bet · G801AU9 · 1984-12-31 00:00:00 — I motion 185 tas också upp fråganom hur styrelserna för de regionala uppdragsmyndigheterna skall utses. Imotionen föreslås att regeringen skall göra detta efter förslag från länsnivån. Som framhålls i propositionen är decentralisering enbärande tanke för organisationsförslaget. De regionala behoven skall styrainriktningen av verksamheten. är det avsikten att den centralastyrelsen skall ha ett övergripande ansvar för bl. a. samordning, uppföljningoch personalutbildning. Det är därför enligt utskottets mening naturligt attden centrala styrelsen utser de regionala myndigheternas styrelser, i synnerhetsom den centrala myndigheten och de regionala myndigheterna kan ses som integreradedelar i en gemensam organisation. Motionen avstyrks därför på denna punkt. Utskottet tar slutiigen i detta avsnitt upp ett yrkande imotion 184 av m.fl. (fp) som rör utseendet av chef för denregionala myndigheten. Motionärerna föreslår att chefen för myndigheten skallutses av den regionala styrelsen och inte av regeringen såsom förordas ipropositionen. Utskottet finner det naturligt att chefen förAMU-verksamheten i resp. län står i motsvarande ansvarsförhållande till sinstyrelse som länsarbetsdirektören gör i förhållande till länsarbetsnämnden.Detta leder till att chefen för den regionala myndigheten i enlighet medregeringens förslag bör utses av regeringen. Motion 184 avstyrks därför imotsvarande del. Vad som i övrigt föreslås i fråga om den regionalaorganisationen för AMU tillstyrks av utskottet. 1 propositionen förordas att dencentrala myndigheten skall ha som främsta uppgift att ansvara för uppföljningav utbildningens kvalitet och det ekonomiska resultatet av verksamheten. Tilluppgifterna hör också att fatta beslut om de kursplaner som skall ligga tillgrund för utbildningen samt att besluta om grunderna för prissättningen hos deregionala myndigheterna. Den centrala myndigheten skall ledas av en styrelsesom enligt propositionen skall utses av regeringen. I styrelsen skall ingårepresentanter för de centrala parterna på arbetsmarknaden - LO, TCO, /SRoch SAF -, expert-myndigheterna SÖ och AMS samt ledamöter med erfarenheter frånföretagssektorn. Även och börenligt förslaget vara representerade. Den centrala myndigheten skall vidare haett litet kansli med huvudsakligen ledande, rådgivande och samordnandefunktioner. En tjänst som verkschef för föreslås bliinrättad. Den tidigare nämnda organisationskommittén kommer att få i uppdragatt överväga den lämpligaste lokaliseringen av den centrala myndigheten.Regeringen avser återkomma med förslag i den senare frågan under våren 1985.Rällelse: S. 29, raderna 2 och 3 Ändring av namnunderskrifterna. AU1984/85:9 12 Utskottet tar först upp frågan omsammansättningen av den centrala myndighetens styrelse. Moderata samlingspartiet anför i kommittémotion 188 i princip är motståndare till all intresseorganisationer såsomarbetsmarknadens parter är representerade i statliga styrelser. Denna typ avrepresentation innebär enligt motionärerna en fara för atl utvecklastill ett korporativistiskt samhälle. Ett undantag görs i motionen för denregionala styrelsen vilket har framgått av redovisningen i det föregående, mennär det gäller den centrala styrelsen finns det enligt motionärerna inteanledning göra något undantag. Den senare styrelsen bör ha en bred partsobundenrepresentation av personer som har kunskaper om och erfarenheter av utbildningoch arbetsmarknad. Samverkan med arbetsmarknadens parter föreslås ske i ettreferensorgan. Utskoitet vill som sin uppfattning framhålla att det ärangeläget att den arbetsmarknadspolitiska medelsarsenalen kan hanteras isamförstånd med parterna på arbetsmarknaden. Det är därför naturligt att deockså får medverka när det gäller AMU med dess ökande betydelse som arbetsmarknadspolitiskåtgärd. En sådan ordning ligger också väl i Unje med vad som sägs i den avSverige ratificerade konvention nr 150 från internationellaarbetsorganisationen () om arbetsmarknadsförvaltning, dess roll, uppgifteroch organisation. Med det anförda avstyrker utskottet motion 188 i den delenoch tillstyrker regeringens förslag. Den centrala myndighetenslokalisering tas upp i fem motioner. m.fl. (c) yrkar i motion 185att som sin mening skall uttala att det centrala kansliet, i enlighetmed tidigare riksdagsbeslut i egenskap av ny myndighet skall lokaliserasutanför . Övriga här aktuella motioner har yrkanden om att dencentrala myndigheten skall lokaliseras till en viss ort eller region. Sålundaföreslås i motion 178 av () lokalisering till , i motion181 av () lokalisering till eller kommuner isödra , i motion 182 av m.fl. (s)lokalisering likaså till eller kommuner samt i motion 183 avJan Hyttring (c) lokalisering till . Utskoitet finner det lämpligt att organisationskommitténsom föreslås i propositionen överväger frågan om den centrala myndighetenslokalisering samt att regeringen därefter återkommer med förslag tillriksdagen. Utskottet vill i sammanhanget erinra om sina tidigare uttalandennär det gäller priorileringsordningen vid fortsatt omlokalisering ochdecentralisering av statlig verksamhet: Utskoitet är inte berett alt nu göra några andrauttalanden i lokaliseringsfrågan. Motionerna 178, 181, 182, 183 och 185avstyrks därför i aktuella delar. AU 1984/85:9 13 Regeringens förslag i övrigt beträffande dencentrala myndigheten innefattande även inrättandet av en tjänst som chef förnämnda myndighet tillstyrks utan ytterligare kommentar av utskottet. I propositionen föreslås som framgått av detföregående att den centrala skall ha ett ansvar för kvaliteteni utbildningen. De kurser som anordnar förarbetsmarknadsverkets räkning skall därför bygga på kursplaner som harbeslutats av den centrala myndighetens styrelse. Det förutses att kursplanernaskall i ökad grad bli modulindelade. Den regionala uppdragsmyndigheten skall hamöjlighet att anpassa de centralt fastställda kursplanerna efter regionalabehov genom att lägga till eller byta ut moment eller moduler. Den regionalamyndigheten skall också få möjlighet att utarbeta försökskursplaner och bedrivautbildning i enlighet med dessa . Vid arbetet medkursplanerna i länen skall liksom samråd ske med de kursnämnder somfinns för olika yrken och yrkesområden. Kursplanernaför AMU tas upp i två motioner. I moderata samlingspartiets kommittémotion 188anförs i denna del att ÄMU;s viktigaste uppgift skall vara att ordna kortayrkesutbildningskurser samt att kursutbudet måste renodlas. Vidare framhållsatt en flexibel organisation som snabbt kan reagera på skiftande behovförutsätter att de regionala myndigheterna har full rätt att ta fram sina egnakursplaner. De centralt utarbetade kursplanerna bör endast tillhandahållas somservice. m.fl. (fp) anser i motion 184 beträffande kursplanernaatt de bör utformas så att eleverna i AMU ges motsvarande möjligheter påarbetsmarknaden som gymnasieskolans elever. mening finns det problem i avvägningen mellan å ena sidan kraven påen långtgående decentralisering av utbildningsansvaret inom den nyaAMU-organisationen och å andra sidan kraven på upprätthållande av en högkvalitet på utbildningen. Ansvaret för utbildningens kvalitet skall enligtregeringens förslag åvila den centrala myndigheten som ansvaret förgenomförande av utbildningen decentraliseras. Kursplanerna måste enligt utskottetsmening bli det instrument genom vilket den centrala myndigheten skall kunnagarantera en hög kvalitet på AMU över hela landet. Utskottet stödjer mot denbakgrunden regeringens förslag att AMU även i fortsättningen skall utformasutifrån centralt fastställda utbildningsplaner. anför isammanhanget att det betraktar det föreslagna samarbetet mellan SÖ och den nyacentrala myndigheten som ett viktigt och angeläget led i strävan efter kvaliteti utbildningen. slutsats på denna punkt blir attkursplanerna inte kan ses enbart som service åt de regionalauppdragsmyndigheterna som föreslås i motion 188. De måste för att garanterakvalitet på AMU styra utbildningen. Motion 188 avstyrks därför i den delen.1" 1984/85. AU 1984/85:9 14 vill utskottet stryka under attmodulindelade kursplaner som sägs i propositionen i ökad utsträckning böranvändas inom AMU så att en anpassning till regionala utbildningsbehov kangöras på ett smidigt sätt. Närdet gäller kravet i motion 184 om att AMU-eleverna skall få en utbildning sominnebär atl de får samma möjligheter på arbetsmarknaden som gymnasieelevernavill utskottet erinra om att kursplanerna för det reguljära utbildningsväsendetmåste vara en viktig utgångspunkt för arbetet med kursplanerna inomAMU-organisationen. Som framhålls i propositionen bör t. ex. kursplaner somfinns inom komvux och som är lämpliga tas över. Utskottet utgår också ifrån attlärisarbetsnämnden vid sin upphandling av AMU väljer utbildning som har sådannivå och kvalitet att eleverna efter genomgången utbildning med framgång kanplaceras på arbetsmarknaden. Någon åtgärd med anledning av motion184 i denna del är mot här angiven bakgrund inte påkallad. Avbetydelse för utbildningens kvalitet är inte bara kursplanernas utformning utanäven lärarnas kompetens inom AMU. I propositionen föreslås att kompetenskravenför de nya utbildartjänsterna bör vara behörighet för lärartjänst påmotsvarande nivå inom det allmänna skolväsendet eller utbildning och erfarenhetsom kan bedömas likvärdig med dessa krav. Enligt motionerna 179 av . (vpk) och 188av m.fl. (m) bör behörighetskraven i principvara desamma för lärare inom AMU som gäller för det allmänna skolväsendet.Likartade krav på behörighet framförs i motionerna 181 av ()och 186 av (). m.fl. (fp) understryker i motion184 vikten ay att den pedagogiska kompetensen upprätthålls inom AMU. Utbildningsutskottetanför i sitt yttrande över propositionen och motionerna att man ser högtställda krav på kompetens hos lärarna som en nödvändig förutsättning förtillfredsställande kvahtet på utbildningen inom AMU. Med hänvisning härtill ochmot bakgrund av de i propositionen framförda förslagen om samverkan på detregionala och lokala planet med det övriga utbildningsväsendet finnerutbildningsutskottet det motiverat att AMU-lärarnas kompetens i vad gällersåväl pedagogisk skicklighet som yrkeskunnande bör motsvara det som krävs förbehörighet för lärartjänst på jämförbar nivå inom det allmänna skolväsendet.Med hänsyn till AMU:s ofta speciella villkor - det kan t. ex. gälla att snabbtbehöva tillgodose krav på udda och tillfälliga yrkesutbildningar- får vad nysshar anförts emellertid inte utesluta möjligheten att för ett föreliggandespeciellt behov anlita lärare i AMU som äger en utbildning eller en erfarenhet,som inte är densamma som behöriga lärare inom det allmänna skolväsendet har mensom är jämförbar härmed och passar. Arbetsmarknadsutskottetansluter sig till utbildningsutskottets bedömning och föreslår att det blir enuppgift för organisationskommittén att i samråd med berörda myndigheter påcentral nivå föreslå en sådan reglering av AMU-lärarnas behörighet som fyllerde krav på kompetens som angivits ovan som AMU:s speciella behovtillgodoses. AU 1984/85:9 15 Vad utskottet här anfört med anledning av propositionenoch motionerna 179, 181, 184, 186 och 188 bör ges regeringen till känna. Frågorsom rör arbetsvillkoren för personalen och som tas upp i motion 181 reglerassom sägs i motion 188 normalt genom avtal. Detta bör gälla också vad som anförsi motion 187 av m. fl. (s) om att organisationskommittén börbeakta personalorganisationernas krav för att främja personalens engagemangoch arbetstillfredsställelse. Motion 187 avstyrks alltså i denna del. Detsom i övrigt sägs i propositionen rörande utbildningen inom AMU m.m. föranlederinget uttalande från utskottets sida. Propositionen tillstyrks alltså i dendelen. Samrådoch samverkan med andra utbildningsanordnare När det gäller samråd och samarbete med andrautbildningsanordnare föreslås i propositionen - att den regionalauppdragsmyndigheten liksom länsarbetsnämnden skall ingå i det regionala samrådom utbildningsutbudet i gymnasieskolan, komvux och AMU som länsskolnämndenenligt tidigare riksdagsbeslut skall ta initiativ till, - att då gymnasieskolan ochkomvux köper utbildningskapacitet från den regionala uppdragsmyndigheten ellertvärtom skall prissättningen utgå från full kostnadstäckning samt - att sådan allmänteoretisk utbildning som kan ingåi en arbetsmarknadsut bildning skall få anordnas av den kommunala vuxenutbildningen. Kom munerna skall efter beställning från länsarbetsnämnd eller AMU-orga nisation även kunna anordna viss sådan utbildning på mer grundläggande m. fl. (c) framhåller i motion 185 att det är först om den samordnadekapaciteten inom AMU, komvux, gymnasieskolan och företag utnyttjas som det blirmöjligt att nå högt ställda mål såväl kvalitativt som ekonomiskt när det gällerAMU. Motionärerna noterar särskilt propositionens förslag att utbildningen istörre utsträckning skall kunna förläggas till företag. De framhåller vidareatt ledig utbildningskapacitet i gymnasieskolan måste utnyttjas inom AMU. ÄvenElver () framhåller i motion 184 betydelsen av samverkan med andrautbildningsanordnare. Möjligheterna att köpa utbildning från gymnasieskolan ochi företagen poängteras. Vidare framhålls betydelsen av konkurrensneutralitetnär det gäller kostnaderna för olika utbildningsanordnare. Vpk framhåller åandra sidan i motion 179 att AMU endast i undantagsfall bör förläggas tillreguljära arbetsplatser. Enrenodling av kursutbudet bör ske enligt moderata samlingspartietskommittémotion 188 varvid en överflyttning till komvux bör kunna ske även avannan utbildning än den grundläggande teoretiska utbildningen. AU 1984/85:9 16 sendetbör även i övrigt spela en betydande roll både genom att anordna utbildning förlänsarbetsnämnderna och genom att svara för delar av de kurser som anordnas avAMU. Det framhålls vidare alt ett system med konkurrens mellan skolväsendet ochAMU förutsätter att de reella kostnaderna alltid redovisas.Uppdragsverksamheten och skolväsendets ordinarie verksamhet måste i ekonomiskthänseende hållas åtskilda. Utskottetvill till en början stryka under vad som sägs i propositionen och motionerna ombehovet av samordning och samutnylljande av utbildningsresurserna. Det kan bl.a. ske genom att den regionala uppdragsmyndigheten köper viss utbildning av t.ex. komvux. En sådan samverkan är en förutsättning för en effektiv AMU av högkvalitet. Närdet gäller köp av AMU i företag - som tas upp i ovan refererade motioner - kannoteras att avsikten enligt propositionen är att sådant köp skall kunna görasav länsarbetsnämnden antingen direkt från ett företag eller genom den regionalauppdragsmyndigheten. Utskottet föreställer sig att det senare förfarandet avsamordnings- och kvalitetsskäl blir det normala. Påpekandena i motionerna 184och 185 om betydelsen av köp av AMU i företag bör mot bakgrund av vad somanförts inte föranleda någon åtgärd från sida. Vadsedan gäller yrkandet i motion 179 om att/IMt/endast i undantagsfall skallförläggas tUl reguljära arbetsplatser vill utskottet erinra om att utbildningpå det sättet regleras genom avtal mellan arbetsmarknadens parter.Omorganisationen av AMU är inte avsedd att innebära någon förändring i detavseendet. Utskottet avstyrker därför motion 179 i den delen. Konkurrensenmellan utbildningsanordnarna behandlas i motionerna 184 och 188 och tas ocksåupp i utbildningsutskottets yttrande när det gäller AMU och det kommunalaskolväsendet. menar att det finns risk för att ettkonkurrensförhållande leder till konflikt med målsättningen alt etablera ettreguljärt samarbete mellan utbildningsanordnarna. Ambitionen hos enutbildningsanordnare att själv anordna utbildningar som kan erbjudas av enannan utbildningsanordnare bör enligt utskottets mening underordnas strävantill samarbete i olika former över gränserna för de skilda skolformerna. Ensådan inriktning på verksamheten minskar enligt utbildningsutskottetsbedömning inte möjligheterna att hålla kostnaderna nere. Arbetsmarknadsutskottetär för sin del av den uppfattningen att en viss konkurrens mellanutbildningsanordnarna är till fördel både för utbildningens effektivitet ochkvahtet. Det måste ankomma på den som gör upphandlingen av AMU, dvs.länsarbetsnämnden, att inte bedriva den på ett sådant sätt att risk föröverkapacitet uppstår som antyds i utbildningsutskottets yttrande. Det problemarbetsmarknadsutskottet kan se när det gäller konkurrensen mellan AMU ochkommunala utbildningsanordnare är att grunderna för prissättningen av denutbildning som skall säljas på den kommunala sidan är oklara. Utskottet utgårifrån att regeringen på lämpligt AU 1984/85:9 17 sättföranstaltar om förhandlingar med om grunderna förprissättningen så att konkurrensen mellan de kommunala utbildningsanordnarnaoch kan ske på lika villkor. Mot bakgrund av det anfördabehöver motionerna 184 och 188 i motsvarande delar inte föranleda någon åtgärd. Imotion 188 föreslås vidare att även andra kurser än de grundläggande teoretiskaskall föras över till komvux. Utskottet anser för sin del att en rationellfördelning av utbildningsutbudet kommer att utvecklas utan något beslut i denriktning som förordas i motionen. Genom den konkurrens som blir mellanutbildningsanordnarna utgår utskottet från att sådan utbildning som det inteär ekonomiskt att anordna vid AMU-centra eller motsvarande och som kan köpasfördelaktigare på annat håll inte kommer att bedrivas i uppdragsmyndighetensegen regi. Utskottet vill också peka på vad som anförts ovan om attlänsarbetsnämnderna vid sin upphandling av AMU bör bedriva den så attöverkapacitet undviks. Här kan också erinras om det samråd på länsplanet somföreslås i propositionen när det gäller planeringen av utbildningsutbudet.Motion 188 behöver alltså inte föranleda någon åtgärd i denna del. m. fl. (s) föreslår i motion 187 att folkhögskolorna skall, inräknasbland utbildningsanordnare som skall samverka med.Utskottet menar för sin del att länsarbetsnämnden eller den regionalauppdragsmyndigheten på lämpligt sätt bör kunna utnyttja utbildning vid enfolkhögskola liksom hos andra utbildningsanordnare. Motion 187 behöver motdenna bakgrund inte föranleda någon åtgärd. Vadsom i övrigt förs fram i propositionen när det gäller samarbete mellan AMU ochandra utbildningsanordnare inkl. överföring av grundläggande utbildning avvuxna zigenare till grundvux tillstyrks av utskottet. Regeringens förslag innebär attarbetsmarknadsverket liksom skall pröva behovet av och planera förarbetsmarknadsutbildning. AMS föreslås få ett samordnande ansvar som innefattarbl. a. uppföljning och utvärdering av AMU samt fördelning av budgetramar på länsarbetsnämnderna.De senare får ett ökat ansvar för AMU och avses svara för upphandlingen av AMUhos utbildningsanordnarna. Vidare föreslås att för deltagare i AMU som bedömsbehöva extra stöd och träning i att söka arbete skall en intensifieradplatsförmedling läggas in i utbildningen, varvid utbildningstiden fårförlängas med . Någrasärmeningar förs inte fram i motionerna i fråga om denna del av propositionensom tillstyrks av utskottet. AU1984/85:9 18 Till den elevsociala verksamheteninom AMU hör förutom kuratorer och elevassistenter ined elevsociala funktioneräven hälsovård, fritidsverksamhet, service i form av uthyrning av bostädersamt måltidsservice vid AMU-centra och filialer. I proposifionen föreslås att AMS skall varaanslagsmyndighet för den elevsociala verksamheten. skallefter beställning av AMS svara för socialkurativ verksamhet samt för hälso- ochsjukvård vid AMU-centra. Om kursdeltagarna erbjuds måltidsservice skall det skeenligt samma principer som gäller för statliga myndigheterspersonalrestauranger. Regeringsförslaget innebär vidare att AMS liksom hittillsskall svara för förläggningsverksamheten samt att fritidsverksamheten vidAMU-centra läggs ned. Den kurativa verksamheten inom den nya AMU-organisationenbibehålls enligt propositionen på nuvarande nivå genom att 33 tjänster förelevsociala uppgifter flyttas över från AMS till den nya organisationen. Den elevsociala verksamheten tas upp i två motioner, IreneVestlund m.fl. (s) anför i motion 177 att många av eleverna har särskilda behovav stöd för att orka med sin utbildning. Den individuellt anpassadestudiegången inom AMU innebär inte atl behovet av speciellt riktade elevsocialainsatser minskar. Motionärerna vill att den organisationskommitté som skallarbeta med genomförandet av den nya skall få i uppdrag attytterligare pröva hur den framlida elevsociala verksamheten skall utformas.Elver m. fl. (fp) betonar i motion 184 att denna verksamhet inte fårförsämras kvalitativt, eftersom den innebär ett betydelsefullt stöd för dem somhar den svagaste ställningen på arbetsmarknaden. Liksom motionärerna vill utskottet först stryka under denstora roll den elevsociala verksamheten spelar när det gäller att geAMU-eleverna det stöd som behövs för att de skall uppnå goda studieresultat.Utskottet vill vidare betona att de elevsociala åtgärderna inte får försämraskvalitativt och noterar därför med tillfredsställelse att någon väsentligförändring av dessa insatser inte sker enligt regeringens förslag. Resursernaför rent kuraliv verksamhet blir oförändrade. Visserligen innebär förslaget attfritidsverksamheten vid AMU-centra försvinner, men på orter medAMU-förläggningar kommer de assistenter som svarar för sådan verksamhet attvara kvar i organisationen. Dessutom bör det ligga i AMU-organisationensintresse att samarbeta med både och föreningsbunden fritidsverksamhet.Utskottet vill i sammanhanget också framhålla den betydelse för en framgångsrikAMU-verksamhet som direkt stöd och stimulans i själva utbildningssituationenhar, t. ex. en individuell utbildningsplan och stödundervisning. Utskottetutgår ifrån att regeringen återkommer till med förslag om nuföreslagen omfattning av de elevsociala insatserna skulle visa sigotillräcklig- manifesterad i t. ex. ökad frånvaro eller ökad avbrottsfrekvensi studierna. Motionerna 177 och 184 behöver i aktuella delar inte föranledanågon åtgärd. AU 1984/85:9 19 Den nya skall enligt regeringensförslag täcka sina kostnader genom intäkter. Den elevsociala verksamheten skallemellertid finansieras genom anslag till AMS. föreslås dockfå ett driftbidrag övergångsvis. Delta bidrag skall användas främst förutvecklingsarbete, personalutbildning, marknadsföring m. m. Driftbidraget börenligt förslaget avvecklas successivt av . Detanförs vidare i propositionen att organisationsförändringen skall genomförasinom ramen för befintliga resurser. Avsikten sägs vidare vara attomorganisationen skall leda till minskade kostnader beräknat på oförändrad verksamhetsvolym.Vidare föreslås att den egendom som SÖ förvaltar för AMU skall överföras tillden nya organisationen utan vederlag. Vpkvänder sig i partimotion 179 mot förslaget om uppdragsfinansiering äv AMU ochmenar att detta hotar de grupper i samhället som har den svagaste ställningen.Finansieringen bör i stället ske genom direkta anslag över statsbudgeten. ÄvenLars () och () framför i motion 180 erinringarmot regeringens förslag. De menar att kostnaderna för central administration,utvecklingsarbete, personalutbildning, utrustning och elevsocial verksamhet böranslagsfinansieras och att medlen skall gå direkt till AMU-organisationen.Börje () kräver i motion 186 att den nya myndigheten får en egenbasorganisation, vilket sägs kräva särskilda ekonomiska resurser. Utskottetvill först erinra om att medel för AMU även efter omorganisationen skallanvisas över statsbudgeten liksom och att medlen på samma sätt som nuskall ställas till arbetsmarknadsverkets förfogande. Den anslags-mässigaskillnaden mellan nuvarande och föreslagen ordning ligger i att AMS f. n.betalar SÖ för den AMU som anordnas medan länsarbetsnämndernaskall köpa motsvarande utbildning av regionala uppdragsmyndigheter. Finansieringensker genom anslag över statsbudgeten i bägge fallen.