bet · G801NU13 · 1984-12-31 00:00:00 — om1984 års redogörelse för de statliga företagen (skrivelse 1984/ 85:20) dels redogörelse för de statligaföretagen, vilken har överlämnats till med regeringens skrivelse1984/85:20 (industridepartementet), dels två motioner från allmänna mofionstiden år1984, vilka rör frågor om den statliga företagssektorns målsättning ochverksamheten vid de affärsdrivande verken. Redogörelsenoch motionerna redovisas i det följande. Upplysningar i ärendet har inför utskottet lämnatsav verkställande direktör , , och verkställande direktörHarald , . I anslutning till redogörelse för destatliga företagen behandlar utskottet två mofioner. I den ena (vpk) yrkas påen samlad strategisk målsättning för den statliga företagssektorn. I den andramotionen (c, m, fp) begärs ett uttalande av om att de affärsdrivandeverken inte skall utnyttja sin monopolverksamhet för att stödja denkonkurrensutsatta verksamheten. Utskottet avstyrker båda mofionerna.Reservation föreligger till förmån för motionerna från resp. partiers sida. 1984års redogörelse för de statliga företagen Redogörelsen omfattar i första hand 110 företag,varav sju affärsverk, sju kreditinstitut och 96 andra aktiebolag. Staten har isamtliga dessa företag en ägarandel av . Därjämte äger företagen idenna grupp helt eller delvis ett stort antal bolag. Idet följande sammanfattas vissa uppgifter om verksamheten inom de 110 företagenår 1983 eller senaste redovisningsår. Under varje uppgift anges procentuellförändring från närmast föregående år. NU 1984/85:13 Omsättning milj, kr. Resultat före disp. o. skatt milj, kr. Investeringar milj. kr. I den skrivelse med vilkenredogörelsen överlämnas fill ges vissa övergripande synpunkter påverksamheten inom den grupp av företag som redovisas underindustridepartementet och som faller under föredragandens - statsrådet - ansvar. Denna grupp omfattar bl. a. de två affärsverken domänverketoch FFV samt Statsföretag, Svenska Varv och , , , ASSIoch Ncb. har ca 79 000 anställda och en sammanlagdomsättning av ca . Företagen inom denna grupp, anförs det, bedriver verksamhetmed lönsamhet som primärt mål. De speciella samhälleliga kraven av olikakaraktär är mindre betonade för denna företagsgrupp än för flera av de företagsom redovisas under andra departement. Beträffandekravet på lönsamhet anförs följande: Tillfredsställandeföretagsekonomisk lönsamhet är ett överordnat mål för de statliga företagen.Det är på denna grund som företagssektorn skall kunna expandera, tasamhälleliga hänsyn vid val mellan olika produktions- ochlokaliseringsalternativ och sträva efter större arbetstillfredsställelse för deanställda. Avsevärda lönsamhetsförbättringar uppnåddes och dennautveckling fortgår enligt tillgängliga delårsresultat.Den enda säkra grunden för långsikfig överlevnad är att företag genereraröverskott som räcker både till en rimlig självfinansiering av investeringar ochtill avkastning på det kapital som ägarna satsat. Med lönsamhetsmålet följersåledes ett vinstkrav som ger normal avkastning på det sysselsatta kapitaletoch därmed utrymme för normal utdelning. Än har bara två av de sex koncernerna- och Svenska Varv - kunnat påbörja utdelning. Avslutningsvis anförs att företagmåste drivas i nära kontakt med marknaden. De statliga företagens dagligaskötsel kan inte ske genom beslut av ägaren i regeringen eller riksdag.Företagen behöver samma rågång mellan företagsledningsfrågor, styrelsefrågoroch strategiska ägarfrågor som andra företag. NU1984/85:13 3 De motioner som behandlas här är följande: 1983/84:457 av m. (vpk), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den statliga företagssektorns roll och hemställer omregeringens förslag till en samlad strategisk målsättning för densamma, 1983/84:1890 av . (c, m, fp), vari hemställs att uttalar att de affärsdrivandeverken inte får utnyttja sin monopoliserade verksamhet i syfte att vinnafördelar på de konkurrensutsatta delarna av affärsverkens verksamhet i enlighetmed vad sam i mottonen anförts. Mål för de statliga företagen Motion 1983/84:457 Med utgångspunkt i ett konkretexempel inom område hävdas i motion 1983/84:457 (vpk) att det råderen krissituation inom den statliga företagssektorn särskilt i vad avserpersonalpolitiken. De statliga företagen borde vara mönsterföretag i frågor omde anställdas inflytande och den inre demokratin. I stället, anförs det,etableras ofta ett auktoritärt toppstyre i dessa företag. Det måste enligtmotionärerna vara ett intresse för arbetarklassen att bryta denna negativatrend och arbeta för en demokratisk kvalitetshöjning av de statliga företagen.Mot bakgrund av den stagnation inom industrin som kan iakttas, anförs detvidare, kan de statliga företagen också representera kravet på långsiktigförnyelse av teknologi och produktionsinriktning. Vad som krävs är enligtmotionärerna en politiskt fastlagd offensiv målsättning för den statligaföretagssektorn. I motioner från vänsterpartietkommunisterna har förts fram synpunkter avsamma slag som i den nu aktuella motionen 1983/84:457. Senast skedde detta isamband med behandling av frågor om rekonstruktion avStatsföretagsgruppen (NU 1982/83:25). Från kommunisternas sidamotsatte man sig den av regeringen föreslagna organisatoriska uppdelningen avgruppen. En nyskapad framtidsinriktad grupp av statliga företag borde bli enspjutspets i en ny, nationell industrialisering. borde, anfördes imotionen, de statliga företagen bryta med auktoritära ledningsprinciper och bliett mönster för ekonomisk demokrati. I sitt betänkande (s. 21) anförde utskottet attmotionärernas önskemål inte kunde föranleda någon åtgärd i ett läge då storaresurser måste sättas in på en NU1984/85:13 4 rekonstruktion av den redan befintliga företagsgruppen.Strävandena efter ekonomisk demokrati borde enligt utskottet i första hand fåutvecklas inom de berörda företagen under medverkan av de anställda. På förslag av utskottet avslog mofionsyrkandet.Riksdagen anslöt sig därvid till den av regeringen föreslagna målangivelsen förStatsföretagsgruppen "att under krav på lönsamhet öka den statligaföretagssektorns effektivitet och konkurrenskraft och därmed dessexpansionsförmåga". Vänsterparfiet kommunisternas företrädare i utskottetreserverade sig till förmån för motionen. Verksamheten vid de affärsdrivande verken Motion 1983/84:1890 I mofion 1983/84:1890 (c, m, fp)berörs frågan om de statliga affårsdrivan-de verkens roll på marknaden. Detpåpekas att affärsverken delvis har ställning som monopol, som en delav deras verksamhet bedrivs på den allmänna marknaden i konkurrens med enskildaföretag. Frestelsen för affärsverken att utnyttja monopolställningen för attvinna fördelar också på den konkurrensutsatta delen av marknaden är stor, anförmotionärerna. De hänvisar till anmälningar till oms. k. osund konkurrens från vissa affärsverks sida. Den naturligaste lösningenpå problemet, anförs det vidare, vore att affärsverken helt upphörde med den konkurrensutsattaverksamheten. Alternativt skulle de delar av verksamheten som har karaktärenav monopol kunna skiljas av helt från de konkurrensutsatta delarna. Enligtmotionärerna är det av yttersta vikt att konkurrensneutralitet råder gentemotenskilda företag i avvaktan på en översyn av angivet slag. Konkurrensutsatt verksamhet i verks- eller bolagsform Av de sju affärsverken arbetardomänverket, FFV och vattenfallsverket helt eller nästan helt påkonkurrensmarknader. Kommunikationsverken -dvs. postverket, , statensjärnvägar och luftfartsverket - arbetar huvudsakligen på monopolmarknader.Delar av verksamheten bedrivs dock utan skydd av formellt eller faktisktmonopol. Den snabba tekniska utvecklingen har skapat ändradeförutsättningar för flera affärsverks verksamhet. Detta gäller i särskilt höggrad . Mot bakgrund härav fattade beslut omvissa åtgärder på teleområdet. I den proposition (1980/81:66) som låg tillgrund härför diskuterades frågan om den lämpliga formen för affärsverkenskonkurrensutsatta verksamhet från principiell synpunkt. Föredraganden -kommunikationsminister - lämnade först en kort redogörelse för deolika utredningar som behandlat frågor om statlig affärsverksamhet.Därefter anfördes följande (s. 27 f.): NU1984/85:13 5 Att verksamhet bedrivs iaffärsverkets form har flera fördelar oberoende av om det gällerkonkurrensutsatt verksamhet eller inte. Affärsverken är en del avstatsförvaltningen vilket från statsmakternas synpunkt innebär attmöjligheterna till insyn och styrning är goda. Affärsverken kan t. ex. lättareän ett statligt bolag åläggas att ta regionalpolitiska och andra samhällshänsyni sin verksamhet. Beslut som fattas i affärsverken kan överprövas av regeringengenom att besvärsregeln är tillämplig även på affärsverken. Från synpunkt finns också fördelar om olikaverksamheter kan bedrivas inom en och samma organisation. Samordning mellanverksamhetsgrenarna underlättas därigenom och möjligheterna tillsamutnyttjning av befinfiiga personella och tekniska resurser kan bättretillvaratas. Det gäller såväl i fråga om drift och underhåll av tjänster ochprodukter som utveckling av dessa. Administrafivt innebär det givetvis ocksåförenklingar om t. ex. gemensamma löne- och redovisningssystem kan användas föroUka verksamhetsgrenar. För personal kan nya verksamheter inomverket betyda nya arbetstillfällen. Affärsverksformen är emellertid från andra synpunktermindre lämpad för konkurrensutsatt verksamhet. Detta gäller särskilt om detinom affärsverket, såsom hos , finns betydande verksamhetsgrenar avmonopolkaraktär och om verket utöver affärsverksamheten harmyndighetsfunktioner inom verksamhetsområdet. I dessa fall har bolagsformen förden konkurrensutsatta verksamheten obestridliga fördelar. Förutsättningarnaatt åstadkomma en separat redovisning av kostnader och lönsamhet för olikaverksamheter ökar. Därmed skulle bl. a. risken minska för att intäkter frånmonopolverksamheten används för att stödja konkurrensutsattaverksamhet. Bolagsformen medför vidare att arbetsbetingelserna blirmer likartade dem som gäller för konkurrerande privata företag. Det gäller t.ex. finansieringsmöjligheter och skatteförhållanden. När en verksamhet bedrivsi bolagsform erfordras således inte några särskilda åtgärder på finansieringssidanför att åstadkomma förutsättningar för ett marknadsmässigt agerande.Bolagsformen i sig är tillräcklig. Av denna diskussion drogsslutsatsen att konkurrensutsatta verksamhet i princip bordebedrivas i bolagsform. Beträffande de konkurrensutsatta tjänsterna telefax ochteletex avvisades dock tanken på en utbrytning ur av bl. a. regionalpolitiskaskäl. Genom en separat redovisning och särskild opartisk granskning borde,anfördes det, tillräckliga garantier kunna skapas för att den konkurrensutsattaverksamheten inte subventioneras av monopolverksamheten. Beträffande den s. k.larmverksamheten föreslogs däremot en överföring till bolagsform med denmofiveringen att verksamheten saknar karaktären av "publik tjänst". Som följd av beslut har infört separatredovisning av intäkter och kostnader i konkurrensutsatt verksamhet.Uppgifterna granskas av . beslut har frågan omteleverkets monopolställning behandlats i vid flera fillfällen.Senast våren 1984 väcktes mofioner från moderata samlingsparfiet, centerpartietoch folkparfiet om inskränkningar i monopolet. Motionsyrkandena avstyrktes avtrafikutskottet (/ NU1984/85:13 6 84:16), som hänvisade till sin tidigare uppfattning attdet inte förelåg något behov av översyn. anförde attmonopolavgränsningen kunde behöva anpassas till den tekniska utvecklingen ochtill de nya tjänster som kommer att introduceras på teleområdet. Utskottetförutsatte därför att regeringen och noga följer utvecklingen ochgör de anpassningar av monopolet som ter sig nödvändiga. En gemensam reservation avgavs till förmån för moderatasamlingspartiets och motioner äv partiernas företrädare iutskottet. har en interpellation (1984/85:38) och tvåfrågor (1984/85:196 och 237) framställts i om olika aspekter påteleverkets monopolställning. De besvarades av kommunikationsminister . I den debatt som följde svaret påinterpellationen underströk kommunikationsministern att inga subventioner skalllämnas från monopolsektorn till konkurrenssektorn och att konkurrens skall skepå lika villkor. Enligt konkurrenslagen (1982:729)kan på talan av () ingripa moten konkurrensbegränsning som föranleder s. k. skadlig verkan. Ingripandetriktas mot den näringsidkare som föranleder den skadliga verkan och sker genomförbud eller åläggande. Normalt söker NO genom förhandling med näringsidkarenvinna frivillig rättelse. Lagens bestämmelser är tillämpliga på statUg ekonomiskverksamhet, oavsett i vilken form den bedrivs. Affärsverken betraktas somnäringsidkare i lagens mening. NO har i ett flertal fall behandlat åtgärdervidtagna av affärsverk. Några av dessa fåll har dessutom prövats avmarknadsdomstolen. NO kan med stöd av sin instruktion även behandlamyndighetsåtgärder som inte ingår i näringsverksamhet men som fårkonkurrensbegränsande effekter. I fall då en lösning inte kan nås genomförhandling kan NO anmäla frågan till regeringen. har NO ägnat stor uppmärksamhet åt frågorom vissa affärsverks prissättning inom konkurrensutsatta delar av verksamheten.Beträffande har NO - efter anmälan från , SFR-särskilt granskat om verket har missbrukat sin monopolställning för att stödjamarknadsföringen av vissa produkter och tjänster, bl. a. genomunderprissättning. Av NO:s beslut i ärendet framgår att NO intehar kunnat konstatera monopolmissbruk i två av anmälaren utpekade konkretafall. Emellertid gör NO följande principiella uttalande i frågan: Frågan om missbrukarsitt monopol kan undersökas på olika sätt. Ett är att granska olika fall avpåstådda monopolmissbruk. Ett annat är att undersöka huruvida televerketsinterna kostnadsfördelningsnormer och kalkylprinciper är sådana attmonopolmissbruk, t. ex. underprissättning. NU1984/85:13 7 uppkommer eller underlättas. Ett 35-tal ärenden motteleverket har handlagts på . Erfarenheten från dessaärenden tyder på att det är svårt att få en tillräcklig genomlysning avkostnader och kalkyler vid en inskränkning till en eller ett fåtal produkter. har i och för sig av ålagts attsärredovisa sina konkurrensutsatta produkter. Från konkurrenssynpunkt är dennaförändring positiv men även med de nuvarande kopplingarna mellan monopol- ochkonkurrenssektor kan monopolet missbrukas. För att få en bredare belysning avteleverkets konkurrensutsatta sektor har NO därför hemställt omutredning hos SPK. Utredningen skall i första hand klarlägga vilka produktersom ingår i konkurrenssektorn, principer för priskalkylering inom denna och förinternprissättningen inom hela televerksgruppen samt kostnadsfördelningenmellan monopol- och konkurrerissektorn. Enligt NO:s bedömning kan dock förutsättningarna förteleverket att bedriva sin verksamhet på ett konkurrensneutralt sättytterligare förbättras. Detta skulle kunna åstadkommas genom att, därverksamhets beskaffenhet inte medför betydande hinder, fler konkurrensutsattaverksamheter än vad som f. n. har beslutats om överförs till bolagsform. Därmedblir aktiebolagslagens regler om redovisning, revision och ansvar m. m.fillämpliga. Den berörda verksamheten blir även skattemässigt jämställd mednäringslivet i övrigt. Organisatoriskt medför dessutom en överföring tillbolagsform att ett decentraliserat beslutsfattande underlättas. I dettasammanhang kan även framhållas att beslut om överföring avteleverkets industridivision, , till bolagsform i konsekvensmed det ovan sagda avsevärt bör stärka förutsättningarför konkurrensneutralitet och för att bedriva verksamheten på ett kommersielltriktigt sätt. Avslutningsvis anför NO att hananser sig sakna tillräckligt underlag för en bedömning av om televerketskonkurrensutsatta verksamhet medför skadliga konkurrensbegränsiiingar ellerej. NO räknar med att den i citatet åberopade utredningen från statens pris-och kartellnämnd (SPK) och övriga ärenden hos NO rörande skall möjliggöraen sådan bedömning. I skrivelser till regeringen och den 29oktober 1984 har NO tagit upp frågan om separat redovisning av postverketskonkurrensutsatta verksamhet. NO hänvisar till att postverket enligtriksdagens beslut från har en ny organisation som innebär enstarkare betoning av affärs- och marknadsorienteringen hos verket. Vidarehänvisas ttll ett antal anmälningar från privata företag mot postverket för bl.a. underprissättning. Mot bakgrund härav anför NO att det är angeläget attfrågan om en separat redovisning av konkurrensutsatt verksamhet vid postverket,eventuellt i vissa fall genom bildande av särskilt bolag, tas upp till närmareprövning. NO fillägger att det även vid särredovisning eller överföring i bolagsformkan vara osäkert om en viss verksamhet får bära sina verkliga kostnader. EnligtNO kan därför en revision behöva införas för att klarlägga att t. ex.dotterbolag betalar marknadsmässiga priser för tjänster som köps hospostverket. Därmed kan man åstadkomma en rättvisande kostnadsfördelning och enprissättning som ger möjlighet för andra företag att etablera och drivakonkurrerande verksamhet på lika villkor, anförs det. NU 1984/85:13 8 Utskottet har granskat redogörelse för destafiiga företagen och därvid inte funnit anledning till något uttalande frånutskottets sida. I en partimotion, 1983/84:457, från vänsterpartietkommunisterna efterlyses en samlad strategisk målsättning för den statligaföretagssektorn. Enligt motionärerna finns det stora brister bl. a. i fråga omde anställdas inflytande inom de statliga företagen. Även en mera aktiv rollför de statliga företagen i förnyelsen av industrin föreslås. Utskotteterinrar om att det mål för Statsföretagsgruppen som fastställdes redan vidgruppens tillkomst innefattade även ett personalpolitiskt delmål,nämligen att en strävan skulle vara att nå allt större arbetstillfredsställelseför de anställda. Denna målformulering bekräftades i samband med riksdagensbeslut om rekonstruktion av Statsföretagsgruppen (NU 1982/83:25 s.19). Utskottetär starkt medvetet om att delaktighet och engagemang från de anställdas sida ären viktig förutsättning för utvecklingen av svensk industri. Detta gäller inteminst vid de förändringar som sammanhänger med införandet i stor skala avdatateknik i produktionen. Arbetsgivarna och de anställda samverkar i storutsträckning kring dessa frågor, såväl centralt som på företagsnivå. Statensöker skapa gynnsamma förutsättningar för de anställdas medverkan bl. a. genomden arbetsrättsliga lagsfiftningen och omfattande utbildningsinsatser. mening är en aktiv och framätsyftande personalpolifik av störstabetydelse för alla företag, oberoende av ägandeform. De statliga företagen börsjälvfallet ägna stor uppmärksamhet åt frågor om t. ex. medinflytande.Utskottet anser dock inte att statsmakterna, såsom antyds i vänsterpartietkommunisternas mofion, skall fastställa särskilda mål för den statligaföretagssektorn som avviker från vad som anses böra gälla generellt. Utskottetkan inte heller ansluta sig till motionärernas tanke att de statliga företagenskall filldelas en genereU uppgift som "spjutspets" för förnyelsen avindustrin. Av de allmänna ekonomiska mål som gäller för bl. a.Statsföretagsgruppen följer i sig ett krav på teknisk förnyelse. Statensinsatser för utbildning, forskning och utveckling siktar som regel till attallmänt höja industrins kompetens och konkurrenskraft. Inte heller i dessahänseenden bör de statliga företagen ges en särställning. Utom i fall dåoffertförfarande tillämpas bör verksamheten inom dessa företag bedrivas enligtföretagsekonomiska principer. Utskottetavstyrker motion 1983/84:457 (vpk) med hänvisning till det sagda. Vissa frågor om de affärsdrivande verkensverksamhet berörs i mofion 1983/84:1890 (c, m, fp). Motionärerna pekar påriskerna för osund konkurrens då monopolverksamhet och konkurrensutsattverksamhet bedrivs inom samma företag. NU1984/85:13 9 Av affärsverken är det främstteleverket och postverket som åsyftas. Dessa två verk faller inomtrafikutskottets beredningsområde. skall här behandla denfråga som väcks i motionen från principiell synpunkt. Utskottet har redogjort beslut omteleverket, som innebar ett ställningstagande från statsmakternas sida avinnebörd att den konkurrensutsatta verksamheten inte skall subventioneras avmonopolverksamheten. Ställningstagandet resulterade i att visskonkurrensutsatt verksamhet avskiljdes till ett separat aktiebolag. För sådanverksamhet som kvarstod inom verket infördes särredovisning. torde bred enighet råda om den princip som kom tilluttryck beslut om . Utskottet kan här erinra om direktiven(Dir. 1983:48) till den tillkallade verksledningskommittén (C 1983:04).Där anförs, med hänvisning bl. a. till de uttalanden om televerketskonkurrensutsatta sektor som utskottet återgett (s. 5), att det kan varalämpligt att en viss gren av en större verksamhet redovisningsmässigt avskiljsoch ges ett eget resultatansvar, t. ex. genom bildandet av ett särskiltaktiebolag. Att det kan uppstå gränsdragningsproblem och svårigheter vid denpraktiska fillämpningen av principen är uppenbart. Som framgått har ett antalanmälningar om monopolmissbruk gjorts hos NO. I några fall har NO hos statenspris- och kartellnämnd (SPK) begärt närmare utredningar av förhållandena. Utskottet saknar anledning att gå in på enskilda ärendensom prövas enligt gällande konkurrenslagstiftning. Utskottet konstaterar attdet ännu inte har klarlagts att monopolmissbruk faktiskt har förekommit i någotfall. På grundval av SPK:s utredningar och utgången av de olika ärendena hos NOoch får bedömas om det finns motiv för en allmän översyn avsambandet mellan konkurrensutsatt verksamhet och övrig verksamhet inomaffärsverken. I motion 1983/84:1890 (c, m, fp) begärs ett uttalande avriksdagen om att konkurrensneutralitet skall råda gentemot enskilda företag.Såsom motionärerna påpekar är detta en självklarhet. Utskottet ser inget skälför att göra ett sådant uttalande. 1. beträffanderedogörelse för de statliga företagen attriksdagen lägger regeringens skrivelse 1984/85:20 fill handlingarna, 2. beträffande målför de statliga företagen att avslår mofion 1983/84:457, 3. beträffandeverksamheten vid de affärsdrivande verken att avslår mofion1983/84:1890. NU1984/85:13 10 Närvarande: (), (), GunnarNilsson i (s), (), (), LennartPettersson (s), (), (), (), PerWesterberg (m), (), (vpk), (), () och (). Mål för de statliga företagen(mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar med "Utskottet är" och slutar med"det sagda" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att den kritik som i motion 1983/84:457(vpk) riktas mot personalpolitiken inom den statliga företagssektorn ärberättigad. Det finns en beklaglig tendens hos de statliga företagen attkopiera vissa negativa atfityder inom den privata sektorn i fråga omarbetsorganisationen och de anställdas delaktighet i beslutsprocessen. Dettakan delvis förklaras av de kortsikfiga lönsamhetskrav som har ställts upp avägaren. Enligt utskottets mening är emellertid företagens överlevnad på långsikt beroende av att de klarar de problem som i ökande grad kommer att uppstå isamband med övergång till ny teknik. Härför krävs en ny arbetsorganisation, sompå ett annat sätt än dagens bygger på delaktighet från de anställdas sida.Utskottet delar mofionärernas uppfattning att den statliga företagssektorn börleda utvecklingen på detta område. I motionen pekas på det nära sambandet mellan den internademokratin i företagen och införandet av ny teknik. Utskottet anser liksommotionärerna att de statliga företagen bör på ett långt mer aktivt sätt änhittills gå i spetsen för förnyelsen av svensk industri. Utskottet ansluter sigdärför till kravet i mottonen på en ny strategisk målsättning för den statligaföretagssektorn och föreslår att uppmanar regeringen att lägga framförslag härom. Därmed tillstyrker utskottet motton 1983/84:457 (vpk). deb att utskottet under 2 bort hemställa