bet · G801JoU33 · 1984-12-31 00:00:00 — Struktur och konkurrens pådryckesmarknaden är ett av de utredningsprojekt som bedrivsinom SPK. Med hänsyn till det nu sagda finner näringsutskottet attmotionerna 1984/85:1509 (fp), 1984/85:3098 (fp) och 1984/85:645 (vpk) inte börföranleda någon åtgärd från sida i de delar som här har berörts. I mofion 1984/85:3104 (m) anförsbl. a. att det är angeläget att jordbruket liksom näringslivet i övrigt sålångt möjligt befrias från hämmande regleringar och ingrepp inäringsutövningen. Motionärerna anser att nuvarande regleringar inom jordbruketmåste minska. lönsamhetsproblem kan, anförs det vidare, lösas påtvå sätt. Det ena skulle vara att lönsamheten inom jordbruk ochförädlingsindustri bringas ned till en sådan nivå att ett stort antal företaglämnar marknaden. De som blir kvar skulle då endast producera för hemmamarknadensbehov. Det andra - som motionärerna förordar - skulle innebära att avsättningenav svenska livsmedel inom landet ökas och att bättre priser erhålls förexportkvantiteterna. Livsmedelsexporten måste då inriktas på långsiktigakontrakt med så goda villkor som möjligt. Beträffande möjligheterna till exportav animaliska produkter har motionä- JoU1984/85:33 118 rerna en något mer optimistisk bedömning än regeringen.Livsmedelsproducenterna borde få dra nytta av dessa möjligheter. En långsiktigexport med tillfredsställande lönsamhet förutsätter att exportverksamheten gesen högre prioritet än , anförs det i motionen. Något särskilt yrkande är inteknutet till motionen i denna del. I motion 1984/85:1101 (m) anges, utifrån sammagrundläggande synsätt som i den återgivna motionen, förutsättningar för enökad export av livsmedel. Motionärerna framhåller bl. a. möjligheterna attupparbeta nya marknader i utvecklingsländerna och i de nya industriländerna i Sydostasien.Utvecklingen hindras emellertid, menar de, av att livsmedelssektorn ärgenomsyrad av statlig regleringspolitik. Detta har lett till ett allt högrekostnadsläge och allt större svårigheter för företagen att utveckla sinkonkurrenskraft. Om förädlingsindustrin hade ett mer konkurrenskraftigtkostnadsläge skulle en mer lönsam vidareförädling och en väsentligt ökad exportbli möjlig, hävdar motionärerna. Den nuvarande jordbruksprisregleringen måstedärför förenklas, speciellt i vad avser export av förädlade produkter. Behovetav att exportmarknaderna byggs upp med ett längre tidsperspektiv och attföretagen ges möjlighet att teckna långsiktiga kontrakt med sina utländskakunder understryks också i denna motion. En framgångsrik export förutsätter ettvisst överskott av animalier, anför motionärerna. Mot den nu angivna bakgrunden tecknas i motionenhuvudpunkterna i en statlig strategi syftande till ökad export av förädladelivsmedel. Ett samlat program för främjande av livsmedelsexporten bör sålunda utarbetasav regeringen. Detta skulle bl. a. bygga på ökad samordning. Ökat finansielltstöd bör genom omfördelningar ges för livsmedelsexporten inom ramen för ettexportstödsprogram motsvarande det som har beslutats för bygg- ochenergisektorerna. Tullsänkningar bör eftersträvas i förhandlingar med EG. Debilaterala jordbruksavtalen med och bör utnyttjas för att få tillstånd tullreduktioner också i handeln med dessa länder. De nordiska ländernaslivsmedelslagstiftning bör harmoniseras. bör ges erforderliga finansiella resurser för att kunna fylla sinuppgift på ett meningsfullt sätt. Regleringsföreningarna - främst SvenskKötthandel - bör inrikta sin verksamhet på att i ökad utsträckning främjaexport av ett brett sortiment med förädlade produkter. Motionärerna förespråkarockså att det inom ramen för biståndspolitiken skall bli möjligt med ett ökatåterflöde av biståndsmedel till produkter och teknik från det svenska jord- ochskogsbruket. Motionen utmynnar i förslag att skall dels hosregeringen anhålla om utrikeshandelspolitiska initiativ för att främja exportenav livsmedel, dels i ett uttalande till regeringen ansluta sig till vad som imotionen anförs om näringspolitiska åtgärder för att öka exporten av livsmedel. vill här först erinra om vad som ipropositionen (s. 42) sägs i anslutning till att produktionsmålet förjordbruket definieras. JoU1984/85:33 119 måste, uttalar jordbruksministern, själv svara förkostnaderna för en produktion utöver den som är samhällsekonomiskt motiverad.Näringen bör i princip ges stor frihet att producera den volym som utifrån dessegna utgångspunkter framstår som fördelaktig. I propositionen understryksvikten av att alla möjUgheter tillvaratas att främja en lönsam export avjordbruksråvaror och livsmedel. Även näringsutskottet vill betona att det är angeläget atten ökad export av livsmedel kan komma till stånd. För att den nuvarande obalansenmellan produktion och konsumtion av jordbruksprodukter skall rättas tillmåste,, som framhålls i propositionen, både konsumtionen öka och produktionenminska. Ökad export kan ses som ett alternativ till konsumtion inom landet ochär alltså en angelägen utvecklingsväg. Stabilitet i de svenska företagensleveransförmåga är, som framhålls i de båda motionerna, en förutsättning föratt exportsatsningarna skall lyckas. Om varaktig framgång skall kunna nås fårdärför exporten inte bli beroende av fluktuationer i den inhemskaproduktionsvolymen. Med anledning av det som sägs i motion 1984/85:1101 (m) omåtgärder på det internationella handelspolitiska planet vill näringsutskottethänvisa till vad som på denna punkt uttalas i propositionen (s. 19). Där anförsatt bör fortsätta att stödja de ansträngningar som görs för attliberalisera den internationella handeln, så långt detta kan ske utan attgrundläggande mål i fråga om försörjningstrygghet rubbas. En ensidig avvecklingav skyddet för det svenska jordbruket bedöms inte vara möjlig. utgår från att regeringen tar till varamöjUgheterna tiU en Uberalisering av den internationella handeln med jordbruks-och livsmedelsprodukter som kan vara till gagn för en ökad svensk export avlivsmedel. Utskottet utgår också från att möjligheterna till undanröjande avolika tekniska handelshinder inom livsmedelssektorn uppmärksammas inom ramenför det arbete regeringen bedriver när det gäller denna typ av handelshinder.Utskottet noterar att livsmedelskommittén i sitt betänkande om export avlivsmedel (Ds Jo 1985:1) har anfört att de tekniska handelshindren inomlivsmedelssektorn är av betydande omfattning och att de utgör en betydandeexporthämmande faktor. Vad så beträffar konkreta förslag i övrigt i motion1984/85:1101 (m) när det gäller att främja exporten av Uvsmedel kan nämnas attlivsmedelskommittén i det nämnda betänkandet lade fram förslag tillåtgärder som kunde främja en ökad export av vissa livsmedel. Huvuddragen idessa förslag återges i det följande. Om man ser till förädlingsindustrin - i motsats tillråvaruproduktionen -finns goda förutsättningar att nå lönsamhet i självaförädlingsverksamheten även när den sker för export, anför kommittén. Dettaförutsätter emellertid i regel att råvarorna kan erhållas tillvärldsmarknadspris. En samlad aktion från alla intressenter för att främja densvenska livsmedelsexporten är JoU1984/85:33 120 Huvudansvaret vid en exportsatsning måste liggapå de exporterande företagen. Från statens sida kan emellertid exportenfrämjas. Statens insatser kan vara av två slag. Dels kan handelspolitiskaåtgärder vidtas, såsom insatser i syfte att minska tullar och kvantitativaregleringar samt harmonisera livsmedelslagstiftning, dels kan insatser görastill stöd för de exporterande företagen. Som exempel på det senare nämns attSwedish Food Promotion, som är ett exportfrämjande organ inom Sverigesexportråd, bör kunna utvecklas. Utrikesrepresentationen och handelskontorenskulle kunna åläggas att ytterligare uppmärksamma möjligheterna till svensklivsmedelsexport. Övriga myndigheter borde inom sina resp. områden aktivtstödja exporten. I fråga om exportkrediter borde övervägas möjligheterna attför livsmedel ge s. k. subventionerade krediter. Gruppen föreslår att ettcentralt främjande organ för svensk export av alla typer av livsmedel bildasmed utgångspunkt i det nuvarande Promotion. Verksamheten avsesfinansieras dels genom att kollektiva medel tillförs från staten och denäringsgrenar som har intresse av verksamheten, dels genom att organet tarbetalt för utförda tjänster. föreslås vara huvudman för verksamheten. Regeringen häri proposition 1984/85:211 om reglering avpriserna på vissa jordbruksprodukter, m. m. tagit ställning till kommitténsförslag. I den propositionen (s. 21) understryks intresset av att en lönsamavsättning av överskotten inom jordbruksnäringen kan ske. Någon ändring avgällande ordning för statsstödd exportkreditgivning för att möjliggöra stödtill livsmedelsexport vill regeringen inte förorda. I övrigt ställer sigregeringen emellertid i huvudsak bakom kommitténs förslag. Med föreslagna medelfrån staten och förutsatta bidrag från jordbruket och kommer 6milj. att under /86 stå till förfogande för verksamheten förett nytt centralt organ med uppgift att främja exporten av svenska livsmedel. Det betonas i propositionen att exporten inte får innebäraatt konsumenterna får vidkännas högre livsmedelspriser än vad som är rimligtoch att exportsatsningen inte får tillåtas fördröja en anpassning avjordbruket. Med hänsyn till det som näringsutskottet nu har sagt omexport av livsmedel och om regeringens förslag, för att denna skall främjas finnerutskottet att det inte är nödvändigt att hos regeringen begär sådanautrikeshandelspolitiska initiativ för att främja exporten av livsmedel sompåyrkas i motion 1984/85:1101 (m). I vad gäller det i samma motion begärda tillkännagivandetangående näringspolitiska åtgärder för att öka exporten vill näringsutskottetanföra följande. Det faller utanför näringsutskottets beredningsområde attgå in i en närmare diskussion om utformningen av regleringspolitiken påjordbruksområdet. Utifrån intresset av att industri- och exportföretagen gesgoda utvecklingsmöjligheter vill utskottet emellertid allmänt anföra följande. JoU1984/85:33 121 Det är självfallet viktigt attföretag som arbetar med vidareförädling och export av livsmedelsprodukter fårarbeta på villkor som är likartade med dem som gäller för andra sektorer avnäringslivet. Konkurrenshämmande och utvecklingshindrande faktorer hänförligatill livsmedelsindustrin själv eller till jordbrukspolitiken bör därför sålångt möjligt undanröjas. Det som i propositionen (s. 60) sägs om attjordbruksprisregleringen inte skall vara så utformad att den försvårar ellerhindrar utvecklingen av nya produkter och införandet av dessa på marknaden ståri överensstämmelse med denna princip. Ett ökat inflytande från industrin vidden praktiska tillämpningen av jordbrukspolitiken kan vidare enligtnäringsutskottets mening vara värt att överväga. För att det skall vara möjligt att upparbeta och behållanya marknader måste, som nämndes, exportpolitiken bygga på långsiktighet.Detta är nödvändigt för att ett förtroende hos utländska köpare skall kunnabyggas upp. anser att , i enlighet medönskemålen i motion 1984/85:1101 (m), genom ett särskilt uttalande tillregeringen bör ansluta sig till det nu sagda. Regionala satsningar för utveckling av livsmedelsindustrin Motion 1984/85:2700 (s) innehålleren rad förslag till åtgärder som skulle kunna stimulera utvecklingen avnäringslivet i . Livsmedelsindustrin är en av de sektorer somuppmärksammas. Enligt motionärerna finns ett behov av ökad vidareförädling avjordbruksprodukter. Genom en sådan skulle det bli möjligt att ta till varastora delar av det nuvarande jordbruksöverskottet, t. ex. genom ökad export. Enförutsättning är emellertid att ett utvidgat samarbete kommer till stånd mellanlivsmedelsindustrin och den forskning på livsmedelsområdet som bedrivs bl. Enligt motionärerna borde regeringen låta utarbeta ettsärskilt exportstödsprogram för , öka det nuvarande exportstödet ochavdela en större del av detta för att främja skånsk livsmedelsexport. De mindreoch medelstora företagens roll och möjligheter borde också utredas mot bakgrundav behovet av en ökad förädling av livsmedel. I motionen påyrkas etttillkännagivande av av nu angiven innebörd. Jord- och skogsbruket och förädlingsindustrier baserade påråvaror från denna näring har stor betydelse för sysselsättningen i Skaraborgslän, anförs det i motion 1984/85:1502 (c). En långsiktig anpassningsprocessinom jordbruks- och livsmedelsindustrisektorerna borde underlättas på olikasätt. a. måste livsmedelsindustrin ges tid och resurser att genom aktivforskning och produktutveckling samt förbättrad marknadsföring anpassa sig till1990-talets ändrade förutsättningar. De mindre och medelstora företagen bordegenom sin flexibilitet kunna spela en viktig roll i omvandlingsarbetet. Arbetetskulle enligt motionärerna framför allt syfta till en noggrann JoU1984/85:33 122 identifiering av möjligheter som befintliga företag harnär det gäller bl, a. produktutveckling, vidareförädling, marknadsföring,export, underleyeran-ser och kapitalförsörjning. borde tillförasresurser så att det utvecklingsarbete som redan bedrivs inom företag samthushållningssällskapet och utvecklingsfonden i liinet kan påskyndas ochsamordnas. Också denna motion utmynnar i ett förslag att genom ettsärskilt uttalande till regeringen skall ansluta sig till det som sägs imotionen. noterar att det finns flera gemensammadrag i de två motionerna. I båda betonas vikten av ökad vidareförädling,produktutveckling och ökad export och uppmärksammas de mindre företagensspeciella roll och möjligheter. Det som i dessa avseenden sägs i motionernaställer sig näringsutskottet i allt väsentligt bakom. Åtgärder av åsyftat slagkan underlätta en ökad avsättning av livsmedelsprodukter både inom och utom landet.Som nämndes måste ju den anpassning inom jordbrukssektorn som bedömsnödvändig ske både genom att konsumtionen ökas och genom att produktionenbegränsas. När det gäller åtgärder som kan bidra till den utvecklingsom motionärerna önskar vill näringsutskottet erinra om att statliga insatserinom ramen för t. ex. stödet till teknisk forskning och utveckling,småföretagsutveckling, regional utveckling och export kan omfatta verksamheterinom livsmedelssektorn lika väl som inom andra sektorer av näringslivet.Näringsutskottef finner det av vikt att de anslagstaeviljande organen beaktaräven livsmedelsindustrins speciella problem och möjligheter med hänsyn tillvärdet av att exporten och importersättande produktion kan ökas.Utvecklingsinsatser kan av naturliga skäl antas bli aktuella framför allt isådana områden i som har särskilda förutsättningar förlivsmedelsproduktion, livsmedelsteknisk utveckling eller livsmedelsforskning,som t. ex. i de i motionerna nämnda länen. anser emellertidinte att det finns anledning för att ta sådana'specifika regionaltinriktade initiativ som motionärerna föreslår, såsom att besluta om ettsärskilt exportstödsprogram för eller bevilja särskilda resurser tillSkaraborgs län för en koncentrerad småföretagssatsning. De små och medelstoraföretagens utvecklingsmöjligheter borde också kunna tas till vara utan någonsådan särskild utredning som förordas. Enligt näringsutskottets mening är detsåledes inte motiverat med någon särskild åtgärd frän sida medanledning av motionerna. JoU1984/85:33 123 Närvarande: (), (), StenSvensson (m), (), (), Per (),(), (), (), SivertAndersson (s), (), (), (), LarsAndersson (s) och (vpk). (), () och (vpk) anser att den del av utskottets yttrande -under rubriken och handelsleden i livsmedelskedjan - som börjar med"finner" och slutar med "uppskattas rätt"bort ha följande lydelse: vill inledningsvis understryka att ensamlad livsmedelspolitik behövs. Som närmare utvecklas i ochvänsterpartiet kommunisternas motioner med anledning av propositionen gesemellertid genom denna inget samlat program för en livsmedelspolitik. De löstpåhängda avsnitten om bl. a. industri- och handelsleden ger inte täckning förnågot tal om en samlad livsmedelspolitik. Konkurrensen i industri- och handelsleden () anser attden del av utskottets yttrande - under rubriken och handelsleden ilivsmedelskedjan - som börjar med "Vikten av" och slutar med"1984/85:3098 (fp)" bort ha följande lydelse: Med hänsyn till jordbruksnäringens särställning, med ettstarkt skydd mot importkonkurrens, är det nödvändigt att statsmakterna bevakarkonsumenternas intresse av rimliga priser. Detta bör ske bl. a. genom krav påjordbruket och mellanleden att successivt öka effektiviteten i produktionen.Det finns, som framhålls i motion 1984/85:3098 (fp), starkt oroande tendensertill koncentration inom livsmedelskedjans förädlings- och handelsled. Det ärmot denna bakgrund värdefullt att regeringen aviserar fortsatta utredningar ombl. a. struktur- och ägarförhållandena inom dessa led. Det är angeläget attdessa utredningar kommer till stånd med det snaraste. I enlighet med vad somföreslås i motionen bör genom ett särskilt uttalande markera den viktsom lägger vid att konkurrensen är effektiv i livsmedelskedjansförädlings- och handelsled. Utredning av industri- och handelsleden () och Per-OlaEriksson (c) anser att den del av utskottets yttrande - under rubrikenIndustri- och handelsleden av livsmedelskedjan -som börjar med "Detvä" och slutar med "statliga utredningsorganen" bort haföljande lydelse: JoU1984/85:33 124 I likhet med vad som sägs i motion1984/85:3089 (c) finner näringsutskottet att det - även med de utredningar somregeringen nu aviserar - saknas en utredning som på allvar kunde ta ett samlatgrepp över hela livsmedelskedjan. Synpunkter motsvarande dem somnäringsutskottet nu har redovisat får ett konkret uttryck i motion 1984/85:2743(c). Där uppmärksammas den centrala frågan om prisbildningen ilivsmedelskedjans förädlings- och distributionsled. Denna betecknas som enfråga som, med tanke på att en så betydande del av det slutliga priset hoskonsumenterna är hänförlig till dessa led, inte har behandlats tillräckligtingående i livsmedelskommitténs arbete. Prisbildningen borde i enlighet med vad de förordar bli föremålför ytterligare utredning. anser att det bör framgå av direktivenför de nya utredningar om industri- och handelsleden som regeringen aviseraratt en genomgång av prisbildningen i hela livsmedelskedjan är en av de centralauppgifterna. Även prisbildningen inom insatsvaruledet bör studeras. Om enutredning kommer till stånd med den uppläggning som näringsutskottet här harförordat skulle också önskemålen i motion 1984/85:645 (vpk) delvis blitillgodosedda. Utredning av industri- och handelsleden (vpk) anser attden del av utskottets yttrande - under rubriken och handelsleden ilivsmedelskedjan - som börjar med "Detvå" och slutar med "statliga utredningsorganen" bort haföljande lydelse: Trots attutredningsmaterialet från livsmedelskommittén är synnerligen omfattandehar industri- och handelsleden - inkl. insatsvaruledet - enligtnäringsutskottets mening inte uppmärksammats tillräckligt i utredningsarbetet.Särskilt anmärkningsvärt är detta med tanke på att dessa led, om mervärdeskattinräknas, svarar för av konsumenternas livsmedelsutgifter och attdessa led domineras av monopolföretag. Det framstår därför som nödvändigt medgrundligare utredningar. Det är värdefullt att regeringen nu i propositionenaviserar att industri- och handelsleden skall utredas ytterligare. Ett primärtsyfte bör därvid vara att ökad insyn och kontroll i monopolföretagen skall blimöjlig. Dessa utredningar borde, i enlighet med vad som förespråkas i motion1984/85:645 (vpk), omfatta också insatsvaruledet, dvs. de företag som svararför försörjningen med t. ex. gödselmedel, bekämpningsmedel och maskinellutrustning till jordbruket. Det nu sagda bör genom ett särskiltuttalande ge regeringen till känna. tillstyrker alltsåförslaget härom i motion 1984/85:645 (vpk). Det som näringsutskottet här harsagt om vikten av bättre utredningsunderlag ligger också i linje med vad somsägs i motion 1984/85:2743 (c) med avseende på prisbildningen ilivsmedelskedjan och med det som allmänt anförs i motion 1984/85:3089 (c) om enutredning som kunde ta ett samlat grepp om hela livsmedelskedjan. JoU1984/85:33 125 (vpk) anser attden del av utskottets yttrande - under rubriken och handelsleden ilivsmedelskedjan - som börjar med "Av propositionen" och slutar med"sida" bort ha följande lydelse: Den ytterligare utredning om industri- och handelsleden ilivsmedelskedjan som har förordats skulle bl. a. syfta till attkonsumenterna skall få ökad insyn i de monopolföretag som dominerarväsentliga delar av dessa led. Om dessutom en konsumentdelegation blev knutentill SPK, med en förhandlingsfunktion i enlighet med förslaget i motion1984/85:645 (vpk), och om prisstopp, prisövervakning och priskontroll i ökadutsträckning kom till användning skulle konsumenterna verkligen få ett ökatinflytande över matpriserna. finner att förslagen i detta syftei motion 1984/85:645 (vpk) bör genomföras med det snaraste. (), Per (), (ni). (), () och Per-OlaEriksson (c) anser att den del av utskottets yttrande - under rubrikenSärskilda konkurrensbegränsningsfrågor-som börjar med "Medanledning" och slutar med "har berörts" bort ha följandelydelse: Lantbrukskooperationen spelar en positiv roll i samhälletoch den har stor betydelse för uppnåendet av de jordbrukspolitiska målen. Denbeskrivning av lantbrukskooperationens möjligheter att missbruka sindominerande ställning inom vissa led av livsmedelskedjan som finns i motionernafår inte läggas till grund för kritik och åtgärder så länge något missbruk inteförekommer. Det finns enligt näringsutskottets mening med hänsyn tilldet nu sagda inget skäl för att vidta någon åtgärd nied anledning avdet som i motionerna 1984/85:1509 (fp), 1984/85:3098 (fp) och 1984/85:645 (vpk)sägs om lantbrukskooperationen och om ökad insyn och kontroll i monopolföretaginom livsmedelskedjan. Utskottet vill i detta sammanhang ytterligare anföra attpåtryckningar syftande till en uppdelning av lantbrukskooperativa företag iskilda juridiska personer enligt utskottets mening inte bör förekomma. Dettaskulle innebära en allvarlig diskriminering av den kooperativa företagsformen. () anser attden del av utskottets yttrande - under rubriken - som börjar med "Med anledning" ochslutar med "har berörts" bort ha följande lydelse: Näringsutskottetdelar den uppfattning som NO har gett uttryck för och JoU1984/85:33 126 som redovisas i motionerna 1984/85:1509 (fp) och1984/85:3098 (fp). Risken för skadliga konkurrensbegränsningar genomlantbrukskooperationeiis dominerande ställning inom livsmedelssektorn måste påolika sätt uppmärksammas. Utskottet vill understryka vikten av att NO och SPKgör sådana insatser att de monopolUknande förhållandena inom jordbruketsförädlingsled så långt möjligt begränsas. konstaterade år1982 att den lantbrukskooperativa slakteriorganisationens dominerande ställningmedförde skadlig verkan, varefter en förhandlingslösning nåddes. Motsvarandeuppmärksamhet bör enligt utskottets uppfattning riktas även mot andra delar avlivsmedelsmarkn:iden. vill också understryka det som ipropositionen sägs om vikten av att lantbrukskooperationen inte missbrukar sindominerande ställning i vissa branscher på ett otillbörligt sätt. Som ocksåframhålls i propositionen måste lantbrukskooperationen i konkurrenshänseendebedömas enligt samma normer som enligt konkurrenslagen gäller för näringsliveti övrigt. Det som sagts anser näringsutskottet att börge regeringen till känna som sin mening. Därigenom skulle önskemålen imotionerna 1984/ 85:1509 (fp) och 1984,'85:.309S (fp) bli tillgodosedda, (vpk) anser attden del av utskottets \ttrande - under -som börjar med "Med anledning" och slutar med "har berörts"bort ha följande lydelse: Industri- och handelsleden domineras av monopolföretag ochkännetecknas av stark koncentration. En del ägs av lantbrukskooperationen.Näringsutskottet instämmer i det som i propositionen sägs om vikten av attlantbrukskooperationen inte missbrukar sin dominerande ställning. Detta gällernaturligtvis i lika mån andra monopolföretag som är verksamma inomlivsmedelssektorn alltifrån insatsvaruledet till livsmedelshandeln.