/85:28 49 dels att utskottets hemställanunder moment 10 bort ha följande lydelse; 10. beträffande effektivitet attriksdagen med anledning av motion 1984/85:93 i denna del (yrkande 3 delvis),motion 1984/85:96 i denna del och mofion 1984/85; 1534 i denna del (yrkande 4)och med godkännande av vad utskottet anfört om prioriteringar av rättsväsendetsinsatser mot brott godkänner den riktlinje om effekfivitet som förordas iproposifionen. Näringstillstånd (mom. 20) (), (),(), (), (), i (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 29 som börjar med "instämmer" ochslutar med "i fråga" bort ha följande lydelse: Vid bedömningen av spörsmålet rörande införande av ettsystem med näringstillstånd i syfte att motverka ekonomisk brottslighet villjustitieutskottet erinra om att det i vårt land av ålder i princip råder frietableringsrätl. Denna näringsfrihet gäller visserligen inte utanbegränsningar. De inskränkningar i rätten att etablera företag som råder äremellerfid förestavade av vikfiga allmänna intressen. Begränsningar är såledesuppställda av bl. a. ordnings-, säkerhets-, hälsovårds- ocharbetarskyddshänsyn. Begränsningar kan också vara av sådant slag attnäringsverksamheten är förbehållen staten, t. ex. vid fillverkning ochförsäljning av alkoholhalfiga drycker. I vissa fall krävs tillstånd avmyndighet för utövande av näringsverksamhet. Tillståndskravet kan varabetingat av behovet av samhällelig kontroll eller av intresset av att skapagarantier för att verksamheten bedrivs på ett ekonomiskt fillförliiligt sätt,t. ex. beträffande bank- och försäkringsverksamhet samt kommunikationsväsendet. Enligt utskottets mening kan det redan av principiellaskäl inte godtas att göra begränsningar av den fria etableringsrätten i sådantsyfte som kommissionen angett. De intressen som kommissionens förslag syftartill att tillgodose anser utskottet kunna tillgodoses på andra, förnäringsfriheten mindre äventyrliga, sätt. Såväl genom konkurslagstiftningen ochdärtill anknytande näringsförbudsinsilul som genom skattelagstiftningen kanolika slags missförhållanden i företagens verksamhet effektivt motverkas. Såtorde för övrigt, som anförts i mofion 95, knappast komma att bli fallet genomett system med näringstillstånd. Det anförda innebär att utskottet, i likhet med vad somgörs i motionerna 93, 95, 96 och 908, tar avstånd från tanken på all införa ettsystem med näringstillstånd. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna. 4Riksdagen 1984/85. JuU1984/85:28 50 Utskottets nu gjordaställningstagande innebär att utskottet avstyrker bifall till motionerna 94 och2067 såvitt gäller utformningen eller omfattningen av ett system mednäringstillstånd och lämplighetsprövning vid vissa fastighetsförvärv, dels att utskottets hemställanunder moment 20 bort ha följande lydelse: 20, beträffande näringstillstånd attriksdagen med anledning av motion 1983/84:908 i denna del (yrkande 4), motion1984/85:93 i denna del (yrkande 1), motion 1984/85:95 i denna del och motion1984/85:96 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört i detta hänseende. Uppbörd av skatter m. m. (mom. 25) (), (),(), () (), i (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 33 som börjar med "Som framgår" och slutar med"behandlade delar" bort ha följande lydelse: Som utskottet tidigare i detta avsnitt understrukit utgören effektiv uppbörd av skatter och avgifter ett nödvändigt instrument iansträngningarna att bemästra den ekonomiska brottsligheten. Attuppbördssystemel fungerar effektivt måste i hög grad vara ägnat att minskabenägenheten att sätta sig över skyldigheten att betala skatter och avgifter;genom alt effektivisera uppbördssystemel kan en mängd andra åtgärder, framförallt på kontrollsidan, avvaras. Även om det, som framgår av redovisningen i det föregående,pågår ansträngningar i syfte att effektivisera skalle- och avgiflsuppbörden,anser justilieutskollet, i linje med motionärernas uppfattning, att dessaansträngningar inte bara är otillräckliga ulan även har en delvis felaktiginriktning. Ett riktmärke i arbetet på att förbättra uppbördssystemet måsteenligt utskottels mening vara att åstadkomma förenklingar såväl för berördamyndigheter som för dem som har all betala skaller och avgifter; först genomatt systemet blir enkelt och smidigt för alla berörda kan en förbättradeffektivitet åstadkommas. 1 nu angivna hänseenden anser utskottet alt detföreligger brister såväl beträffande vidtagna åtgärder som i fråga omnu pågående strävanden att förbättra uppbördssystemet. Vad utskottet sålunda med anledning av motionerna 95 och96 anfört om effekfivisering av uppbördssystemel bör som sin meningge regeringen lill känna. dels att utskottels hemställanunder moment 25 bort ha följande lydelse: 25. beträffande uppbörd av skaller m.m. att riksdagenmed anledning av moiion 1984/85:95 i denna del och JuU1984/85:28 51 motion 1984/85:96 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om effektivisering av uppbördssystemet. Kontroll av rörelseidkares deklarationer (mom. 27) (), (),(), (), (), i Röslånga(fp) och () anser att dén del av utskottets yttrande sombörjar på s. 34 med "Ett viktigt" och slutar på s. 35 med"behandlad del" bort ha följande lydelse: För att en omläggning av skattekontrollen skall ge fulleffekt krävs det all det nuvarande kontrollsystemet förbättras.Eko-kommissionen har lämnat ett principförslag om ett mera rationellt systemför kontroll av företag på grundval av ett förbättrat uppgiftslämnande frånföretagarna (1983:75-76). Frågan om att ge i uppdrag attutforma ett nytt kontrollsystem på grundval av kommissionens förslag övervägsför närvarande av regeringen. Utskottet vill också peka på det kommittéarbete(Fi 1984:03) som pågår när det gäller att förbättra skatteförvaltningensorganisation m. m. och som bör leda till en ökad effektivitet på området (Dir.1984:22). - Utskottet noterar i sammanhanget också alt regeringen haröverlämnat ett förslag till förenklad löntagarbeskattning till (prop.1984/85:180). Även om delta förslag i och för sig kan synas ligga i linje medvad utskottet sagt om behovet av enklare skatteregler m. m., kan utskottetkonstalera att förslaget också innehåller många andra inslag som bl. a. fåroönskade fördelningspolitiska följder. Utskottet anser att förenklingar somfår sådana effekter inte kan godtas. Även om man bortser från del berörda förslaget lillförenklad löntagarbeskattning, föreligger i andra hänseenden reformplaner somsyftar till all åstadkomma bl. a. sådana förbättringar i fråga omskattekontrollen som efterlyses i mofionen. Utskottet finner det därför intepåkallat med någon åtgärd med anledning av motionen. Utskottetavstyrker bifall lill moiion 95 i nu behandlad del. (mom. 28) () och () anser dels all den del av utskottetsyttrande på s, 35 som börjar med "delar" och slutarmed "denna del" bort ha följande lydelse; Justifieulskottelinstämmer i näringsulskottets uppfattning om motionsförslaget. Enstat-företagsgrupp skulle onekligen kunna vara ett värdefullt organ församverkan i en rad frågor som rör näringslivet och den ekonomiska ,brottsligheten, Juslilieuiskottei anser att regeringen bör ta initiativ tillatt ett sådant samverkansorgan kommer till stånd. JuU1984/85:28 52 Vad utskottet anfört bör riksdagenmed bifall lill motion 95 i denna del som sin mening ge regeringen lill känna, dels att utskottets hemställan under moment 28 bort haföljande lydelse: 28. beträffandesamverkan stat-företag altriksdagen med bifall till motion 1984/85:95 i denna del som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört om bildandel av enstat-företagsgrupp. Skattekort (mom. 29) () och () anser dels alt den del av utskottetsyttrande som börjar på s, 35 med "Utskottet kan" och slutar på s, 36med "behandlad del" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning skulle ett skattekorl ellerskallebevis av del slag som diskuterats av kommissionen och som föreslås imotionen kunna vara ett effektivt instrument i ansträngningarna all förebyggaekonomisk brottslighet. Även om del föreligger vissa hinder avbl, a, lagteknisk och praktisk natur mot ett införande av ett system medskattekort, anser utskottet alt dessa hinder måste kunna övervinnas. Del börankomma på regeringen alt verka för all så sker och alt i övrigt vidta deåtgärder som införandet av ett system med skattekort påkallar. Vad utskottet sålunda med anledning av moiion 95 anförtbör som sin mening ge regeringen till känna, dels att utskottets hemställan under moment 29 bort haföljande lydelse: altriksdagen med anledning av moiion 1984/85:95 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottel anfört om införande av ett syslem medskatlekort. Särskilda yttranden 1. i (fp) anför: Regeringens proposition om riktlinjer för det frairiiidaarbetet mot ekonomisk brottslighet m,m, föder några särskilda reflexioner. Det råder inga skiljaktiga meningar om alt den ekonomiskabrottsligheten utgör ett stort samhällsproblem, kanske ett av vår tids störstakriminalpolilis-ka problem. Detta har utskottet vid flera tidigare tillfållentvingats konstalera (se särskilt den utförliga behandlingen i JuU 1980/81:21),har del rått enighet om alt de faror och skadeverkningar som ärförknippade med detta slags brottslighet påkallar kraftfulla insatser från detallmännas sida såväl i fråga om resursförstärkningar och organisatoriskaförändringar som i JuU1984/85:28 53 fråga om åtgärder på lagstiftningssidan. Allmänt sett har emellerfid inte enigheten sträckt sigmycket längre; stora skiljakfigheter har i stället yppat sig när det gällt attmera konkret ange lämpliga lösningar och framkomstvägar. Olika sådana förslaghar föranlett häftiga och onyanserade meningsutbyten i den allmännadebatten; också inom utredningsarbetet och i det parlamentariska arbetet harmeningsmotsättningarna markerats med osedvanlig skärpa. Intensiteten idebatten har ibland varit sådan att man måste fråga sig om problemens rättalösning främjas därav och om det kanske finns mer eller mindre outtalade skälför de ståndpunkter som inias. En insiktsfull bedömare har uttalat att mandiskuterar i kriminalpolitiska termer trots att frågan är om del inte är mesträttvisande att karakterisera debatten om den ekonomiska brottsligheten som enförtäckt planhushållningsdebatt; ytterst - menar han - gäller diskussionen maktenöver näringslivet. I den mån del finns fog för ett sådant synsätt finns detonekligen anledning till viss betänksamhet. Det är nämligen klart att denpolitiska debattens syfte - alt åstadkomma ett gott samhälle - vinner på altdiskussionen förs med hederlighet och öppenhet så att företeelserna ges rättabenämningar och förslagen motiveras med de verkliga skälen. Mot denna bakgrund är det angeläget att slå fast attbeteckningen rättsstat i detta ärende kan användas som ett betydelsefullthonnörsord. Det är också viktigt alt konstatera alt det underriksdagsbehandlingen av detta ärende framkommit en enighet i frågan omrättssäkerheten; i sammanhanget behöver tvivel inte längre råda om allhävdvunna rältssäkerhetsanspråk skall fillgodoses i hka hög grad när det gällerekonomisk brottslighet som när det gäller annan brottslighet. Tyvärr har dennaåsikt inte återspeglats i de skilda förslag i olika propositioner somregeringen lagt fram på grundval av eko-kommissionens arbete. Detta har gettoss anledning all föra fram kritik i motioner och reservationer underriksdagsbehandlingen av de olika ärendena. Sammantaget saknas - trots den enighet i justitieutskottetsom jag berörde - inte oroande tecken. Som utskottet kunde konstateraredan år 1981 har angelägenheten av att effektivisera samhällets insatser motförfaranden av det slag det här är fråga om tvingat fram ett regelsystem somdelvis ligger invid gränsen till vad som kan anses vara godtagbart frånrättsslatliga synpunkter. Därvid syftades på den praktiska tillämpningen avbevissäkringslagen, betalningssäkringslagen och lagen mot skatteflykt. Densistnämnda lagen har därefter under den nuvarande regeringens tid trots våraprotester ändrats till att bli helt oacceptabel från rättssäkerhetssynpunkt. Ochnu kan erinras om de olika turerna under förarbetena lill regeringens nyligenframlagda proposition 1984/85:180 om förenklad självdeklaration, därinlegritetshänsynen och rättssäkerhetskraven fill sist blev respekterade. Med utgångspunkt i det sagda finns det goda skäl att nu -såsom också skedde vid riksdagsbehandlingen - inskärpa betydelsen avatt JuU1984/85:28 54 åtgärderna mot den ekonomiska brottsligheten inte får gessådan inriktning att de strider mot de grundläggande principerna i en rättsstateller leder till väsentliga avsteg från våra grundläggande civilråttsliga ochnäringsrältsliga principer och att de måste präglas av omdöme och balans;givetvis också så att de sociala intressena av en god samhällsgemenskaptillgodoses. Som framgår av det jag sagt ligger det en fara i omrättsutvecklingen får ske i ett debattklimat som präglas av ideologiskt färgadeöverord och där de verkliga skälen för föreslagna åtgärder skyms undan. Riskenför en olycklig utveckling är särskilt påtaglig om den politiska opinionen iett sådant debattklimat så att säga stegvis tvingas att genomföra ingripandeoch integriletskränkande åtgärder som - den ena efter den andra - mer ellermindre omärkligt avlägsnar oss från den samhällsordning vi alla önskar ha. Stöd för seriös näringsverksamhet (mom. 3) () och () anför; I motion 95 framförs ett konstruktivt förslag om attinrätta lokala samhällsmyndigheter med uppgift att bl. a. främja kontakternamellan företag och myndigheter. Dessa myndigheter skall ocksåunderlätta det allmännas kontroll av att företagen fullgör sina åligganden. Vifinner det positivt att pågående utredningsarbete rörande skatteförvaltningensynes fillgodose motionens syfte, och därvid utgår vi från att resultatet avdetta arbete kommer att innebära alt frågan ges en tillfredsställande lösning. Avdragsrätt för fastighetsreparationer (mom. 8) (), (),(), (), (), i (fp) och () anför: Enligt vår mening utgör del i motion 95 nämnda förslagetom avdragsrätt för fastighetsreparafioner ett gott exempel på åtgärder avsjälvsanerande slag. Genom en sådan avdragsrält skulle en fastighetsägare fåett starkt mofiv att begära kvitto vid fastighetsreparationer, något som skullefå effekter på uppdragstagarens benägenhet alt redovisa sina inkomster. Vifinner det därför positivt att den i motionen väckta frågan omfattas avbostadskommitténs uppdrag. Resultatet av kommitténs arbete bör enligt våruppfattning komma att utgöra ett vikfigt steg mot avvecklingen av detkvittolösa samhället. JuU 1984/85:28 55 1984/85:1 y överproposition 1984/85:32 om riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomiskbrottslighet m. m. har beslutathemställa om yttrande från finansutskottet över proposition 1984/85:32 omriktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m. m. jämte demed anledning av propositionen väckta motionerna 1984/85:93 av . (fp), 1984/85:94 av m.fl. (vpk), 1984/85:95 av . (c) och 1984/85:96 av m. fl. (m). Av de områden som behandlas i propositionen ochmotionerna är det främst de avsnitt som tar upp frågor rörande den totalaomfattningen av den ekonomiska brottsligheten, behovet av förbättradvalutakontroll, kredilgivningen och den ekonomiska brottsligheten ochkontrollen av leverantörer som har anknytning till finansutskottetsberedningsområde. Att även frågan om kontrollen av leverantörer hör hit berorpå frågans nära samband med offentlig upphandling. Närdet gäller dessa frågor ges i proposifionen en allmän orientering av problemenskaraktär och en redovisning av utredningsläget. Föredragande statsrådetKjell-Olof anför att han avser att senare återkomma till med konkretaförslag. Utskottethar tidigare understmkit behovet av åtgärder mot ekonomisk brottslighet (FiU1980/81; 1 y och FiU 1982/83; 14). Behovetav åtgärder understryks också i föreliggande proposifion och i motionerna. Ävenom man i motionerna 93 (fp), 95 (c) och 96 (m) inte specifikt diskuterar härangivna problem framgår det emellertid av motionerna att där angivna metoderför att bekämpa ekonomisk brottslighet avviker från dem som anges ipropositionen. Imofion 94 (vpk) ansluter man sig däremot med vissa tillägg till huvuddelen avde synpunkter som framkommer i redovisningen i propositionen om planeradeåtgärder. JuU 1984/85:28 56 Från de synpunkter utskottet har att anlägga kaninte nu en ingående diskussion föras rörande regeringens allmänna övervägandeni förhållande till de synpunkter som framförs i motionerna. Behandlingen avfrågor om skärpt valutakontroll, kontroll av leverantörer samt kredilgivningoch ekonomisk brottslighet bör anstå i avvaktan på konkreta förslag. Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), (),(), (), (), (), (c), (), (), Carl-HenrikHermansson (vpk), i (s), () och BeritBölander (s). JuU1984/85:28 57 1984/85:2 y över riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomiskbrottslighet m. m. 1984/85:32) Sedan justitieutskottet begärt attskatteutskottet yttrar sig över proposition 1984/85:32 om riktlinjer för det framtidaarbetet mot ekonomisk brottslighet m. m. jämte de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1984/85:93 av m. fl. (fp),1984/85:94 av m. fl. (vpk), 1984/85:95 av m. fl. (c)och 1984/85:96 av m. fl. (m) får skatteutskottet anföraföljande. Utskottet begränsar sitt yttrande lill att avse deöverväganden om åtgärder mot ekonomisk brottslighet på skalle-, tull- ochavgiftsområdena som redovisas i bilaga till propositionen.I bilagan hemställs att skall beredas tillfälle att la del av vadfinansministern anfört om de överväganden som gjorts i anslutning lill olikaförslag om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Utskottet har i olika sammanhang starkt understrukitbehovet av kraftfulla åtgärder mot ekonomisk brottslighet på skalle-, tull ochavgiftsområdena. I propositionen liksom i motionerna understryks delta behov,och utskottel finner del tillfredsställande att del föreligger en politisksamstämmighet i fråga om målet. När det gäller metoderna för all bekämpa denekonomiska brottsligheten redovisar de borgerliga partierna i sina motionerfrån propositionen avvikande ståndpunkter i olika centrala frågor, bl.