bet · G801TU30 · 1984-12-31 00:00:00 — Enspärregel mot att huvudmännen bedriver trafik i egen regi bör omgående införas.Tidsbestämda linjetrafiktillstånd - heter det vidare i motionen - skulleinnebära en bättre ordning än den nuvarande för att få till stånd en lämpligavvägning mellan trafikföretagens intresse av en långsiktig planering samtkraven på konkurrens och effektivi-tetshöjande åtgärder. Slutligen betonas attförutsättningar för en effektivare busslinjetrafik än kan skapasgenom frivilliga överenskommelser mellan trafikföretagen att köra på varandrastillstånd eller att byta sådana tillstånd. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om vad riksdagenuttalade när beslutet fattades 1978. Med anledning aven enskild (m)- och (c)-motion om att huvudmannaskapet och driften avkommunernas och landstingens busstrafik skulle vara åtskilda, angavs (TU1977/78:28, s. 25) att en föreskrift om en sådan åtskillnad mellanhuvudmannaskap och drift framstod som mindre lämplig, bl. a. med hänsyn tillatt därigenom rationella organisationsformer för trafikutövning i egen regiskulle kunna förhindras. Motionen avstyrktes därför. Beträffande motionärernas och NO:s förslag till enspärregel mot ökad egenregiverksamhet från trafikhuvudmannens sida kanframhållas att denne, som har det ekonomiska ansvaret för den lokala ochregionala kollektivtrafiken, bör ha möjlighet att välja den mest kostnadseffektivatrafikformen. Flera skäl talar för att huvudmannen har fördelar av attgenomföra upphandlingen på ett sådant sätt att flera entreprenörer kan erbjudasina tjänster inom ett och samma trafikområde. Att statsmakterna däremot skulleange begränsningar i trafikhuvudmännens möjligheter att själva få fatta besluti dessa frågor är inte förenligt med en mer marknadsmässig upphandling. Utskottet vill dessutom framhålla att i de län eller delarav län, där samarbetet mellan huvudmän och entreprenörer fungerat bra och därman lyckats uppnå rationaliseringar genom samordning av linjetrafiken torde denföreslagna reformen inte komma att innebära några förändringar. Syftet medreformen är i stället att underlätta effektiviseringar på de ställen där det varitsvårt att uppnå sådana med gällande lagstiftning. Vidare bör understrykas att den expansion av den lokalaoch regionala kollektiva trafiken, som ägt rum , knappast kommeratt fortsätta i samma takt. I alla händelser torde den eftersträvaderationaliseringen av trafiken medföra strukturförändringar. Att motverka deökade kostnaderna är en angelägen uppgift för huvudmännen. Det samarbete somkan vara förhållandevis lätt att åstadkomma på en expanderande marknad tordeofta vara svårt att få till stånd i ett läge med eller vikandetrafikvolym. TU1984/85:30 11 Det kan således - enligt utskottet- konstateras att det i rationaliseringssyfte bedrivna samarbetet mellantillståndshavare naturligtvis är ytterst värdefullt men att det inte kanersätta ett större direkt inflytande för det för trafiken ansvariga organet,dvs. Utskottet har i det föregåendeförordat att den föreslagna reformen genomförs genom att tillstyrka de lagförslag som utgör dennas författnings mässiga grund och genom att avstyrka motionsyrkanden om avslag på propositionen. Lagförslagen innehåller inte någon sådan spärregel sombegärs i ett av de nu aktuella motionsyrkandena. Att så inte är fallet är enomständighet som har åberopats till stöd för yrkandena om avslag pålagförslagen. Innebörden av dessa är att yrkestrafiklagens nuvarandekoncessionssystem i fråga om viss linjetrafik på väg i princip upphör attgälla. Med hänvisning till det anförda och till utskottetsställningstagande i det föregående avstyrks motionsyrkandena. I den under allmänna motionstidenvid innevarande års väckta motionen 1984/85:422 (c) framhålls atttaxinäringens bilar och minibussar utgör en värdefull resurs för kommuner ochtrafikhuvudmän, när det gäller att skapa en god kompletteringstrafik. Genom attutnyttja taxinäringens resurser kan man tillgodose dessa behov till rimligakostnader som taxiägarna tillförs värdefulla inkomster för att kunnafortsätta att ge bygden betydelsefull service. Motionärerna yrkar att vad desålunda anfört skall av som dess mening ges regeringen till känna. Utskottet har i det föregående tillstyrkt de genompropositionen framlagda lagförslagen. Ett av dessa avser sådan ändring i lagen(1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik att huvudmännensansvar för sådan trafik utvidgas till att omfatta linjetrafik förpersonbefordran som utgör kompletteringstrafik med personbil. Det av utskottetlikaledes fill-styrkta förslaget till lag om rätt att driva viss linjetrafikinnebär att fidigare meddelade tillstånd till linjetrafik för persontransporter- dvs. såväl busslinjetrafik som kompletteringstrafik - i princip upphör attgälla. Kompletteringstrafiken omfattas med andra ord av reformen och därmed avdet samarbete mellan huvudmännen och trafikutövarna vars befrämjande enligtföredraganden - och utskottet - är ett av reformens syften. Med hänvisning till det anförda finner utskottet syftetmed ifrågavarande motionsyrkande fillgodosett. Detta bör därför kunna lämnasutan någon åtgärd. I motion 1984/85:3115 (m) begärs enutvärdering av trafikpolitiska beslut. Utskottet vill med anledning härav erinra om att den klartuttalade avsikten med beslut har varit och är att det kontinuerligtskall följas upp och omprövas med hänsyn till utvecklingen på såvältrafikområdet som i TU1984/85:30 12 Så har också skett, och den nuföreliggande propositionen torde få ses som en vidareutveckling påkollektivtrafiksidan. Utskottet återkommer för övrigt till fråganom en utvärdering av det trafikpolitiska beslutet med anledning av härom väcktamotioner. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet. I motion 1984/85:3115 (m) yrkasvidare att hos regeringen begär förslag tiW förenklingar avyrkestrafiklagstiftningen samt att tillståndstvånget för turisttrafik iyrkestrafiklagens mening avskaffas. Inom prövar man fortlöpande - enligt vadutskottet erfarit-möjligheterna att förenkla yrkestrafiklagstiftningen. Förnärvarande arbetar man med ett drygt tiotal uppslag till sådana förenklingar.Ett av dessa är just att avskaffa kravet på särskilt tillstånd för s. k.turisttrafik. I avvaktan på de förslag till som det pågåendeberedningsarbetet kan föranleda synes de motionsyrkanden som är i fråga böralämnas utan åtgärd. I mofion 1984/85:3115 (m) yrkasockså att som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionenanförs om en bärkraftig trafik samt att hos regeringen begär ettförslag till treårsprogram för fastställande av resenärernas andel avkostnaderna för Hnjetrafiken. Mofionärerna framhåller att avvägningen mellanskatte- och avgiftsfinansieringen för den lokala och regionala kollektivapersontrafiken bör vara sådan att den uppfattas som rimlig även av demedborgare som inte kan utnyttja den kollektiva trafiken utan tvingas betaladels de egna resorna, dels en del av kostnaderna för kollekfivtrafiken.Treårsprogrammel bör genomföras med den målsättningen att resenären bör betalaminst av kostnaderna. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkandenunderstryka att det är trafikhuvudmännen som har det politiska och ekonomiskaansvaret för ' ifrågavarande trafik. Det är följaktligen huvudmännen som haratt bestämma om - och i vilken utsträckning - trafiken skallskattefinanserias. I sammanhanget vill utskottet betona vikten av att effektiviseraoch därmed minska kostnaderna för den trafik som huvudmännen har ansvaret för.Av det anförda följer att motionsyrkandena avstyrks. 1. beträffande avslag påpropositionen m. m. att med bifall till regeringens förslag samt medavslag på motionerna 1984/85:442 (c) yrkande 4, 1984/85:3112 (fp), 1984/85:3113 (c) och 1984/85:3115 (m) yrkande 1 antar de genom propositionenframlagda förslagen till lag om rätt att driva viss linjetrafik, lag om buss-och taxivärderingsnämnden, lag om ändring i lagen (1978:438) om huvudmannaskapför viss kollektiv TU1984/85:30 13 persontrafik, lag om ändring i yrkestrafiklagen (1979:559)och lag om ändring i lagen (1978:440) om kollektivtrafiknämnd, 2. beträffandeinterregional trafik attriksdagen avslår motion 1984/85:3114 (vpk), 3. beträffande ettgemensamt huvudmannaskap för viss kollektivtrafik i attriksdagen lämnar motionerna 1984/85:353 (s) och 1984/85:2702 (s) i denna delutan åtgärd, 4. beträffande utvärderingav länstrafikreformen, konkurrensbefräm jande åtgärder m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:3115 (m) yrkandena 2 samt 5-8, attriksdagen lämnar motion 1984/85:442 (c) yrkande 7 utan åtgärd, 6. beträffandeutvärdering av trafikpolitiska beslut att avslår motion1984/85:3115 (m) yrkande 3, 7. beträffandeförenklingar av yrkestrafiklagstiftningen attriksdagen lämnar motion 1984/85:3115 (m) yrkandena 4 och 10 utan åtgärd, 8. beträffanderesenärernas andel av kostnaderna för linjetrafiken att avslår mofion 1984/85:3115 (m) yrkandena 9 och 11. Närvarande: (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (),(), Per Stenmarck (m), (), Sten-OveSundström (s), (), (), (vpk), IngridAndersson (s) och (). Avslag på propositionen m.m. (mom. 1) (), (), (), Per Stenmarck (m), (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s, 7 börjar med "Utskottet ser" och på s. 8 slutarmed "väckta c-motionen" bort ersättas med text av följande lydelse: TU1984/85:30 14 Med det politiska och ekonomiskaansvar som trafikhuvudmännen har för den lokala och regionala kollektivapersontrafiken på väg är det också enligt utskottets mening angeläget attåtgärder vidtas i syfte att utforma trafiken på ett så kostnadseffektivt sättsom möjligt. Frågan är emellertid om regeringens förslag tillgodoserdet syftet. Svaret står enligt utskottets uppfattning i första hand att söka idet synsätt man anlägger på huvudmännens trafikutövning i egen regi. Härvidlagföreligger en principiell skillnad mellan länstrafikreform och denkomplettering av denna som regeringens nu förevarande förslag sägs utgöra. Enligt länstrafikreformen är det "önskvärt(utskottets kursivering) att huvudmannen uppdrar åt olika entreprenörer attsvara för trafikens utövande". I den nu föreliggande propositionen heterdet däremot att "entreprenörer/år (utskottets kursivering) anlitas". Av en till proposifionen fogad sammanställning avremissyttranden framgår att anser atthuvudmännen i stället för att driva trafiken i egen regi bör lämna ut uppdragenpå entreprenad. "All erfarenhet talar nämligen för" - betonarförbundet - "att samhällets kostnader i entreprenadfallet vida understigerkostnaderna i den offentliga drivna trafiken". Utskottet ansluter sig oreserverat till denna bedömning,liksom för övrigt , att döma av dennes önskemål om enspärregel mot ökad egenregiverksamhet från huvudmännens sida. Så gör emellertiduppenbarligen inte regeringen, även om man säger sig vilja främja samarbetetmellan länstrafiken och trafikföretagen. Tre socialistiskt dominerade huvudmän - i ,och län - har med stöd av länstrafikreformen, men i stridmot dess intentioner, valt att bedriva trafiken i egen regi. Regeringens förslag innebär enligt utskottets meninguppenbara risker för att allt flera huvudmän, av polifiska men ej sakliga skäl,kommer att driva trafiken i egen regi - till men för kostnadseffektiviteten ochdärmed för resenärerna och skattebetalarna. I proposifionen söker regeringen med ett penndrag avlägsnaden rättsliga grund - trafiktillstånden - med vars stöd de nuvarandetillståndshavarna bedriver linjetrafiken. Så sker utan varje spår av analys avde ekonomiska konsekvenserna dels för tillståndshavarna vid förlusten avtillstånden, dels för huvudmännen med anledning av den föreslagnainlösenordningen. Trafikutövarna "synes ha goda möjligheter" att fåtill stånd långsiktiga avtal med huvudmännen och så många fall av inlösen blirdet nog inte, kanske bara några enstaka - så lyder proposifionens knapphändigabudskap i dessa centrala frågor. betonas det att i den mån ettavskaffande av linjetrafiktillstånden leder till minskad uppdragsvolym för ettenskilt trafikföretag är detta ett tecken på att ett annat kan utföratransporterna på ett effektivare sätt. Detta skulle i så fall innebära - heterdet vidare - att samhället har betalat överpriser för något som kan produceraspå ett bättre sätt av andra företag i branschen. Frågorna huruvidabranschen har en överkapacitet - materiellt och personellt - och vad det i såfall kan kosta huvudmännen, och samhället, att lösa in den lämnas obesvarade ipropositionen. Den föreslagna reformen har med andra ord inte beretts itillräcklig omfattning. Med hänvisning fill det anförda fillstyrker utskottetmotionsyrkandena om avslag på propositionen. Härav följer att de genompropositionen framlagda lagförslagen avstyrks. Utskottets ställningstagandeinnebär att syftet med det nämnda yrkandet i motion 1984/85:442 (c) synes blitillgodosett. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffandeavslag på propositionen m. m. attriksdagen med anledning av mofion 1984/85:442 (c) yrkande 4 samt med bifallfill motionerna 1984/85:3112 (fp), 1984/85:3113 (c) och 1984/85:3115 (m)yrkande 1 avslår de genom proposifionen framlagda lagförslagen, Interregional trafik (mom. 2) (vpk) anser dels att det stycke i utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Utskottet ansluter" och slutar med"motion 1984/85:3114 (vpk) avstyrks" bort ersättas med text avföljande lydelse: Utskottet ser för sin del motionärens förslag som ennaturlig följd av regeringens förslag. Liksom huvudmännen, var och en i sittlän, har ansvaret för den lokala och regionala kollektivtrafiken, bör staten,via SJ, ha ansvaret för den interregionala linjetrafiken på järnväg och väg.Härigenom nås ett samhällsekonomiskt optimalt resursutnyttjande i enlighet med1979 års trafikpohtiska beslut. Givetvis bör dock SJ få anlita entreprenörer,när så bedöms lämpligt. Med detsagda tillstyrker utskottet motionen. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande interregional trafik attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3114 (vpk) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Utvärdering av länstrafikreformen, konkurrensbefrämjandeåtgärder m.m. (mom. 4) - under förutsättning av bifall till den med 1 betecknade reservationen - (), (), (), Per Stenmarck (m), (), () och () anser TU1984/85:30 16 dels att den del av utskottetsyttrande som på s, 10 börjar med "Utskottet vill i" och på s. 11slutar med "avstyrks motionsyrkandena" bort ersättas med text avföljande lydelse: Utskottet, som i det föregående avstyrkt regeringensförslag, har inte därmed velat utesluta att andra åtgärder vidtas för att nå enökad kostnadseffektivitet i den trafik som huvudmännen har ansvaret för.Exempel på lämpliga sådana åtgärder anges i motionen, som utskottet i berördadelar tillstyrker. Utskottet tillstyrker vidare yrkandet om en utvärdering avlänstrafikreformen. I samband därmed bör regeringen förelägga riksdagenförslag till sådan ändring i lagen (1978:438) om huvudmannaskap för visskollektiv persontrafik att huvudmännens egenregiverksamhet begränsas. Även (), som har till uppgiftatt värna om näringsfriheten, har ju i ett remissyttrande, med hänvisning tillhuvudmännens mycket starka ställning, efterlyst en spärregel mot ökad egenregiverksamheti andra fall än där denna visar sig fördelaktigast vid jämförelse med anbudfrån andra entreprenörer. Jämförelsen bör ske på lika villkor, betonar NO. Vidare erinrar NO om att flertalet huvudmän driververksamheten i form av bolag som inte formellt omfattas av någotupphandlingsreglemente med motsvarande huvudprinciper som i gällande offentligaupphandlingsregler. Önskvärd insyn i verksamheten torde kunna skapas genom t.ex. föreskrifter i bolagsordningen. NO betonar vidare vikten av att upphandlingen görs påsådant sätt att mindre företag inte missgynnas. Det är viktigt att även demindre företagen i fortsättningen får utöva linjetrafik för att de med dennasom ryggrad skall kunna erbjuda allmänheten tjänster i form av beställnings-och turisttrafik. Risken är annars att de små företagen försvinner ochdärmed en viktig ingrediens i en väl fungerande marknadsekonomi. Utskottet instämmer till fullo i vad NO sålunda anfört inäringsfrihetens och marknadsekonomins intresse. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande utvärdering avlänstrafikreformen, konkurrensbefrämjande åtgärder m. m. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3115 (m) yrkandena 2 samt 5-8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Kompletteringstrafik (mom. 5) (), (), (), Per Stenmarck (m), (), ()och () anser TU1984/85:30 17 dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "Utskottet har i det föregåendetillstyrkt" och slutar med "åtgärd" bort ersättas medtext av följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning och tillstyrkermotionsyrkandet. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motion 1984/85:442 (c) yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Utvärdering av trafikpolitiska beslut (mom. 6) (), (), (), Per Stenmarck (m), (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 11 börjar med "Utskottet vill" och på s. 12 slutarmed "avstyrks motionsyrkandet" bort ersättas med text av följandelydelse: trafikpolitiska beslut har tillämpats ettantal år. Det kom av naturliga skäl att präglas av de bedömningar avsamhällsekonomin som då rådde. Det är därför enligt utskottets mening naturligtatt beslutet utvärderas. Så bör ske skyndsamt. Med detsagda tillstyrker utskottet motionsyrkandet. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffandeutvärdering av trafikpolitiska beslut attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3115 (m) yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. Förenklingar av yrkestrafiklagstiftningen (mom. 7) (), (), (), Per Stenmarck (m), (), () och () anser dels att det stycke i utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "I avvaktan" och slutar med"utan åtgärd" bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottet noterar med tillfredsställelse att man inomregeringskansliet bereder frågan om att avskaffa kravet på särskilt tillståndför turisttrafik. Förslag härom bör enligt utskottets mening snarastunderställas . Förenklingsarbetet i övrigt bör inriktas på förslag isyfte att möjliggöra ett TU1984/85:30 18 rikt trafikutbud byggt på konkurrens mellan friståendeföretag och nya initiativ inom yrkestrafiken. Med detsagda tillstyrker utskottet motionsyrkandena. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffandeförenklingar av yrkestrafiklagstiftningen attriksdagen med bifall fill motion 1984/85:3115 (m) yrkandena 4 och 10 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Resenärernas andel av kostnaderna för Hnjetrafiken(mom. 8) , , och (allam) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"motionsyrkandena avstyrks" bort ersättas med text av följandelydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning och tillstyrkermotionsyrkandena. Vad utskottetnu har anfört bör av ges regeringen till känna, dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffanderesenärernas andel av kostnaderna för Hnjetrafiken att med bifall till motion 1984/85:3115 (m) yrkandena 9 och 11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. TU1984/85:30 19 Bilaga 1 Förslag till Lag om rätt att driva viss linjetrafik Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag avser linjetrafik på väg förpersontransporter a) inomett län, b) mellan län i den mån regeringen meddelar beslut enligt3§ andra stycket. 2 § Med trafikhuvudman avses i denna lag en sådan huvudmansom anges i lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontra fik. Beteckningar i denna lag har samma betydelse som iyrkestrafiklagen (1979:5,59). 3 § Linjetrafik som avses i 1 § a får från och med den 1juli 1989 utan linjetrafiktillstånd drivas av trafikhuvudmannen. Om särskilda skäl föranleder det får regeringen beslutaatt en trafikhuvudman får driva linjetrafik utanlinjetrafiktillstånd inom visst, väl avgränsat område i annat län än det därhuvudmannaskapet gäller. Sådant beslut får dock inte meddelas efter utgångenav . 4 § Tillstånd som har meddelats till sådan linjetrafik somavses i 1 § upphör att gälla vid utgången av . Om det finns särskilda skäl får beslutas att ett visst tillstånd skall gälla även efter denna tidpunkt. Vid inlösen enligt 5 § före upphörtrafikfillståndet för den linjetrafik, i vilken de inlösta tillgångarna haranvänts, att gälla när inlösen har slutförts. Om ett tillstånd till linjetrafikupphör att gälla enligt vad som sagts har trafikhuvudmannen rätt att få ettmotsvarande trafiktillstånd för tiden intill utgången av . Frågor som avses i första stycket andra meningen och iandra stycket andra meningen prövas av i fall som avses i l§a ochav transportrådet i fall som avses i I § b. 5 § Trafikhuvudmannen skall, om tillståndshavaren begärdet, i enlighet med vad som föreskrivs i lagen (1985:000) orn buss- och taxivärderings nämnden lösa in de fordon och andra tillgångar som används i linjetrafik för vilken tillståndet skall upphöra att gälla enligt 4§ första stycket. Har beslut meddelats enligt 3 § andra stycket, skallberörda huvudmän mellan sig fördela uppkommande kostnader för inlösen. Kan deej enas, beslutar buss- och taxivärderingsnämnden om fördelningen. 6 §Trafikhuvudmannen får anlita någon annan för att utföra trafik som avses i 1 §.Den som utför trafiken skall därvid ha ett särskilt trafiktillstånd(kollektivtrafiktillstånd). Såsom sådant tillstånd gäller även ett tillståndtill beställningstrafik för persontransporter eller till linjetrafik förpersontransporter. 7 § Förkollektivtrafiktillstånd skall i fråga om prövningen av tillståndshavarenslämplighet fillämpas vad som i yrkestrafiklagen (1979:559) är TU1984/85:30 20 föreskrivet om tillstånd till persontransporter. I övrigtskall för kollektivtrafiktillstånd gälla vad i yrkestrafiklagen är föreskrivetom tillstånd till beställningstrafik för godstransporter. 8 § Detrafiktillståndshavare, vilkas trafiktillstånd enligt 4§ upphör att gälla vidutgången av och som ej har erhållit inlösen enligt 5§, skall utansärskild ansökan eller prövning meddelas kollektivtrafiktillstånd som gällerfrån nämnda tidpunkt. 9 § Regeringenfår meddela de ytterligare föreskrifter om kollektivtrafiktillstånd sombehövs. 10 § beslut i ärenden enligt denna lag fåröverklagas hos transportrådet genom besvär. beslut i ärenden enligt denna lag fåröverklagas hos regeringen genom besvär. Denna lag träder i kraft . Lag om buss- och taxivärderingsnämnden Härigenom föreskrivs följande. 1 § Frågor ominlösen enligt 3 kap. 7§ yrkestrafiklagen (1979:559) och enligt 5§ lagen(1985:000) om rätt att driva viss linjetrafik prövas av en för hela landetgemensam buss- och taxivärderingsnämnd. 2 § Nämndenbestår av ordförande och två andra ledamöter. För varje ledamot skall finnasersättare. Ordföranden och ersättaren för denne skall vara eller havarit ordinarie domare. Av de övriga ledamöterna skall en ledamot och dennesersättare ha sakkunskap i ekonomi och värderingsfrågor. Ledamöter och ersättareförordnas av regeringen . Bestämmelserna i 4 kap. om jäv mot domareskall tillämpas på ledamöter och ersättare. 3 § Fråga om inlösen enligt 3 kap. 7 § yrkestrafiklagen(1979: 559) tas upp av nämnden efter ansökan, som skall göras skriftligen hos nämnden från det beslutet om återkallelse har vunnit laga kraft. Fråga om inlösen enligt 5§ lagen (1985:000) om rätt attdriva viss linjetrafik tas upp av nämnden efter ansökan, som skall görasskriftligen hos nämnden .