bet · G801UbU18 · 1984-12-31 00:00:00 — bör sålunda ej heller besluta om ettsystem med lärare med specialfunktioner i enlighet med vad som förordas ibudgetpropositionen. Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna1984/85:731 yrkande 25 och 1984/ 85:2543 yrkande 3 i motsvarande delar.Budgetpropositionen avstyrks i motsvarande delar. dels att utskottets hemställan under 19-21 bort haföljande lydelse: 19. beträffande bibehållande avsystemet med arvodestjänster som huvudlärare och uppdrag att vara huvudlärareatt med bifall till motionerna 1984/85:731 yrkande 25 och1984/85:2543 yrkande 3 i motsvarande delar och med avslag på proposition1984/85:100 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. UbU1984/85:18 68 20. beträffande bibehållandeav systemet med arvodestjänster som institutionsföreståndare och uppdrag att vara institutionsförestån dare attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:731 yrkande 25 och 1984/85:2543yrkande 3 i motsvarande delar och med avslag på proposition 1984/85:100 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, 21. beträffandeett system med lärare med specialfunktioner attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:731 yrkande 25 och 1984/85:2543yrkande 3 i motsvarande delar och med avslag på proposifion 1984/85:100 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Skolledningsresursen (punkt 1, mom. 23) (), (), (m), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 21 börjar "Till skillnad" och på s. 22 slutar"yrkande 4" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående tillstyrkt att tjänster somrektor, biträdande rektor och studierektor i fortsättningen skall knytas fillgymnasieskolan i kommunen eller landsfingskommunen och därvid - i likhet medföredragande statsrådet - framhållit att det bör fastställas en minstaorganisation för fasta skolledartjänster. Mot bakgrund av skolledningens storabetydelse för att verksamheten vid skolenheten bedrivs på ett ändamålsenligtsätt och i syfte att förutsättningarna för sådan verksamhet inte äventyrasgenom den planerade reformen bör, såsom föreslås i motionerna, regeringenunderställa förslag om regler för omfattningen av de fastaskolledartjänsterna och därvid bl. a. ange de lägsta nivåer vilka kan komma ifråga i förhållande till skolenheternas storlekar. Detta bör medbifall till motionerna 1984/85:731 yrkande 23 i denna del och 1984/85:2543yrkande 4 samt med anledning av budgetpropositionen som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse: 23. beträffandeskolledningsresursen och dess fördelning mellan funktioner m. m. attriksdagen med bifall fill motionerna 1984/85:731 yrkande 23 i denna del och1984/85:2543 yrkande 4 samt med anledning av proposifion 1984/85:100 som sinmening ger regeringen fill känna vad utskottet har anfört. UbU1984/85:18 69 Sista instans i fråga om beslut om tillsättning avlärartjänster, m. m. (punkt 1, mom. 24) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 22 börjar "Utskottet ansluter" och på s. 23 slutar"och 7" bort ha följande lydelse: Med hänvisning till det principiella ställningstagande somredovisas i motion 1984/85:2543 förordar utskottet att det i fråga om detjänster som anges i budgetpropositionen även i fortsättningen bör vara möjHgtatt hos regeringen anföra besvär i tillsättningsärenden. En bibehållen sådanordning innebär - som utskottet ser det - att inga skäl föreligger att ändradet nuvarande förfarandet vid fillsättning av lektorstjänster. Dessa börsåledes även tillsättas av SÖ. Vad utskottet har anfört ombesvärsrätt vid tillsättning av vissa tjänster och om ordningen förtillsättning av lektorstjänster bör som sin mening ge regeringentill känna. Utskottet fillstyrker därmed motionerna 1984/85:2521 och1984/85:2543 yrkandena 6 och 7. Budgetpropositionen avstyrks i motsvarande del. dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följandelydelse: 24. beträffande sista instans ifråga om beslut om tillsättning av lärartjänster, m. m. attriksdagen med bifall fill motionerna 1984/85:2521 och 1984/ 85:2543 yrkandena 6och 7 samt med avslag på proposition 1984/85:100 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört. Kalkyl över vissa kostnader för samhället (punkt 1,mom. (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 23 börjar "Utskottet vill" och på s. 24 slutar"yrkande 5" bort ha följande lydelse: Utskottet finner i likhet med motionärerna det interimligt att en situafion kan uppkomma, där lärare, vilkas utbildning inneburitstora kostnader för staten, går arbetslösa och orsakar kostnader för samhälleti form av arbetslöshetsersättning utan att det är möjligt att engagera dem iundervisningen och därigenom tillföra skolan en extra förstärkningsresurs. Motbakgrund härav och med hänvisning till vad som har anförts i mofionen börriksdagen uttala sig för att regeringen tar inifiativ till en utredning i syfteatt redovisa en kalkyl över vissa kostnader för lärare såsom föreslås i motion1984/85:1045 yrkande 5. Med detta fillstyrks mofionsyrkandet. UbU1984/85:18 70 dels att utskottets hemställanunder 27 bort ha följande lydelse: 27. beträffande kalkyl över vissa kostnaderför samhället attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1045 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört. Resursen för stödundervisning och samordnad specialundervisning (punkt 1, mom. 29) Underförutsättning av bifall till reservation 3 dels att den del av utskottetsyttrande på s. 25 som börjar "Utskottet erinrar" och slutar"yrkande 20" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående fillstyrkt förslaget imotion 1984/85:731 att öka gymnasieskolans intagningskapacitet med 2 000platser. Utskottet finner i likhet med motionärerna det mera motiverat attanvända de ifrågavarande medlen om 15 milj. kr. för detta i stället för att ökaförstärkningsresursen i enlighet med vad föredragande statsrådet har förordat.Med det anförda tillstyrker utskottet mofion 1984/85:731 yrkande 20. Riksdagenbör sålunda avslå budgetpropositionen i berörd del. dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följandelydelse: 29. beträffande resursen förstödundervisning och samordnad speci alundervisning attriksdagen med bifall till motion 1984/85:731 yrkande 20 och med avslag påproposition 1984/85:100 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottethar anfört, Avveckling av systemet med timreduktioner (punkt 1,mom. (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 25 som börjar "Utskottet hänvisar" och slutar"yrkande 6" bort ha följande lydelse: Med hänvisning till de skäl som anförs i motionentillstyrker utskottet motionärernas förslag att särskilda medel tillförsanslaget för att möjliggöra en avveckling av systemet med timreduktioner. dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följandelydelse: 30. beträffandeavveckling av systemet med timreduktioner attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1045 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, UbU1984/85:18 71 Självstudietimmarna och resursen förstudietekniska övningar (punkt 1, mom. 31 och 32) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 26 som börjar "Mot bakgrund" och slutar"studietekniska övningar" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning finns det uppenbara skäl föratt i gymnasieskolan anslås till studier på egen hand. Utskottetvill i detta hänseende bl. a. hänvisa till vad i motion 1984/85:2822 anförs omvärdet av självstudier t. ex. som förberedelse till fortsatta studier påhögskolenivå. De studietekniska övningarna fyller enligt utskottet en vikfigfunktion för att träna eleverna i att tillämpa ett friare studiesätt ochsjälvständigt klara av förelagda uppgifter. Mot bakgrund härav kan utskottetinte tillstyrka förslaget i budgetpropositionen att slopa självstudietimmarnapå bekostnad av resursen för studietekniska övningar. Utskottet ansluter sigtill vad som har förordats i motion 1984/85:2822 i frågan, nämligen att sådanaförändringar i regelsystemet vidtas att kommunerna själva får avgöra om deönskar utnyttja självstudier, om de vill dela undervisningsgrupper ellerföranstalta om andra åtgärder som man anser bäst främja ett gottundervisningsresultat. Detta bör med bifall till motion 1984/85:2822yrkande 23 och med avslag på budgetpropositionen samt motion 1984/85:1045yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 31 och 32 bort haföljande lydelse: att med bifall tillmofion 1984/85:2822 yrkande 23 i denna del och med avslag på proposifion1984/85:100 och mofion 1984/85:1045 yrkande 7 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, 32. beträffanderesursen för studietekniska övningar attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2822 yrkande 23 i denna del och medavslag på proposition 1984/85:100 och mofion 1984/85:1045 yrkande 7 i denna delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Självstudietimmarna och resursen förstudietekniska övningar (punkt 1, mom. 31 och 32) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 26 som börjar "Mot bakgrund" och slutar"studietekniska övningar" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion1984/85:1045 att kvaHteten i gymnasieskolans undervisning har undergrävts genomförekoms- UbU1984/85:18 72 ten av självstudietimmar. Slopandet av självstudietimmarnabör ske inte genom att resurser förs över från andra delar av gymnasieskolansverksamhet - såsom nu är fallet med regeringens förslag om en minskning avresursen för studietekniska övningar - utan genom att särskilda medel tillförsanslaget. bör därför biträda yrkande 7 i motion 1984/85:1045 om ettfillskott av 72 milj. kr. för att ta bort självstudietimmarna utan att detdrabbar verksamheten med studietekniska övningar. bör därjämte avslåbudgetpropositionen i berörda delar och motion 1984/85:2822 yrkande 23. dels att utskottets hemställan under 31 och 32 bort haföljande lydelse: attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1045 yrkande 7 i denna del och medavslag på proposition 1984/85:100 och motion 1984/85:2822 yrkande 23 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, 32. beträffanderesursen för studietekniska övningar attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1045 yrkande 7 i denna del och medavslag på proposifion 1984/85:100 och mofion 1984/85:2822 yrkande 23 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Rekryteringsbidrag för platser ilärlingsutbildningen (punkt l,mom. Kersfin () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 27 som börjar "beslutade" och slutar"denna del" bort ha följande lydelse: Ifrågavarande bidrag utgår för innevarande budgetår ienlighet med beslut i anledning av den s. k.kompletteringspropositionen (prop. 1983/84:150 bil. 5, UbU 1983/84:30, rskr.1983/84:415). Utskottet föreslår att med bifall till motion1984/85:1325 yrkande 15 i denna del nu skall besluta att bidraget skall utgåäven för /86 och anvisa 10 milj. kr. dels att utskottets hemställan under 35 bort ha följandelydelse: 35. beträffande rekryteringsbidragför platser i lärlingsutbildningen att med bifall till motion1984/85:1325 yrkande 15 i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört, Uppdelningen av vissa B-språk i allmän kurs ochsärskild kurs (punkt 1, mom. 38) , ,och (alla m) anser UbU1984/85:18 73 dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 28 som börjar "Enligt vad" och på s. 29 slutar"yrkande 8" bort ha följande lydelse: Utskottet finner inte de skäl tillräckligt bärande somanförs i budgetpropositionen för att slopa uppdelningen i särskild och allmänkurs i vissa B-språk. bör avvisa den föreslagna åtgärden, då denenligt utskottets mening leder till en försämring av språkutbildningenskvahtet. Detta bör med bifall till motionen och med avslag påbudgetpropositionen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 38 bort ha följandelydelse: 38. beträffande uppdelningen avvissa B-språk i allmän kurs och särskild kurs attriksdagen med bifall till mofion 1984/85:2538 yrkande 8 och med avslag påproposition 1984/85:100 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethar anfört, Timplanerna för treårig ekonomisk linje (punkt1, mom. 41) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 29 som börjar "Utskottet vill' och slutar "ekonomisklinje" bort ha följande lydelse: Utskottet delar mofionärernas uppfattning atterfarenheterna av de nu gällande timplanerna inte är tillräckliga för att meddem som underlag vidta de i budgetpropositionen föreslagna ändringarna. Härtillkommer att eleverna på den berörda linjen bör ges en gedigen matematik- ellerspråkutbildning, varför tillval av exempelvis ämnet stenografi inte bör gå utöver sådana allmänna färdighetsämnen. bör enligt utskottets meningbesluta att de i propositionen förordade ändringarna inte skall ske. Härmedfillstyrker utskottet motion 1984/85:2538 yrkande 9. dels att utskottets hemställanunder 41 bort ha följande lydelse: 41. beträffande timplanerna för treårigekonomisk linje attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2538 yrkande 9 och med avslag påproposition 1984/85:100 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethar anfört, Timplanerna för gymnasieskolans treåriga ochfyraåriga linjer (punkt 1, mom. 43) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 30 som börjar "Som framgår" och slutar "böravslås" bort ha följande lydelse: (> 1984/85.14saml. UbU1984/85:18 74 beslutade ombetydande förändringar av gymnasieskolans fimplaner (prop. 1981/82:14, UbU1981/82:5, rskr. 1981/82:112). Beslutet innebar i huvudsak ökade möjlighetertill samläsning mellan olika linjer. återkom regeringen medförslag till ändringar i det beslut som fattats av drygt två årfidigare. Den huvudsakliga motiveringen till de föreslagnajusteringarna av timplanerna var att stärka den naturvetenskapliga linjensställning. Utskottet, som hänvisar till vad som då anfördes i frågan i den tillutskottets betänkande 1983/84:19 fogade reservationen 24 av Per m.fl.,kan inte finna att en förbättrad rekrytering till den naturvetenskapliga linjenhar åstadkommits. Utskottet delar den nu i mofion 1984/85:2538 framfördauppfattningen att ändringarna inte borde ha ägt rum.Riksdagsbeslutet borde ha fått gälla oförändrat ochutvärderats, innan man vidtog nya förändringar. Med hänvisning fill det anförda tillstyrker utskottetyrkande 10 i förevarande motion att bör upphäva sitt beslut underdet förra om timplaneförändringar på de teorefiska linjerna. Beslutetbör ske på sådant sätt att eleverna inte försätts i svårigheter. Vad utskottet nu har anfört om fimplanerna förgymnasieskolans treåriga och fyraåriga linjer bör med bifall fillmotion 1984/85:2538 yrkande 10 som sin mening ge regeringen fill känna. dels att utskottets hemställan under 43 bort ha följandelydelse: 43. beträffande timplanerna förgymnasieskolans treåriga och fyraåriga linjer attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2538 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, Åtgärder för att öka intagningen till dennaturvetenskapliga linjen (punkt 1, mom. 45) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 31 som börjar "Utskottet vill" och slutar"yrkande 17" bort ha följande lydelse: SÖ beslutade att fr. o. m. /76tills vidare ändra betygsnivån i ämnena matematik, fysik, kemi och biologi såatt medelvärdet för hela riket blir 3,3 i den referensgrupp som utgörs avelever i resp. årskurs från naturvetenskapligoch fyraårig teknisk linje. Imatematik, fysik och kemi skall de centrala proven enligt utskottet normeraskring medelvärdet 3,3. Med hänvisning till vad i motion 1984/85:731 anförs omspeciella problem i vad gäller rekryteringen av elever till dennaturvetenskapliga linjen finner utskottet i likhet med motionärerna att det ärangeläget att ytterligare åtgärder vidtas för att snabbt förbättra situationen.En sådan åtgärd är enligt utskottets mening att höja betygsmedelvärdet tillförslagsvis 3,5. UbU1984/85:18 75 bör ge SÖ i uppdrag att lägga fram ett sådant förslag ochatt vidta även andra åtgärder som överstyrelsen finner lämpliga i syfte attstärka den naturvetenskapliga linjens ställning. bör enligtutskottet med hänvisning till det anförda bifalla motion 1984/85:731 yrkande17. dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följandelydelse: 45. beträffande åtgärder föratt öka intagningen tdl den naturvetenskap liga linjen attriksdagen med bifall till motion 1984/85:731 yrkande 17 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, Effektivt utnyttjande av undervisningstiden i modernaspråk (punkt 1, mom. 46) (), (), (m), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 32 som börjar "Då utskottet" och slutar "härmedmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Utskottet anser emellertid att den i motion 1984/85:2526beskrivna situationen är så allvarlig för de moderna språkens del att ettuttalande av är påkallat, innebärande att regeringen ger SÖ i uppdragatt lägga fram förslag om åtgärder för att i enlighet med yrkande 2 i motionenmöjliggöra ett mera effektivt utnyttjande av den för språkundervisningentilldelade tiden. Detta bör med bifall till yrkandet som sin meningge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse: 46. beträffande effektivtutnyttjande av undervisiungsliden i moderna språk attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2526 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, Utökade möjligheter till timplanejämkningar förpersonliga intresseval (punkt 1, mom. 52) (), (), (m), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 33 som börjar "Frågan om" och slutar "yrkande22" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att de nuvarandehindren för eleverna att genom individuella timplanejämkningar kunna tillgodoseegna anlag och intressen för vissa skolämnen bör undanröjas. bördärför ändra sitt beslut under det förra att ifrågavarande timplanejämkningarskall avse endast idrott eller estetiska ämnen. UbU1984/85:18 76 sin mening ge regeringen till känna att även teoretiskaämnen såsom språk och matematik skall kunna omfattas av de individuellatimplanejämkningarna och att antalet valbara fimmar i huvudsak överensstämmermed vad som gäller för verksamheten med ramtimplaner. Med det anfördatillstyrker utskottet motionerna 1984/85:731 yrkande 19, 1984/85:2538 yrkande11 och 1984/85:2818 yrkande 22. dels att utskottets hemställan under 52 bort ha följandelydelse: 52. beträffande utökade möjlighetertdl timplanejämkningar för personliga intresseval attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:731 yrkande 19, 1984/85:2538yrkande 11 och 1984/85:2818 yrkande 22 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört, Gymnasieskolans inriktning m.m. (punkt 1, mom.54) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 34 som börjar "beslutade" och slutar"yrkande 15" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att inriktningenav det utvecklingsarbete på gymnasieskolans område varom beslutadeunder det förra (prop. 1983/84:116, UbU 1983/84:29, rskr.1983/84:412) riskerar att ytterligare försvåra elevernas förberedelse föryrkesliv eller fortsatta högre studier. Enligt utskottets uppfattning börutvecklingsarbetets inriktning på att utjämna skillnader mellan gymnasieskolansolika studievägar stå tillbaka för strävandena att förbättra såväl den klartyrkesinriktade utbildningen som den teoretiskt inriktade utbildningen. Densenare måste bibringa eleverna nödvändiga kunskaper för högskolestudier.Riksdagen bör uttala sig för att det pågående utvecklingsarbetet igymnasieskolan ges denna ändrade inriktning. Utskottet tillstyrker därmedmotion 1984/85:2818 yrkande 15. dels att utskottets hemställanunder 54 bort ha följande lydelse: 54. beträffande gymnasieskolans inriktningm. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2818 yrkande 15 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, Lärlingsutbildningen som alternativ till annangymnasieutbildning samt färdigutbildning inom ramen för lärlingsutbildningen (punkt 1, mom. 56) (), BirgittaRydle (m), (), (m), (), LarzJohansson (c) och () anser UbU1984/85:18 77 dels att den del av utskottetsyttrande på s. 35 som börjar "beslutade" och slutar"och 19" bort ha följande lydelse: Den reguljära gymnasiala lärlingsutbildningen är enligtutskottets mening en utbildningsform som är likvärdig med övrig gymnasialutbildning. Den bör därför kunna vara ett alternativ till linjer ochspecialkurser i gymnasieskolan, om eleverna önskar det. I vad gäller det tredje året i lärlingsutbildning, dens.k. färdigutbildningen, anser utskottet i likhet med motionärerna att ettsådant år skall ingå i den gymnasiala lärlingsutbildningen, och därvid börstatsbidrag utgå. Så var fallet med färdigutbildningen före beslut underdet förra om reguljär gymnasial lärlingsutbildning (prop.1983/84:100, UbU 1983/84:19, rskr. 1983/84:321). Vad utskottet nu har anfört om lärlingsutbildningen som enfullvärdig utbildningsform och om färdigutbildning inom den reguljära lärlingsutbildningenbör med bifall till motionerna 1984/85:731 yrkande 21 i motsvarandedelar, 1984/85:2291 yrkandena 3 och 4,1984/85:2761 yrkande 3 och 1984/85:2818yrkande 18 och 19 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 56 bort ha följandelydelse: 56. beträffandelärlingsutbildningen som alternativ till annan gymna sieskolutbildning samt färdigutbildning inom ramen för lärlingsut bildningen attriksdagen med bifall fill motionerna 1984/85:731 yrkande 21 i motsvarandedelar, 1984/85:2291 yrkandena 3 och 4,1984/85:2761 yrkande 3 samt 1984/85:2818yrkandena 18 och 19 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört, Nytt statsbidragssystem för den gymnasiala lärlingsutbildningen(punkt 1, mom. 57) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 36 som börjar "I samband" och slutar "mofion1984/85:1512" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör ett nytt statsbidragssystemför lärlingsutbildningen konstrueras så att bidrag utgår till lärlingslöner.Även andra faktorer bör beaktas, t. ex. materielkostnader,handledningskostnader och kostnader för utvecklings- och försöksverksamhet.Riksdagen bör med bifall till motion 1984/85:2291 yrkande 5 hos regeringenbegära förslag om ett nytt statsbidragssystem för lärlingsutbildningen. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna 1984/85:731 yrkande 21 i denna del,1984/85:2761 yrkande 1 och 1984/85:1512. dels att utskottets hemställan under 57 bort ha följandelydelse: 57. beträffande nyttstatsbidragssystem för den gymnasiala lärlingsut bildningen UbU1984/85:18 78 att med bifall till motion 1984/85:2291 yrkande5 och med avslag på motionerna 1984/85:731 yrkande 21 i denna del, 1984/85:2761yrkande 1 och 1984/85:1512 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört, Nytt statsbidragssystem för den gymnasialalärlingsutbildningen (punkt 1, mom. 57) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 36 som börjar med "I samband" och slutar "motion1984/85:1512" bort ha följande lydelse: Ett sfimulansbidrag i form av ett lönebidrag bör enligtutskottets mening utgå till lärlingsutbildningen i form av av lönen underdet första året, av lönen och av lönen under dettredje året. De timlönekostnader som bidraget grundas på bör utgå från ettgenomsnitt av existerande avtal för lärlingar. Regeringen bör, efterberäkningar av genomsnittskostnaderna för lärlingsavtalen, lägga fram förriksdagen förslag till sådant statsbidragssystem. bör med bifall tillmotionerna 1984/85:731 yrkande 21 i denna del och 1984/85:2761 yrkande 1 samtmed avslag på motionerna 1984/85:1512 och 1984/85:2291 yrkande 5 som sin meningge regeringen till känna vad utskottet har anfört.