bet · G801JoU27 · 1984-12-31 00:00:00 — om livsmedelsforskning(prop. 1984/85:121) I betänkandet behandlar utskottet regeringensförslag om riktlinjer för forskning och utvecklingsverksamhet inomlivsmedelsområdet. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del. Vidaretillstyrks förslaget att skogs-och jordbrukets forskningsråd får en sammanhållandefunktion inom livsmedelsforskningen och att ytterligare resurser anvisas förrådets verksamhet m. m. Följdmofioner till antalet nio har väckts av samtliga partier. 1 motionerna föreslås bl.a. att uttalar sig i olika hänseenden om livsmedelsforskningensinriktning och organisation m. m. I två av motionerna förordas att enprofessur för tillämpad näringsforskning inrättas vid i . 1betänkandet behandlas vidare tre fristående motioner om livsmedelskontrollen. Utskottetföreslår att samtliga motioner avslås eller lämnas utan vidare åtgärd, i någrafall med hänvisning till pågående utredningar eller aviseraderegeringsförslag. Flera av de följdmotioner som gäller livsmedelsforskningensinriktning kan enligt utskottets bedömning förväntas bli tillgodosedda utannågon särskild åtgärd från sida. Till betänkandet harfogats en reservation (vpk). 1proposition 1984/85:121 har regeringen hemställt att fiksdagen 1. bemyndigar regeringen att ändra benämningen avtjänster som professor (24/26) i enlighet med vad som förordats ipropositionen, 2. bemyndigar regeringen att inrätta en tjänst somprofessor (24/26) i enlighet med vad som förordats i propositionen, 3. till Skogs- och jordbrukets forskningsråd /86 utöver i proposition 1984/85:100 bilaga 11 föreslagetreservationsanslag anvisar ytterligare . Vidarehar regeringen berett tillfälle att ta del av vad som i propositionenanförts om livsmedelsforskningens inriktning och organisation. Motionerväckta med anledning av proposition 1984/85:121 1 mofion 1984/85:2849 av m. (m) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om 1 1984/85. JoU1984/85:27 2 1. behovet av enhelhetssyn inom livsmedelsforskningen som även innefattar det globalasambandet, 2. det långsiktigaprogrammets utformning av en utökad livsmedels-forskningsprofitering ochlokalisering med av högskolan i uttryckt önskemål som referensram. 1 motion 1984/85:2850 av i m. fl. (m)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts beträffande tillskottsmedlens användning. I motion 1984/85:2851 av m. fl. (c) yrkasatt beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omforskningsinsatser inom livsmedelssektorn i . 1 motion 1984/85:2852 av och (båda c) yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om den fortsatta livsmedelsforskningen. 1 motion 1984/85:2853 av () yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande 1. inrättande aven tjänst som professor i tillämpad näringsforskning, 2. placeringen avprofessuren i vattenbruk, särskilt fiskodlingens biologi och teknik, 3. behovet av enbättre regional balans i produktutvecklingsarbetet m. m. I motion 1984/85:2854 av och (båda c) yrkas att beslutar att hos regeringen begära atten näringsforskning vid inrättas ienlighet med de riktlinjer som anges i motionen. I motion2855 av () yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om förstärkning av konsumentintresset inom , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om forskning omalternativa odlingsmetoder, samt 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om forskning omdjurens behandling. I motion 1984/85:2856 av m. fl. (c) yrkasatt hos regeringen begär att en översyn görs avlivsmedelskvalitetsforskningen i livsmedelskedjans olika led. I motion 1984/85:2857 av m. fi. (vpk) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omuppbyggnaden av ett kollektivforskningsinstitut. Motioner väckta under allmänna motionstiden I motion 1984/85:1402 av GunnarNilsson i m. fl. (s) yrkas att hos regeringen anhåller om ettförslag till livsmedelskontroll m. m. i enlighet med vad som i motionen anges. JoU1984/85:27 3 1 motion 1984/85:2594 av StinaGustavsson (c) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående tillsättande av en parlamentarisk kommitté förutredande av bestrålning av livsmedel. 1 motion 1984/85:2602 av och iGävle (båda c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 2) 1. att somsin mening ger regeringen till känna vikten av att få fram nya mätmetoder föratt bedöma kvicksilverhalt i fisk, 2. att riksdagenbeslutar uttala sig för att som är hårdast drabbat i landet förnästa budgetår får ökade resurser för att minska kvicksilverhalten i fisk. Livsmedelsforskningens inriktning och organisation m. m. Som en del i ett program för1990-talets livsmedelsproduktion anges i propositionen riktlinjer för forskningoch utvecklingsverksamhet inom livsmedelsområdet. 1 propositionen förordas attforskningen på livsmedelsområdet skall omfatta en helhetssyn pålivsmedelskedjan och utgå från konsumentens krav på våra livsmedel. Därvidmåste forskning rörande livsmedlens kvalitet ägnas ökad uppmärksamhet.liksom frågorsom rör sambanden mellan kost, hälsa och sjukdom. Jordbruks- och produktionsforskningenföreslås kompletterad med insatser rörande näringsforskning och forskning ommänniskans beteende och attityder till mat, konsumtionsekonomi,livsmedelsteknik, distribution m. m. I propositionen föreslås skogs- och jordbruketsforskningsråd () fä en sammanhållande funktion inom livsmedelsforskningen.Rådet ges ansvaret för grundläggande forskning av betydelse förlivsmedelsområdet. Huvudansvaret för stöd till den grundläggande medicinskanäringsforskningen skall ligga kvar på medicinska forskningsrådet. Styrelsenför teknisk utveckling skall även i fortsättningen ha ansvar för teknisk forsknings-och utvecklingsverksamhet med anknytning till livsmedels- och apparatindustrin. I flera följdmotioner framställs önskemål rörandelivsmedelsforskningens närmare inriktning m. m. Enligt motion 2849 av StenSture Paterson m. fl. (m) bör i en helhetssyn på svensk livsmedelsforskningäven ingå globala aspekter. Detta innefattar bl. a. frågan om den svenskalivsmedelsproduktionens möjligheter att lindra nöden bland jordens svältandefolk. bör vidare bidra till lösningen av problem i fråga ömförädling, förpackning, transport och konsumentanpassning. Motionären förordari övrigt att forskningsprogrammet utformas i enlighet med vissa intressenknutna till högskolan i . I olika sammanhang har understrukitsjordbrukets betydelse för , liksom vikten att tillva- JoU 1984/85:27 4 ratade speciella förutsättningarna i övrigt i länet på grund av koncentrationen avlivsmedelsindustrin m. m. Önskemålom forskningsinsatser inom framförs även i motion 2851 av BengtKindbom m. fl. (c). Detta motiveras med att jord-och skogsbruket spelar en storroll i länets näringsliv. Inom länet finns vidare anläggningar för tillverkningav etanol, proteinfoder och stärkelse m. m. Det är enligt motionen viktigt attlivsmedelsforskningen sker i anslutning till produktion, förädling ochdistribution. Ic-motionen 2852 av och understryks attforskningsresultaten måste föras ut till konsumenterna och påverka derasbeteende i fråga om valet av näringsriktiga och hälsofrämjande kostvanor. Dettaförutsätter att forskningen ges ett starkare inslag av beteendevetenskap ochbl. a. omfattar pedagogiska och opinionspåver-kande metoder, avsedda att ökaförståelsen för sambandet mellan kost och hälsa. Itvå motioner, 2853 av () och 2854 av och (båda c), förordas en förstärkning av forskningsresurserna vid Umeåuniversitet genom inrättande av en professur i tillämpad näringsforskning. förstnämnda motionen anförs i övrigt bl. a. att livsmedelsproduktionen samtnärings- och livsmedelsforskningen är eftersatta i . Trots tillgång påförstklassiga råvaror är livsmedelsindustrin dåligt utvecklad. Koncentrationenav sådan industri till innebär nackdelar i många avseenden. Bl a.leder detta till ökad sårbarhet i livsmedelsproduktionen vid krig ochavspärrning. Motionen efterlyser hävidlag åtgärder för en bättre regionalbalans i produktutvecklingsarbetet m. m. (yrkande 3). 1motion 1984/85:2855 av () betonas att livsmedelsforskningen böromfatta alternativa metoder, innefattande kemikaliefri odling m. m. Särskiltviktigt är att man studerar vilka kvalitetsegenskaper och kvalitetsförändringarsom dessa metoder ger upphov till. Vidare bör enligt motionen ökaduppmärksamhet ägnas åt djurens förhållanden i produktionsledet. De onaturligalevnadsbetingelser som gäller för många djur i animalieproduktionen får intenegligeras. Motionen innehåller också ett yrkande om förstärkning av konsumentintresseti . Enligtmotion 2856 av m. fl. (c) har frågor som rör livsmedlens kvalitetpå senare år fått allt större betydelse i den allmänna debatten. En högkvalitet måste eftersträvas i hela livmedelskedjan. Stor vikt måste läggas vid kvalitetsfrågori livsmedelsforskningen. Då begreppet kvalitet inte är entydigt måste allaaspekter beaktas. a. understryker motionärerna att storskaligheten iproduktionen har försämrat kvaliteten, medfört längre distributionsavstånd m.m. Motionen utmynnar i ett yrkande om en översyn avlivsmedelskvalitetsforskningen i de olika leden i livsmedelskedjan. I motion 2857 av LarsWerner m. fl. (vpk) framhålls det ökade engage- JoU1984/85:27 5 manget från konsumenternas och miljörörelsens sida när detgäller matens kvalitet och ett avkemikaliserat jordbruk. Dessa erfarenheter,liksom livs-inedelsarbetarnas kunskaper, skulle kunna medverka tilluppbyggnaden av en strategi för högre livsmedelskvalitet och minskad sårbarheti produktionen. Ett beredskapsalternativ bör byggas upp till nuvarandestorskaliga struktur inom livsmedelsproduktionen. Enligt motionen är detangeläget att inrätta ett kollektivforskningsinstitut där forskare, konsumenteroch miljörörelse tillsammans med livsmedelsarbetare kan bygga upp kunskaperoch utveckla livsmedelspolitiken och forskningen. Utskottet vill i anslutning till demotioner som berör livsmedelsforskningens allmänna inriktning hänvisa fill deuttalanden som görs i propositionen i detta hänseende (s. 5 6). a.anförs att utvecklingen lett till ett ökat kvalitetsmedvetande, något som kanväntas påverka konsumtionsutvecklingen . Marknaden,konsumenten, kan i högre grad än komma att bli styrande. Frågor som dåaktualiseras är livsmedlens näringsvärde, säkerhet, smak, m. m. Problemen kring dessa frågor måste enligtjordbruksministern ytterligare konkretiseras och analyseras. Alla berördasektorer måste bidra till att de höga kraven på våra livsmedel och på vår kostskall kunna uppfyllas. Kostens egenskaper är en funktion av råvarorna och derasegenskaper, förädling till livsmedel, beredning och kombination till färdigmat. Forskningen på livsmedelsområdet bör med hänsyn härtill omfatta enhelhetssyn på livsmedelskedjan och utgå från konsumentens krav på våra livsmedel. I likhet med utredningen betonar jordbruksministern viktenav att de statliga insatserna i första hand görs för sådan forskning som ledertill en nödvändig kunskapsuppbyggnad inom livsmedelskedjans olika led. För attmöta den kommande utvecklingen måste forskning om livsmedlens kvalitet ägnasökad uppmärksamhet. Livsmedelsforskningen skall också söka svar på många frågorinom närings- och kostlärans områden. Den skall ge underlag förproduktutveckling inom hela livsmedelskedjan. Insatser för att förbättrakostvanor har skett främst genom informations- ochupplysningsverksamhet. En intensifierad forskning kan förbättra dennaverksamhet och bidra till att öka förståelsen för sambanden mellan kost ochhälsa. Forskningen skall också ge svar på frågor kring människors beteende ochattityder till mat, frågor om konsumtionsekonomi, livsmedelsteknik,distribution, distributionsteknik, m. m. Det är enligt jordbruksministernsmening viktigt att söka klargöra hur hanteringen i de olika leden ilivsmedelskedjan påverkar egenskaperna hos det konsumtionsfärdiga livsmedlet. Jordbruksministern understryker vidare det angelägna i attforskningen kompletteras med sådana insatser rörande näringsforskning attlivsmedlet får en så lämplig sammansättning och beredning som möjligt. JoU1984/85:27 6 viktig komplettering av den mer kliniskt och medicinsktinriktade näringsforskningen. Utskottet ansluter sig tilljordbruksministerns här redovisade uttalanden om livsmedelsforskningensinriktning i stort. Uttalandena är enligt utskottets bedömning ägnade atttillgodose åtskilliga av de önskemål som framförts i motionerna. Det gäller början motion 2852 (c). Mot bakgrund av jordbruksministerns uttalanden omsambandet mellan kost och hälsa och om människors attityder till mat m. m.utgår utskottet från att syftet med motionen kan komma att tillgodoses utannågot särskilt uttalande från sida. I sammanhanget bör tilläggas attlivsmedelskommittén i sitt betänkande (SOU 1984:86) Jordbruks- ochlivsmedelspolitik utförligt behandlat kost- och hälsofrågor och att regeringenavser lägga fram en proposition pä grundval av bl. a. nämndabetänkande. Beträffande önskemålen i motion 2849 (m) om insatser tillförmån för m. m. får utskottet framhålla att vissa hithörande frågortagits upp i ett ännu icke slutbehandlat betänkande av utredningen angåendeöversyn av livsmedelsforskning m.m. (LIF). 1 betänkandet behandlas bl. a.livsmedelsforskning för biståndsarbete och andra forskningsfrågor av betydelseför (SOU 1985:2). Utredningens förslag övervägs iregeringskansliet. 1 avbidan på resultatet av dessa överväganden bör motioneni nu aktuell del inte föranleda någon vidare åtgärd (yrkande I). Yrkandena 2 och 3 i motion 2855 (fp) ställer anspråk påinriktningen av livsmedelsforskningen såvitt gäller alternativa odlingsmetoderoch djurens behandling inom animalieproduktionen. Även dessa frågor kan enligtutskottets mening anses ingå som ett naturligt led i forskning kring livsmedelskedjansolika led och konsumenternas krav m. m. på livsmedlen. Beträffande alternativaodlingsmetoder vill utskottet dessutom erinra om att ämnet behandlas närmare iutskottets betänkande JoU 1983/84:25 med anledning av budgetpropositionen /86 (p. Som framgår av nämnda betänkande har frågan omalternativa produktionsformer ägnats ingående uppmärksamhet i samband med 1984års forskningspolitiska beslut. erhöll i uppdrag attlägga fram ett sammanhållet forskningsprogram med utgångspunkt i de riktlinjersom angavs beslut. Uppdraget skall redovisas senast den I juni 1985.Beträffande förhållandena inom animalieproduktionen må framhållas attforskningen om alternativa produktionsformer också syftar till att ökakunskaperna om hur denna produktionsgren skall utformas för att negativahälsoeffekter för djur och människor skall undvikas. Frågan om djurenslevnadsbetingelser i angivna sammanhang ägnas vidare stor uppmärksamhet inomramen för den etologiska forskningen vid . Somytterligare exempel pä överväganden som ligger i linje med motionärenssynpunkter vill utskottet erinra om att regeringen lagt JoU1984/85:27 7 fram förslag om ny foderlagstiftning (prop. 1984/85:149).Den föreslagna lagen tar sikte på att skydda både djurs och människors hälsa.Användningen av fodertillsatser med innehåll av antibiotika eller andrakemote-rapeutiska medel i tillväxtbefrämjande syfte förbjuds. Utskottet anser att motionen i berörda delar (yrkandena 2och 3) bör kunna anses besvarad med vad utskottet nu anfört. Som framgår av redovisningen ovan är önskemålen i motion2856 (c) om en hög kvalitet i livsmedelskedjans olika led väl förenliga medpropositionens uttalanden om forskningsinriktningen i stort. Utskottet kän försin del i väsentlig utsträckning instämma i motionärernas synpunkter angåendevissa aspekter som bör beaktas i livsmedelsforskningen. Utskottet kan däremotinte biträda yrkandet i motionen om en särskild översyn avlivsmedelskvalitetsforskningen i olika led av livsmedelskedjan. Den utredningsom ligger till grund för förevarande proposition innehåller en utförligredovisning av livsmedelsforskningens nuvarande omfattning och inriktning ochöverväganden rörande densamma (SOU 1983:69 s. 71 149). Det kan med hänsynhärtill knappast anses meningsfyllt att nu förorda en ny översyn avlivsmedelsforskningen som skulle begränsas fill att avse endastkvalitetsaspekter. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2856. I ett avsnitt rörandelivsmedelsforskningens organisation anför jordbruksministern bl. a. att SJFRbör ges uppgiften att främja grundläggande forskning av betydelse förlivsmedelsområdet samt utveckling av den vetenskapliga kunskapsuppbyggnaden.Organisationsförslaget syftar till att ge möjlighet att göra samordnandebedömningar av forskningsbehovet inom livsmedelskedjan och självständigt elleri samverkan med andra organ initiera och stödja angelägen forskning på dettaområde. får härigenom ett övergripande ansvar som gerprimärproduktions-forskningen bättre kontakt med de krav som ställs frånlivsmedelskedjans senare led och från forskningen i dessa led. Råvarukännedomeninom primärproduktionsforskningen kan å sin sida tillföra forskningen inomsenare led av kedjan väsentlig information. Jordbruksministern ämnar i annatsammanhang återkomma till regeringen med förslag att uppdra åt att medutgångspunkt i bl. a. utredningens betänkande upprätta ett program rörandelivsmedelsforskning. Utskottet har ingen erinran mot propositionens uttalandeni nu angivet hänseende. Det anförda innebär att utskottet inte anser sig kunnabiträda yrkandena i motionerna 2849 (m) och 2851 (c) om särskilda forskningsinsatsermed anknytning till . Ett riksdagsuttalande om sådana regionalahänsynstaganden skulle enligt utskottets mening inte vara förenligt medprincipen att ges ansvaret för samordnande bedömningar avforskningsbehovet inom livsmedelskedjan och för den övergripande planeringenav tilldelade resurser Utskottet avstyrker således motion 2849 yrkande 2 ochmotion 2851. JoU1984/85:27 8 Utskottet är inte berett att nuförorda en sådan resurskrävande satsning som ett bifall fill yrkandena imofionerna 2853 (s) och 2854 (c) om en professur vid skulleinnebära. Det kan tilläggas att viss näringsforskning bedrivs vid universiteteti samarbete mellan och näringslivet. Utskottet avstyrkeryrkandena i angivna motioner om inrättande av en professur (institution) förtillämpad näringsforskning vid . I motion 2853 (yrkande 3) behandlas vidare vissa frågor omsårbarhet i livsmedelsproduktionen i samband med krig och avspärrning och ombättre regional balans i livsmedelsindustrin m. m. Enligt utskottets meningfaller dessa, i och för sig mycket viktiga, frågor delvis utanför ramen för deöverväganden om livsmedelsforskningen som utskottet har att nu ta ställningtill. Ett av huvudämnena livsmedelskommittés arbete har varitlivsmedelsförsörjningens sårbarhet vid krig och avspärrning. Problemetbehandlas ingående i kommitténs betänkande (SOU 1984:86) Jordbruks- ochlivsmedelspolitik. a. understryks vikten av en geografiskt väldifferentierad produktion. Utskottet får anledning att återkomma till dessafrågor senare under detta . Motionen bör i denna del inte nu föranledanågon åtgärd frän sida. 1 anslutning till yrkandet i motion 2855 (fp) omförstärkning av konsumentintresset vid får utskottet hänvisa till attjordbruksministern aviserat en ändring av rådets instruktion och sammansättningmed hänsyn till dess utvidgade ansvarsområde m. m. s. 9). Utskottetanser det för sin del angeläget att rådet får en allsidig sammansättning.Enligt vad utskottet erfarit kommer rådet att tillsätta beredningsorgan förskilda forskningsområden. Mot bakgrund av den inriktning av livsmedelsforskningensom förordas i propositionen synes det naturligt att bl. a. konsumentintressenatillgodoses i samband med kommande överväganden om beredningsorganenssammansättning. Det ankommer i första hand på regeringen och rådet att beslutai hithörande frågor. Enligt utskottets mening påkallar motionen i denna delingen vidare åtgärd från sida. Önskemålen i motion 2857 (vpk) går sammanfattningsvis utpå att ett kollektivforskningsinstitut bör byggas upp, med representanter förforskare, konsumenter, miljörörelse och livsmedelsarbetare. Dessaintressenters erfarenheter och yrkeskunskaper skulle utgöra grunden förforskningsinsatser med inriktning på högre matkvalitet, minskad sårbarhet iproduktionen m. m. Som framgår av propositionen och utredningens betänkande(SOU 1983:69) förekommer redan olika former av s.k. kollektivforskning pålivsmedelsområdet. Denna forskning kännetecknas bl. a. av att staten ochnäringslivet gemensamt finansierar viss forskning, ofta via en stiftelse.Svenska livsmedelsinsfitutet () är exempel på ett sådant kollektivtforskningsinstitut. Ett 80-tal medlemsföretag ingår, och institutet har drygt JoU1984/85:27 9 Huvuddelen av verksamheten sker ilångsiktiga ramprogram. Till detta kommer mera tillämpad uppdragsverksamhet,direkt från enskilda företag. Ett av målen för verksamheten är att industrinskall fä ökade möjligheter att möta konsumenternas behov och myndigheternaskrav pä livsmedlen. Frågan om kollektiv forskning tas upp i propositionen pås. a. anförs att olika intressenter i livsmedelskedjan bör kunnaerbjudas forskningssamarbete inom ramen för samhällets-ökade insatser förforsknings-och utvecklingsarbetet via . En del av resurstillskottet tillSJFR bör därför, enligt jordbruksministern, avsättas för gemensamma insatsermed intresserade delar av näringslivet i form av mer tillämpad men ävenlångsiktig kompetensuppbyggnad, i första hand vid högskoleinstitutioner. Utskottet, som ansluter sig till propositionens nuredovisade uttalanden, utgår från att syftet med motion 2857 till stor del kankomma att tillgodoses såvitt avser forskningens inriktning och möjligheternatill samverkan i samband med kollektivforskning m. m. Det bör i första handankomma på och näringens representanter att närmare bestämma i vilkaformer denna typ av forskning skall bedrivas. Utskottet anser inte att motion2857 påkallar någon särskild åtgärd från sida. Finansiering m. m. Som framgår av redogörelsen i detföregående föreslår regeringen att anslaget till , utöver vad somföreslagits i budgetpropositionen 1985, förstärks med 6 milj. kr. varav 3 milj.kr. utgör en engångsanvisning. Jordbruksministern har därvid beräknat medel förarbetet med att ta fram ett långsiktigt program för livsmedelsforskning. Vidarehar beräknats medel för mellantjänster. Ytterligare insatser inom området fårenligt jordbruksministern ske genom omfördelning av befintliga resurser. Enligt motion 2850 (m) bör de föreslagna tillskottsmedlenanvändas för huvudsakliga uppgift, nämligen att främja grundläggandeforskning av betydelse för livsmedelsområdet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ytterligareanslag till om 6 milj. kr. utöver det belopp som föreslås anvisat iutskottets betänkande JoU 1984/85:25 (se p. Yrkandet i motion 2850föranleder ingen annan kommentar från utskottets sida än att propositionenshuvudsyfte är att förstärka resurserna för grundläggande forskning inomlivsmedelsområdet. Professur i vattenbruk m. m. Jordbruksministern tar i dettasammanhang upp en fråga rörande vattenbruk och ämnesinnehållet i en professurpå detta område (s. 12). I enlighet med ett förslag av styrelsen för SLUförordas att professuren inrättas i vattenbruk, särskilt fiskodlingens biologioch teknik. JoU1984/85:27 10 punkt är att innehavaren av tjänsten också skall ansvaraför samordningen av verksamheten på ifrågavarande områden mellan SLU och SVA. I motion 2853 (s) hemställs om ett riksdagsuttalande attprofessuren i vattenbruk placeras i samråd med den blivande innehavaren avtjänsten. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag iförevarande avsnitt. Den ifrågavarande professuren skall inrättas vid SLU(prop. 1983/ 84:107, JoU 1983/84:30). Det ankommer på styrelsen för SLU attavgöra vid vilken institution tjänsten skall placeras. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion 2853 i motsvarande del (yrkande 2).