bet · G801KU35 · 1984-12-31 00:00:00 — komma att begagnas av utlänningen (telefonavlyssning) ochnärmare undersöka, öppna eller granska post- eller telegrafförsändelse, brev,annan sluten handling eller paket som har ställts till eller avsänts frånutlänningen och som påträffas vid husrannsakan, kroppsvisitation ellerkroppsbesiktning eller som finns hos post-, telegraf-, järnvägs- eller annanbefordringsanstalt (3 §). Frågan om tillstånd till en sådan åtgärd prövas avStockholms tingsrätt på yrkande av . Tillståndet skallmeddelas att gälla som dock inte får överstiga en månad (4 §). Tillämpningen av terroristlagstiftningen den 1oktober 1975 - I samband med att 1973 årsterroristlag inarbetades i UtlL och antagandet av den särskilda spaningslagenuttalades bl. a. av regering och riksdag att regeringen i skrivelsetill skulle redovisa hur terroristbestämmelserna hade tillämpats. Ensådan redovisning har därefter skett i form av en regeringsskrivelse,senast i regeringens skrivelse 1984/ 85:72. Redovisningen har omfattat delsantalet beslut om utvisning och avvisning av presumfiva terrorister, delsantalet fall då spaningslagen tillämpats. innefattade redovisningenockså de organisationer och antalet utlänningar i den förteckning som skulleupprättas enligt den gällande 30 § tredje stycket UtlL. Till deorganisationer eller grupper som kom ifråga vid upprättandet av förteckningenhänfördes organisationer eller grupper som kunde antas ha anknytning tillUstasja-rörelsen, "Svarta ", Japanska och RödaArméfraktionen även benämnd . Antalet utlänningar som utvisats med stöd av 47 § UtlLsedan terroristbestämmelserna fillkom var totalttjugufyra'. Avvisning med stöd av 30 § UtlL sedan lagens tillkomst hade ägt rumi två fall. Den särskilda spaningslagen hade tillämpats i fyra fall . Ytterligare några personer avvisades/utvisades föreinförandet av terroristlagen 1973. Detta skedde med stöd av den då gällandeutlänningslagen. KU1984/85:35 343 Tablå över utvisade/avvisadepresumfiva terrorister och spaningslagens tillämpning. ningar i spärr-lista enl. 30 § 3 st UtlL i äldre lydelse ' Av redovisningarna framgår endast i mycket begränsadutsträckning om besluten verkställts = 121 utlänningar under 172 namn ' Iredovisningen angavs att förteckningen var under revidering och skulle kommaatt * Spärrlistan, dvs. förteckningen överpresumtiva terrorister enligt 30 § tredje stycket UtlL,avskaffades fr.o.m. . Regeringen beslutade den 10december 1984 att med stöd av terroristbestämmelserna i utlänningslagen utvisaåtta personer. Regeringen fann att de utvisade personerna i hade verkatför en organisafion som använder våld, hot eller tvång för politiska syften.Eftersom de utvisade personerna inte kunde sändas fill sitt hemland eller någotannat land förordnade regeringen att verkställighet av utvisningsbeslutet fillsvidare inte fick ske. Regeringen beslutade också om inskränkningar i deaktuella personernas rörelsefrihet och ålade dem anmälningsskyldighet hospohsmyndighet. , , beslutade regeringen att inteutvisa tre personer, som hade begärts utvisade av . beslutade regeringen att utvisaytterligare en person. Inte heller detta beslut kunde verkställas. Av akten i ett av de aktuella ärendena framgår attsekretessfrågorna varit föremål för ett flertal beslut. Sålunda fanns i dennämna akten fjorton olika sekretessbeslut av ansvarigt statsråd ellerregeringen. Av akten framgår också att var och en av de utvisningshotademedgivit de övriga inblandade rätt att ta del av allt det material - på någotmindre undantag när - som gällde honom. KU1984/85:35 344 PM angående regeringens åtgärder beträffandejämställdhetsfrågor m. m. Jämställdhetsarbetets organisation Frågan om jämställdhetsarbetetsorganisation har varit föremål'för uppmärksamhet sedan början av1970-talet. behandlades flera motioner om att det statligajämställdhetsarbetet skulle ges en bred parlamentarisk förankring. Riksdagenställde sig bakom denna principiella uppfattning (InU 1975/76:9). Den parlamentariska medverkan i jämställdhetsarbetet komtill stånd genom tillsättandet 1976 av den parlamentariskt sammansattajämställdhetskommittén. Denna arbetade med projekt, opinionsbildning ochutredningar inom olika områden. För att förbättra samordningen av jämställdhetsarbetetinrättades 1980 en jämställdhetsberedning med en representant för varjedepartement. Dessutom skapades en referensgrupp, det s. k. jämställdhetsrådet,bestående av representanter för de nio största kvinnoorganisationerna. Syftetvar att intensifiera informationen mellan regeringen och kvinnoorganisationernasamt att skapa ett forum för meningsutbyte. Efter regeringsskiftet beslöt den nyasocialdemokratiska regeringen att avveckla jämställdhetskommittén den 1 januari1983. Jämställdhetsfrågorna har därefter ställts direkt under regeringen. Inomarbetsmarknadsdepartementet har ett särskilt jämställdhetssekretariattillskapats för jämställdhetsfrågorna. I den mån jämställdhetsfrågor uppkommeri samband med ärenden om offentlig anställning åvilar dessa civildepartementet.Jämställdhetsberedningen med en representant för varje departement finns kvaroch jämställdhetsrådet har utvidgats till att omfatta inte barakvinnoorganisationerna utan även de politiska partierna, arbetsmarknadensparter och folkrörelserna. En delegafion för jämställdhetsforskning, JÄM-FO,fillkallades och har knutits fill arbetsmarknadsdepartementet.Delegationens uppgifter är att fastställa forskningsbehov i frågor som rörjämställdhet mellan män och kvinnor och kvinnors roll i samhällsutvecklingensamt att initiera, samordna och följa forskning i sådana frågor. Vidare skalldelegationen stimulera kontakter mellan forskare, planerare, beslutsfattare ochfinansieringsorgan. Delegafionen har även en informationsuppgift. JÄMFO bistårockså med kunskapsunderlag, htteratursökningar osv. Med anledning av motioner om en parlamentariskt sammansattjämställdhetskommitté m. m. konstaterade arbetsmarknadsutskottet i ettbetänkande att den nya organisationen för jämställdhetsarbetetinneburit en effektivisering av regeringens arbete med dessa frågor (AU1983/84:6 s. 21). Två reservationer (en fp 4- c och en m) förelåg dock. KU1984/85:35 345 I 1982/83 årskompletteringsproposition (prop. 1982/83:150, AU 30, rskr. 394) aviserades enkampanj i syfte att få industrin att tidigarelägga ett kommanderekryteringsbehov och att utbilda för kommande behov av kvalificeradarbetskraft. För kampanjen anslogs 100 milj. kr. Av dessa medel avsattes 10milj. till en kampanj för att öka kvinnornas intresse för arbete ochvidareutbildning inom industrin. Kampanjen genomfördes under budgetåret1983/84 av i samråd med arbetsmarknadens parter.Kampanjen bedrevs inom ramen för fyra huvudinriktningar: 1) Flickorsutbildning och yrkesval 2) Datautbildningför kvinnor 3) Rekrytering ochvidareutbildning 4) Projektsärskilt riktade till invandrarkvinnor Genom kampanjen berördes 46 000kvinnor och flickor på mer än 100 orter i landet direkt av verksamheten.Förutom central och lokal projektledning var ca 3 200 lärare, 3 000 föräldrar,800 företag och 600 skolor engagerade i arbetet. Massmedia ägnade kampanjenstor uppmärksamhet. Kampanjen har utvärderats med olika metoder. tillsattejämställdhetsministern en arbetsgrupp om männens roll ijämställdhetsarbetet med uppgift att komma med idéer om hur mannen kanengageras i jämställdhetsfrågorna. Under gruppens arbete har olika seminariergenomförts, vilka också dokumenterats i form av olika rapporter: - Arbetsseminarietom mansrollen i arbetslivet - Arbetsseminarietom mäns aggressivitet och andra känslor . Arbetsgruppens arbete fortsätter även . Förslag till handlingsprogram för jämställdhet iregeringskansliet har en informellarbetsgrupp i jämställdhetsfrågor varit verksam i . Gruppenbestår av några tjänstemän från departementet och regeringensförvaltningskontor. överlämnade arbetsgruppen fill civilministernen promemoria med förslag om att utarbeta ett handlingsprogram för jämställdhetsfrågori . Arbetsgruppen fick uppdraget att komma med ett förslagfill handlingspro- KU1984/85:35 346 Arbetsgruppen överlämnade ett sådantförslag. 1 rapporten redovisas inledningsvis statistik över kvinnornas andel avtjänster inom olika lönefält i . Därjämte redovisas vissamålsättningar för jämställdhetsarbetet inom för de närmasteåren. Sålunda uttalas följande mål för kvinnornas andel av tjänster fram /88. - kvinnor ilönefältet F 21 - 23 () - kvinnor ilönefältet F 23 - 26 () - kvinnor påchefslöneplanet (exkl. statsråd och statssekreterare) () - Andelen kvinnorav de rättssakkunniga bör öka till - Minst tvåkvinnor på chefslöneplanet inom varje departement före budgetårsskiftet1987/88. I handlingsprogrammet redovisasockså förslag till olika jämställdhetsåtgärder, bl. a. följande: - Roterandeordförande- och sekreterarskap vid interna sammanträden och liknande bör prövas - Deltagare iarbetsgrupper skall utses enligt jämställdhetsförordningen - Olika systemför utbytestjänstgöring inom och mellan departement bör utvecklas - Jämställdhetsaspektenskall beaktas vid uttagning till all utbildning - Information omjämställdhetslagsfiftningen och det pågående jämställdhetsarbetet iregeringskansliet skall ingå i all chefs- och arbetsledarutbild-ning - Särskildakurser för kvinnliga handläggare bör genomföras för att stimulera kvinnornaatt ta på sig chefsansvar Överläggningar med arbetsmarknadens parter m. m. Statsrådet har undervåren 1984 haft överläggningar med arbetsmarknadens parter för att diskuterakvinnorepresentationen. Vid överläggningarna framkom att de centrala parternahar nästan likartade problem som regeringen att förmå sina förbund att nominerakvinnor. Några överenskommelser har inte träffats mellan regeringen ochparterna men man är överens om den positiva betydelsen av gemensammadiskussioner. En särskild PM om kvinnorepresentafionen i politiska ochstatliga organ har sammanställts av arbetsmarknadsdepartementetsjämställdhetssekretariat. Frågor om kvinnorepresentation behandlas ocksånedan. KU1984/85:35 347 En ny jämställdhetsförordning för den statligaverksamheten utfärdaderegeringen en ny förordning om jämställdhet i statlig verksamhet, vilken träddei kraft (SFS 1984:03). Den nya förordningen ersatte en äldresådan (SFS 1980:540). I den nya förordningens 2 § föreskrivs en anmälningsskyldighetför myndigheter som skall rekrytera ett större antal personer till ett områdedär det inte råder jämn könsfördelning. Myndigheten skall anmäla detta tillstatens arbetsmarknadsnämnd, SAMN, och skall sedan också på begäran av SAMNsamråda om hur rekryteringen skall gå till. Detta innebär en nyhet iförhållande till den äldre förordningen. Enligt 5 § skall myndigheterna/>åbegäran av SAMN redovisa sina jämställdhetsplaner och genomfördajämställdhetsåtgärder. Enligt 6 § i den äldre förordningen skulle myndigheternavarje år lämna sådana uppgifter till SAMN. En viss uppmjukning avuppgiftsskyldigheten har alltså införts. En väsentlig förändring av förordningens bestämmelser hargenomförts i fråga om nomineringar till uppdrag och liknande. I 3 § av den nyaförordningen sägs att när en myndighet skall föreslå någon fill ett uppdraginom ett område där det inte råder en i huvudsak jämn könsfördelning, så skaUmyndigheten föreslå en person av vartdera könet, om det kan ske inom ramen försakliga urvalsgrunder. När myndigheten själv skall ge någon ett uppdrag"skall den verka för att göra det möjligt att välja mellan personer avbåda könen, om det kan ske inom ramen för sakliga urvalsgrunder".Motsvarande skall tillämpas också på utbildning som särskilt anordnas för attge kompetens för ett uppdrag (4 § jämställdhetsförordning). Dettainnebär en skärpning av formuleringarna. jämställdhetsförordningstadgades att när en myndighet skall lämna någon ett uppdrag eller föreslånågon till ett uppdrag, så "skall myndigheten anstränga sig för att väljamellan personer av båda könen" samt inom ramen för sedvanliga urvalsgrunder"söka se till att det sker en ökning av andelen personer av det kön som ärunderrepresenterat i fråga om uppdrag av liknande slag inom myndighetensverksamhetsområde" (5 §). Regeringen uppdrog genom beslut den6 åt samtliga länsstyrelser att i samverkan med länsskolnämndernaoch länsarbetsnämnderna redovisa program för att stärka kvinnornas ställningpå arbetsmarknaden m.m. Detta skall redovisas . KU1984/85:35 348 Regeringen () hargett SIPU, , i uppdrag att ta fram enhandledning för myndigheterna i jämställdhetsfrågor. Handledningen skall bl. a.innehålla förslag och exempel på åtgärder som kan vidtas för att ökajämställdheten mellan kvinnor och män inom statsförvaltningen. I proposition 1984/85:130 omkvinnornas villkor på arbetsmarknaden har regeringen föreslagit att ca 15 milj.kr. anslås för projektverksamhet i syfte att förstärka kvinnornas ställning påarbetsmarknaden. Föredragande statsrådet anför också att initiativ nyligentagits till en kartläggning av vilka åtgärder som kan vidtas för attkvinnorepresentationen i olika beslutande och rådgivande församlingar skallkunna stärkas. En proposition om den statliga personalpolitiken, variingår vissa jämställdhetsfrågor, har aviserats till . kommer FN:s tredje kvinnokonferens att hållasi , . kommer liksom tidigare att delta. Den 14 mars 1985anordnades av en särskild informationsdag införkvinnokonferensen med deltagande bl. a. av statsminister ochjämställdhetsministern . Vid informationsdagen presenteradesSveriges rapporter till . Informationsdagen innebar också ensammanfattning av de gångna tio årens jämställdhetsarbete i . Kvinnor i statliga organ, kommittéer och utredningar m. m. Kvinnorepresentationen i vissa statliga organ' I landets högsta politiska organ,dvs. i regeringen, finns fem kvinnor (). Av dessa är tvådepartementschefer. Av statssekreterarna är två kvinnor (12,). I de statliga verken finns två kvinnliga och 186 manligaverkschefer (kvinnor). utnämndes sex nya verkschefer ochomförordnades ytterligare sju. Dessutom förordnades en t. f. verkschef ochtillsattes en genom s. k. göromålsförordnande. Ingen av dessa totalt 15 ny-eller omförordnade verkscheferna var kvinna. I styrelserna för de statliga verken, där det alltså finnstvå kvinnliga ordförande, är kvinnorepresentationen . ' Uppgifterna är i huvudsak hämtade ur arbetsmarknadsdepartementetsPM om kvinnorepresentationen i politiska ochstatliga organ. = Uppgifterna har erhållits genom en enkät hos departementensregistratorer. I en översikt av några störremyndigheters styrelser är fördelningen av kvinnor och män denna. 1 oUka råd ser kvinnorepresentationen ut enligt följande: Skogs- och jordbrukets forskningsråd finns tre kvinnliga landshövdingar (). Det finns inte någon kvinnligbiskop och inte heller någon kvinnlig domprost. Som framgår av avsnittet om åtgärder för attfrämja jämställdhetsarbetet har jämställdhetsministern haftöverläggningar med arbetsmarknadens parter för att diskuterakvinnorepresentationen. Kvinnorepresentationen i statliga utredningar Fördelningen över kvinnor och män ide statliga utredningarna, kommittéerna, har redovisats i kommittéberättelsensedan 1982. Andelen kvinnor totalt har varit nästan densamma . KU1984/85:35 350 Procentuell fördelning av kvinnor i de statliga liommittéernaunder 1982-1985 Anm. kommittéberättelse (Skr 1984/85:103) synesprocenttalen för de olika ingående grupperna på grund av felskrivning haangivits med uppgifter. har man inomregeringskansliet tillämpat en ordning att organisationer - politiska, fackligaoch andra - som skall nominera en företrädare i en statlig utredning ellermotsvarande ombeds att föreslå en företrädare av vartdera könet. Vid valetmellan de två kan fördelningen av kvinnor och män inom den aktuella utredningendärigenom beaktas. Denna rekommendation från regeringen har kommit till uttryckgenom olika statssekreterarbrev. Statssekreteraren i arbetsmarknadsdepartementetJonas har i ett brev till övriga statssekreterare den 7 maj 1984erinrat om behovet av att den kvinnliga representationen i de statliga verkensoch företagens styrelser m.m. ökar. Någon utvärdering av hur organisationernaanammat denna rekommendation och i vad mån den kommit till tillämpning vidregeringens utnämningar har emellertid inte kommit till stånd. Vad regeringen mera direkt kan påverka när det gällerkommittéerna är ordförandeposterna och sekreteraruppdragen. Det kan därför varaav intresse att se hur stor kvinnornas andel är av de ordförande- ochsekreterarposter som har tillsatts . Uppgifterna har framräknatsefter uppgifterna i kommittéberättelsen 1985. Av totalt förordnade 36 nya ordförande eller särskildautredare var två kvinnor eller , dvs. lägre än genomsnittet . Enfidigare utsedd kvinnlig ordförande i en utredning ersattes med en man. Av totalt förordnade 94 nya kommittésekreterare ochbiträdande sekreterare var 29 kvinnor eller , dvs. högre än genomsnittet. Som framgått ovan har regeringenunder utfärdat en ny jämställdhetsförordning för den statligaverksamheten. Den nya förordningen innebär bl. a. att när en myndighet skallföreslå någon till ett uppdrag inom ett område där det inte råder en jämnkönsfördelning, så skall myndigheten föreslå en person av vartdera könet, omdet kan ske inom ramen för sakliga urvalsgrunder. Den tidigare rekommendationeni den äldre jämställdhetsförordningen har sålunda skärpts. KU1984/85:35 351 I är jämställdheten mellankvinnor och män dels reglerad i lag, i vilken en jämn kvinnorepresentation ioffentliga organs styrelser förordas, dels finns en föreskrift förstatsförvaltningen om hur detta skall gå till. Enligt denna föreskrift skall organisationerna lämnaförslag som omfattar dubbelt så många kandidater som organisationen skallrepresenteras med, lika många kvinnor som män. Om detta inte är möjligt skallskälet till det anges för berörd myndighet. Fackdepartementen skall rapportera till Forbruker- og administrasjonsde-partementet,som har ansvaret för att könsfördelningen blir så jämn som möjligt. Omkönsfördelningen inte har blivit tillfredsställande skall nomineringsförfarandetgranskas. Det förekommer att statsråd stoppar en utnämning närorganisationen i fråga inte har lämnat förslag på både kvinnor och män och intekan motivera detta. På så sätt kan en organisation vara utanrepresentant i den styrelse det gäller. Denna föreskrift trädde i kraft den 1 augusti 1983.Forbruker- og administrasjonsdepartementet har noterat attkvinnorepresentationen har ökat men att det skiftar mellan vilkaslags uppdrag det gäller. Totalt ligger kvinnorepresentationen i statliga organi på . Ett danskt lagförslag som är behandlat första gången ifolketinget innebär krav på ministrarna att uppnå könsmässigbalans i statliga organ. I synnerhet skall uppmärksamhet riktas mot tekniskasammanslutningar. Vidare skall myndigheter och organisationer åläggas attutse minst en representant av vartdera könet. Om flera än två representanterföreslås skall det vara proportionellt lika många kvinnor som män. Det finnsutrymme för undantag från detta, men skäl till undantag måste anges. Det ministerium som skall utnämna måste före utnämningenmeddela vilka som man ämnar utse och få sanktion för detta. Förslaget har mottagits positivt utom av framstegspartiet.Man räknar med att efter pågående behandling i politiska ekonomiska utskottetskall förslaget antas och kunna gälla från . Handlingsprogrammet och tillsättningar av departementsråd1984 Vid sin granskning 1983 avregeringens handläggning av jämställdhetsfrågorna konstateradekonstitutionsutskottet att andelen kvinnor bland handläggarna iregeringskansliet visserligen ökat men att strävandenafill jämställdhet nått klar framgång endast inom de lägsta lönegraderna och inågon mån inom mellanskiktet. Ökningen av andelen kvinnor på de högstatjänsterna hade däremot - enligt utskottet - gått mycket långsamt. Utskottetfann det vara av stor betydelse att arbetet med jämställdhetsfrågornafortsätter och att regeringen i tillsättningsärenden KU1984/85:35 352 beaktar jämställdhetsaspekterna (KU 1983/84:30 s. 21). I det förslag till handlingsprogram som enarbetsgrupp i jämställdhetsfrågor i utarbetat och som ävenbehandlas ovan under avsnittet om åtgärder för jämställdhetenuttalas som målsättning för kvinnornas andel av tjänster inom regeringskanslietfram till /88 att det bör finnas kvinnor i lönefältet F21-23,i lönefältet F 23-26 och kvinnor på chefslöneplanet (exkl.statsråd och statssekreterare). Detta bör ställas i relation till nuvarandeförhållanden. Av t. ex. totalt 175 tjänstemän på chefslöneplanet utgjordekvinnorna 18 eller '. Chefslöneplanet omfattarchefstjänstemän, departementsråd, vissa sakkunniga m. fl. Av tjänstemännen påchefslöneplanet var 13 av 114 departementsråd kvinnor (), 3 av 14expeditionschefer var kvinnor (), samfiiga rättschefer var män och 18 av121 sakkunniga (ej politiskt sakkunniga) var kvinnor (). De av regeringen tillsatta tjänsterna indelas ofta eftertillsättningsordningen i tre grupper. De allra högsta tjänsterna, dvs.verkschefstjänster m.fl., tillsätts utan föregående ansöknings- elleranmälningsförfarande. Hit hör också tjänster som landshövding, justitieråd,regeringsråd, president i hovrätt och kammarrätt, justitiekansler,riksåklagare, överåklagare och högre militär chef. Detsamma tillämpas på t. ex.departementstjänster som kansliråd eller högre, dvs. också regeringskanslietstjänstemän på chefslöneplanet. En annan grupp regeringstillsatta tjänsterutgörs av de s.k. förslagstjänsterna. Dessa skall enligt sin instruktion ellermotsvarande tillsättas efter ett i bestämd ordning upprättat förslag av enmyndighet under regeringen, ibland av en speciell tjänsteförslagsnämnd. Tilldenna grupp tjänster hör bl. a. professurer och en del domartjänster men ocksåvissa läkartjänster, vissa tjänster vid länsstyrelserna och en del tjänsterinom den lokala statsförvaltningen. En tredje grupp bildar de s. k.anmä/ningstjänster-na som i princip tillsätts utan ansökningsförfarande menefter anmälan till regeringen från chefen för myndigheten där tjänsten ärinrättad. För att bl. a. bredda rekryteringsunderlaget inför tillsättningen avanmälningstjänsterna infördes från en regel om s. k.intresseannonsering vid sådana anställningar. Sådan annonsering med enuppmaning till intresserade att lämna en intresseanmälan kan ske bl. a. i men också internt på myndigheten. Ett sådantintresseanmälningsförfarande tillämpas internt också beträffande tjänster inomregeringskansliet. Sålunda förekommer ofta intresseannonsering införtillsättandet av t. ex. departementsråd. Mot bakgrund av KU:s uttalande vid fjolårets granskningoch vad som i förslaget till jämställdhetsprogram uttalas som mål beträffandechefstjäns- ' I dessa och följande uppgifter ingår inte UD,kommittéer, statsråd, statssekreterare, rättssakkunniga och politisktsakkunniga. Uppgifterna är hämtade ur förslaget till handlingsprogram. KU1984/85:35 353 terna i kan det vara av intresse attpresentera några uppgifter om tillsättningar av departementsrådstjänster under1984. Underlaget har på utskottets begäran tagits fram av regeringskanshetsförvaltningskontor genom det statliga löneuträkningssystemet (SLÖR).Utrikesdepartementet ingår inte i redovisningen. Förutom fasta tjänster haräven långtidsvikariat medräknats. Beträffande det departement som under 1984tillsatt de flesta departementsrådstjänsterna, jusfitiedepartementet med sjunya departementsråd, har även akterna i de enskilda tillsättningsärendenagåtts igenom. tillsattes 23 departementsråd ellerlångtidsvikariat. Av dessa utgjorde två kvinnor (dvs. De tvånyutnämnda kvinnliga departementsråden utsågs inom (avtotalt sju). Genomgången av akterna i de sju ärendena frånjustitiedepartementet visar att intresseanmälningar förekommit i åtminstone treav ärendena. Sammanlagt förelåg elva intresseanmälningar, varav två frånkvinnor. Kvinnorna hade anmält intresse för var sin tjänst. Beträffande entjänst förelåg intresseanmälningar från fem män och en kvinna. En av männenutsågs. Beträffande en annan tjänst förelåg anmälningar från två män och enkvinna. En av männen utsågs. I det tredje ärendet förelåg intresseanmälanendast från män. En av dessa utsågs.