bet · G801KrU5 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet behandlar här två motioner med förslagsom syftar till uttalande om betydelsen av folkrörelsernas insatser i detsvenska samhället samt om att deras arbetsvillkor bör förbättras. Utskottetfinner motionerna besvarade med vad utskottet anfört. 1 motion 1983/84:2122 av () ochJan-Erik () yrkas, såvitt nu är i fråga (yrk. I), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samhällets stöd till ideella organisationer, I motion 1983/84:2267 av m. fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom inriktning på statens framtida insatser för folkrörelserna. 1 båda motionerna framhålls den viktiga rollfolkrörelserna spelar i det svenska samhället. Enligtmotion 2122 har de ideella folkrörelserna en mer framträdande plats i detsvenska samhället än i andra länder. Deras betydelse för den demokratiskautvecklingen i vårt land har varit unik. Motionärerna poängterar värdet avföreningsarbetet, dvs. det förhållandet att enskilda personer frivilligt och oftastutan ersättning samverkar för att lösa olika ideella uppgifter. Lagstiftningenmåste, menar de, utformas så att goda förutsättningar skapas för dennaföreningsverksamhet. Imotionen anförs vidare att synen på folkrörelserna från samhällets sida bör präglasav inställningen att stat och kommun inte skall svåra för verksamheter somfolkrörelserna klarar lika bra eller bättre. Områden där de ideellaorganisationena enligt motionärerna gjort betydande insatser äralkoholistvården, biståndsarbetet och undervisningsväsendet med studieförbundensoch folkhögskolornas verksamhet. Motionärernaunderstryker att det viktigaste inte är ett ekonomiskt stöd. Förutsättningarnahärför är f. n. begränsade. Det viktigaste är i stället att man inomföreningslivet vet sig kunna räkna med statsmakternas och de kommunalabeslutsfattarnas sakliga uppskattning av de ideella insatserna. I detta sammanhang anförmotionärerna följande. För att detta skall vara möjligt är det nödvändigtatt folkrörelserna utan hinder av ovidkommande styrning eller prioriteringarfrån stat och kom- I Riksdagen1984/85. KrU1984/85:5 2 mun kan arbeta med utgångspunkt från sina egnagrundläggande värderingar. Sådana värdebestämda utgångspunkter för skildasamhällsinsatser ser vi som något i hög grad positivt också för staten ochkommunerna. De ideella organisationernas insatser är beroende av å enasidan deras egen vilja och förmåga att inspirera människor till ideellainsatser, ä andra sidan av beslut av statliga och kommunala organ om utrymmeoch ekonomiska förutsättningar för sådana insatser. När beslut i sådana frågor fattas är det av stor bådeprincipiell och praktisk betydelse att villkoren för organisationernasmedverkan utformas med stor hänsyn till kravet på likställighet mellan olikaorganisationer. Särskild uppmärksamhet måste ägnas risken för att insatsernastyrs i viss riktning genom att bestämmelserna utformas så att vissaorganisationer gynnas medan andra missgynnas. Motionärerna tar vidare upp denkritik som från fackligt häll riklats mot det frivilliga arbete som medlemmar iideella organisationer utför i syfte att stödja organisationens verksamhet.Dessa insatser kan, sägs det, komma i konflikt med de fackligaorganisationernas intresse att värna om sina medlemmars arbetstillfällen.Motionärerna menar att fackliga synpunkter och krav i varje enskilt fall börvägas mot den ideella föreningens situation och arbetets art. De fackligakraven kan inte utan vidare ges företräde vid en sådan avvägning. 1 motion 2267 uttalas att folkrörelsernas arbetsmetoderoch samhällets inställning till folkrörelsernas roll måste omprövas ochutvecklas. Motionärerna pekar bl. a. på att förutsättningarna för folkrörelsernasverksamhet förändrats genom de stora förändringar med storskalighet ochinflyttning till städerna som präglat det svenska samhället.Folkrörelserna har dock visat förmåga att förnya sin verksamhet på mångaområden, exempelvis boende- och arbetsmiljöer och det sociala fältet. 1 motionen föreslås vissa åtgärder för att förbättrafolkrörelsernas arbetsvillkor. Motionärerna anför att lokala miljöer, som gergoda förutsättningar för människors samverkan och aktiva medverkan, måste slåsfast som ett centralt politiskt mål, med vilket samhällets alla insatser skallvara förenliga. 1 fråga om samhällets bidrag till folkrörelserna är detangeläget med förenklade regler och en garanterad ekonomisk grundtrygghet. Grundbidragen bör vara så stora att organisationerna kanbåde vidareutveckla existerande verksamhet och inleda försöks- ochutvecklingsarbete. Vidare menar motionärerna att en genomgripande försöks- ochutredningsverksamhet måste komma till stånd för att finna former för att tillde ideella föreningarna föra över vissa verksamheter som utförs avsamhällsinstitutioner. Folkrörelserna bör kunna delta i forsknings- ochutvecklingsarbete via studieförbunden och ges uppgifter då det gäller att föraut kunskaper om ny teknik. Motionärerna erinrar om den viktiga roll somreferensgruppen för folkrörelsefrågor har och understryker att den börförstärkas. Referensgruppen bör bli direkt delaktig i demokratiberedningensarbete på alla områden. KrU1984/85:5 3 demokratiberedning (C1983:03) har i uppdrag (Dir 1983:44) att pröva olika vägar att ytterligarefördjupa den kommunala demokratin och därmed samhällsverksamhetens folkligaförankring. Enligt direktiven bör beredningens arbete inriktas på att studera och analysera problem och hinder som kanfinnas för medborgarna att delta i samhällsarbetet inom kommunen, att lägga fram idéer och förslag om hur ettförändringsarbete kan bedrivas som syftar till att öka medborgarnas,partiernas och övriga folkrörelsers möjligheter till aktiv medverkan,delaktighet och ansvar i den kommunala verksamheten, att genom försöksverksamhet i kommuner ochlandstingskommuner stimulera och utvärdera ny verksamhet lokala organ, brukarmedverkanm. m. samt i övrigt arbeta för att vitalisera debatten kring beredningenshuvudfrågor. När det gäller medborgarna och de politiska partierna börutredningen inventera vilka problem partierna kan möta när det gäller attengagera medborgarna och undersöka vilka ytterligare åtgärder som behövs fränsamhällets sida för att partierna skall kunna fördjupa den kommunala demokratingenom en ökad medborgerlig aktivitet. Enligt direktiven är det angeläget att försöksverksamhetenmed lokala organ fullföljs och vidareutvecklas. Regeringen kommer att aktivtstödja och följa den pågående försöksverksamheten. Vidare bör beredningenstudera och lämna förslag till på vilket sätt tillkomsten av lokala organ kanutveckla kontakterna med medborgarna, partiorganisationerna och övrigaorganisationer. Beredningen bör också studera hur kostnaderna för den kommunalaverksamheten påverkas av att lokala organ införs. Frågor som rör brukarmedverkan och brukarinflytande berörsi direktiven. Civilministern anser att det bör vara möjligt att inom ramen fördet representativa systemet öka medborgarnas ansvar för de delar av samhällsverksamhetensom de kommer i direkt beröring med i egenskap av brukare. Detta kan gälla t.ex. eleverna i skolan, föräldrarna pä daghemmen, patienterna i sjukvården,pensionärerna i servicebostäderna, de anhöriga till äldre och sjuka medvårdbehov samt hyresgästerna i de allmännyttiga bostadsföretagen. 1 takt med att samhällsservicen harblivit mer omfattande och förgrenad har de förtroendevaldas möjligheter blivitmindre att fortlöpande följa hur olika kommunala och landstingskommunalainrättningar sköts med hänsyn till brukarnas behov och önskemål. För att få enbra anpassning av den kommunala servicen till brukarnas behov och önskemål kandet i sådana fall vara till fördel med ett mer utvecklat direktbrukarinflytande över samhällsverksamheten. Ett sådant inflytande kan utövasantingen individuellt eller i organiserad form. Undersenare år har nya kooperativa verksamhetsformer utvecklats för 1 * 1984/85. KrU1984/85:5 4 skötseln av vissa gemensamma angelägenheter. Beredningenbör i sitt arbete belysa dessa verksamhetsformer. Beträffande folkrörelsernas roll iden kommunala demokratin anför civilministern följande. Ett aktivt och rikt förgrenatföreningsliv i olika folkrörelser är en stor tillgång i det lokalasamhällsarbetet. Folkrörelserna tar som bärare av idéer och värderingar ansvarför en verksamhet som vänder sig till breda befolkningsgrupper. Beredningen bör överväga hur det lokala föreningslivet pådess egna villkor kan samverka med kommunerna för att bättre utnyttjatillgängliga ekonomiska resurser och bättre ta till vara de kunskaper ocherfarenheter som finns inom folkrörelserna. Detta kan ske genom att låtaföreningarna ta ett direkt ansvar för vissa verksamheter. Arbetet i denna delbör ske i nära samarbete med berörda fackliga organisationer. Beredningen börstimulera till praktiska försök och granska de institutionella hinder som finnsför ett sådant direktansvar hos folkrörelserna. Demokratiberedningen har i Juni1984 genom tilläggsdirektiv (Dir 1984:31) fått i uppdrag att utarbeta förslagsom syftar till att öka elevernas och föräldrarnas medverkan, delaktighet ochansvar i skolan. Därvid bör beredningen överväga hur elev- ochföräldrainflytandet skall samspela med personalinflytandet och avvägas medhänsyn till den styrning som skolstyrelsen och i förekommande fall lokala organskall fullgöra. Vidare anges att beredningen bör undersöka följande frågor. Beredningen bör också belysa hurfrågan om det demokratiska samhällssystemet, demokratins grundläggandevärderingar, principer och olika former kan ges en mer framträdande roll iundervisningen. Beredningen bör stimulera försöksverksamhet inom ramen förgällande bestämmelser och också föreslå de förändringar i bestämmelserna somkan behövas för att möjliggöra ytterligare försöksverksamhet. Beredningen börvidare föreslå hur försöksverksamheten skall följas upp och utvärderas samt hurett fortsatt utvecklingsarbete inom detta område kan läggas upp. 1 sitt arbetebör beredningen också bidra lill att stimulera debatt och studier inom området. Såvitt möjligt bör beredningens arbete mynna ut i konkretaförslag till bestämmelser om elev- och föräldrainflytandet i skolan. Beredningen har under oktober 1984lagt fram två diskussionsbetänkan-den. 1 Folkstyret i kommunerna MedverkanDelaktighet Ansvar(SOU 1984:83) tar beredningen upp olika problem i sambandmed folkstyret i kommunerna, bl. a. lokalt folkstyre genom brukarmedverkan ochfolkrö-relseanknuten verksamhet. Vidare diskuteras lokalt utvecklingsarbete ochförsök med ökad självstyrelse. I betänkandet (SOU 1984:84) Lokalt folkstyre genombrukarmedverkan lämnas bl. a. exempel och erfarenheter från försök medbrukarmedverkan från barnomsorgen, kultur- och fritidsverksamheten,äldreomsorgen, hälso- och sjukvården samt omsorgsverksamheten. Barn- ochungdomsdelegationen (JU 1983:01), som tillkallades är 1982, KrU1984/85:5 5 a. i uppgift att vara ett samordnande ochrådgivande organ för barn-och ungdomsfrågor. 1 direktiven uttalas bl. Föräldrar behöver stöd i sittarbete med att ge barn och ungdomar omsorg och fostran. Den verksamhet medföräldrautbildning som börjats bör vidareutvecklas. Föräldrarna behövs också iförskola och skola för att närma barnens olika miljöer till varandra. Det ärdärför angeläget att delegationen ger en övergripande belysning av i vilkaformer och i vilken utsträckning medverkan och ansvarstagande från föräldrarssamt barns sida kan ske i förskola, skola och i fritidshemsverksamhet i vidbemärkelse. Härigenom kan man uppnå att barn och ungdomar i ökad utsträckningblir delaktiga i vuxenvärlden. En annan viktig fråga som delegationen bör behandla är denkulturella och den sociala omgivning barnen lever i. Föreningar ochfolkrörelser spelar en viktig roll för att kunna tillgodose de behov som barnoch ungdomar har. En särskild fråga är därvid om folkrörelserna kan ta övervissa av de uppgifter, exempelvis när det gäller fritidsaktiviteter, som i dagsamhället svarar för. Referensgruppen för folkrörelsefrågor (KN 1976: A) Folkrörelsernas arbetsvillkor idagens samhälle behandlas i en särskild referensgrupp som är knuten tillcivildepartementet. I denna referensgrupp som tillkallades ingårrepresentanter för 40 av landets mer betydande organisationer. Referensgruppen har under senare är givit ut en raddebattskrifter. I detta sammanhang aktuella skrifter är Folkrörelsernas roll iden kommunala demokratin, 1 morgon kooperation ett folkrörelsealternativsamt Folkrörelserna och demokratin. Vid sin behandling av enmotion om samhällets stöd till ideella organisationer framhöll utskottet (KrU1982/83:26) att den verksamhet som bedrivs av folkrörelserna och det ideellaföreningslivet är av största betydelse för vårt samhällsliv. Demokratifrågornahar nära anknytning till folkrörelsernas roll i samhället. Utskottet erinradeom att en mycket positiv syn på folkrörelserna och det ideella föreningslivetockså har präglat en rad reformer , liksom åretsbudgetproposition. Utskottet underströk vikten av att principen omorganisationernas fria och självständiga ställning iakttas på alla nivåer. Förslag som främst syftar till attsamhället skall erkänna betydelsen av folkrörelsernas insatser och att folkrörelsernasarbetsvillkor skall förbättras läggs fram i de två motioner som utskottetbehandlar i detta betänkande. KrU1984/85:5 6 I motion 2122 (fp) framhålls denstora betydelse som de ideella folkrörelserna har haft och fortfarande har församhällsutvecklingen i värt land. Motionärerna betonar värdet av självaföreningsarbetet, att enskilda personer frivilligt och oftast utan ersättningsamverkar för att lösa olika uppgifter. De menar att folkrörelsernas och deideella föreningarnas verksamhet på många områden utgör ett värdefulltkomplement till insatser från olika samhällsorgan. Synen pä folkrörelserna frånsamhällets sida bör präglas av inställningen att stat och kommun inte skallsvara för verksamheter som folkrörelserna klarar lika bra eller bättre.Motionärerna önskar att skall göra ett uttalande av innebörd att detär nödvändigt att folkrörelserna utan hinder av ovidkommande styrning ellerprioriteringar från stat och kommun kan arbeta med utgångspunkt i sina egnagrundläggande värderingar. De säger att det viktigaste inte är ett ökatekonomiskt stöd för vilket det f. n. inte finns förutsättningar. Viktigt är istället att man inom föreningslivet vet sig kunna räkna med statsmakternas ochde kommunala beslutsfattarnas sakliga uppskattning av de ideella insatserna.Motionärerna tar även upp problem som kan uppstå vid bidragsgivning. De uttalaratt det är av stor principiell och praktisk betydelse att villkoren förorganisationernas medverkan utformas med hänsyn till kravet på likställighetmellan olika organisationer. I motionen erinras vidare om den kritik som de fackligaorganisationerna riktat mot frivilliga arbetsinsatser som medlemmar gjort, bl.a. vid de ideella folkrörelsernas fritids- och semesteranläggningar. Liknandeproblem har, enligt motionärerna, även uppstått vid frivilliga insatser i verksamheterför vilka stat, landsting och kommuner ansvarar. Folkrörelserna föddes, sägs i motion 2267 (c), som demånga människornas reaktion mot förtryck och misär. Människor i sammasituation gick samman för att hävda sin rätt, för att kämpa för sina ideal. Ettnät av folkrörelser växte fram. Folkrörelserna kom att motsvara de flesta avmänniskornas mest grundläggande behov. Motionärerna anser att folkrörelserna är insiktsfulla om den nya utmaningen; Samhället blir aldrig färdigbyggt.Det måste ständigt omskapas förnyas av ständigt nya generationermedborgare. Inom folkrörelserna finns beredskap att på deras egnavillkor öka ansvarstagandet för vårt gemensamma samhälle. Detta är ettuttryck för mänga folkrörelsers gemensamma strävan att aktivt bidra till attomvandla det storskaliga och komplicerade samhället till fungerande lokalamiljöer, där de flesta av livets behov kan få sin tillfredsställelse och därmedmänniskorna är Varandras resurser, säger motionärerna. Folkrörelserna frigör människors personliga engagemang,lockar till ideella insatser som aldrig skulle kunna ersättas av samhälleligaförvaltningar. Motionärerna framhåller också att de problem somfolkrörelserna brottas med bara till en del är orsakade av bristande förnyelseinom rörelserna. KrU1984/85:5 7 De yttre villkoren hur samhället förändras och fungerar påverkar pä många sätt direkt det lokala arbetet i folkrörelserna. Samhälletsinställning till folkrörelserna måste därför omprövas och utvecklas. Angelägnainsatser i delta syfte är att bidragsregler förenklas och ekonomiskgrundtrygghet skapas. Motionärerna förordar en rad åtgärder på olika områden. ;En försöks- och utredningsverksamhet måste genomföras i syfte att till ideellaföreningar och kooperativ föra över vissa verksamheter som samhälleligainstitutioner svarar för. Kommunerna bör ges möjligheter att samordna sinverksamhet med bl. a. folkrörelser och kooperativ som bedriver verksamhet inomkommunen. Vidare understryker motionärerna studieförbundens viktiga roll idagens samhälle. De tar även upp forsknings- och utvecklingsfrågor ochframhåller att folkrörelserna bör engagera sig pä dessa områden och aktivtverka för att sprida kunskap om nya tekniker, främst då data- och mediateknik.Den referensgrupp för folkrörelsefrågor som är knuten till civildepartementetbör få ökad betydelse och bli direkt delaktig i demokratiberedningens arbete. Vidare menar motionärerna att staten skall ge sitterkännande till bl. a. miljö- och fredsrörelserna samt till femradioorganisationer med riksomfattande spridning genom att fullfölja stödettill nya folkrörelser. Utskottet instämmer i motionärernas bedömning attfolkrörelserna har haft och har stor betydelse för vårt samhällsliv.Folkrörelsernas och föreningslivets arbete grundar sig på medlemmarnas egnainsatser. Ett aktivt föreningsliv är en nödvändig förutsättning för attmänniskorna skall bli mer delaktiga i det fortsatta samhällsbyggandet inteminst på det lokala planet. Utskottet noterar med tillfredsställelse den positiva synpå folkrörelsernas verksamhet som kommer till uttryck i direktiven till 1983 årsdemokratiberedning (C 1983:03). Där framhåller civilministern folkrörelsernasbetydelse som bärare av idéer och värderingar med ansvar för en verksamhet somvänder sig till breda befolkningsgrupper. Beredningen bör överväga hur detlokala föreningslivet på dess egna villkor kan samverka med kommunerna för attbättre utnyttja tillgängliga ekonomiska resurser och bättre ta till vara dekunskaper och erfarenheter som finns inom folkrörelserna. Detta kan ske genomatt låta föreningarna ta ett direkt ansvar för vissa verksamheter. Arbetet idenna del bör ske i nära samarbete med berörda fackliga organisationer.Beredningen bör stimulera till praktiska försök och granska de institutionellahinder som finns för ett sådant direktansvar hos folkrörelserna. Beredningen har lagt fram tvådiskussionsbetänkanden: Folkstyret i kommunerna Medverkan Delaktighet Ansvar(SOU 1984:83) och Lokalt folkstyre genom brukarmedverkan (SOU 1984:84). Dessaär f. n. föremål för en bred remissbehandling. I detta sammanhang vill utskottet framhålla att denverksamhet som bedrivs av stat och kommun bör komplettera folkrörelsernasverksamhet, inte ersätta den. Det är viktigt att organisationerna förblir friaoch själv- KrU 1984/85:5 8 ständiga gentemot olika samhällsorgan och att deras rättatt verka på egna villkor bevaras. Utskottet vill dock understryka att samhället har detyttersta ansvaret för att tillgodose medborgarnas grundläggande servicebehov.Ökade insatser från folkrörelsernas sida får inte ske utifrån att samhälletfrånsäger sig detta ansvar. En ekonomisk grundtrygghet är emellertid enförutsättning för att folkrörelserna skall vidga sin verksamhet. Stat ochkommun bör i sitt agerande gentemot folkrörelserna följa principen att allabehandlas lika. Verksamheter som ur samhällssynpunkt framstår som särskilt angelägnakan dock prioriteras vid bidragsgivning. Som nämnts i det föregående kritiseras i motion 2122 dennegativa attityd som fackliga organisationer enligt motionärerna har intagitgentemot vissa former av frivilligt ideellt arbete. De av motionärerna aktualiseradeproblemen behandlas i de två diskussionsbetänkandena från demokratiberedningen.I betänkandet (SOU 1984:84) Lokalt folkstyre genom brukarmedverkan redovisaserfarenheter från försök med sådan medverkan inom olika områden sombarnomsorgen, skolan, kultur- och fritidssektorn samt hälso- och sjukvården. Idet andra betänkandet (SOU 1984:83) tar beredningen bl. a. upp de anställdasdelaktighet och ansvar och framhåller att idéer om självförvaltning,kooperativa lösningar och brukarmedverkan berör i hög grad dem som arbetar ikommuner och landsting. Beredningen avser därför att i sitt fortsatta arbeteöverväga frågan om de anställdas situation i en mer decentraliserad verksamhetmed ökat lokalt ansvar. Av de båda utredningarna framgår klart att insatser i formav ideellt arbete spelar en betydelsefull roll i det demokratiskasamhällslivet. Det är därför viktigt att sådana frivilliga insatser uppmuntras.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att demokratiberedningen genomtilläggsdirektiv skall ta upp frågan om elevers och föräldrars medverkan, delaktighetoch ansvar i skolan. Beredningen bör därvid överväga hur elev-ochföräldrainflytandet skall samspela med personalinflytandet. Med hänsyn till vad här anförts finner utskottet att detinte finns skäl för att göra ett uttalande med anledning av motioneni här ifrågavarande avseende. I fråga om synpunkterna och förslagen i motion 2267 villutskottet framhålla att de rör mycket väsentliga problem i vårt samhälle.Utskottet instämmer i motionärernas bedömning av studieförbundens viktiga insatser,inte minst pä kulturområdet. 1 detta sammanhang vill utskottet erinra om attutbildningsutskottet behandlat förslag om bred utbildning i datafrågor istudieförbundens regi. uttalade därvid (UbU 1983/84:14)sin tillfredsställelse med att den breda datautbildningen i bl. a.studieförbundens regi fått en stor omfattning. Förslag orn att olika former avkooperativ verksamhet bör utvecklas som alternativ till en utbyggnad av denoffentliga sektorn har behandlats av senast KrU1984/85:5 9 i betänkande KU 1984/85:6. framhöllhärvid att detta är ett stort och viktigt problem samt hänvisade till detarbete som pågår inom demokratiberedningen. Även förslag om delning av kommuner och om direkta valtill kommun-delsorgan har behandlats av i ovan nämndabetänkande. Frågan om stöd lill radioorganisationerna behandlades avkulturutskottet i betänkandet KrU 1982/83:26. Med anledning av motionärernas synpunkter på verksamheteni. samband med vill utskottet påpeka att bidrag om ca 30milj. har lämnats för olika aktiviteter och projekt med sikte på barn ochungdomar. Mot denna bakgrund konstaterar utskottet att de avmotionärerna aktualiserade frågorna från olika utgångspunkter är föremål föruppmärksamhet. När det gäller ställningen för den till civildepartementetknutna referensgruppen vill utskottei erinra om att enligtdemokratiberedningens direktiv dess arbete i de delar som berör folkrörelsernabör ske i nära samråd med referensgruppen. Sammanfattningsvis anser utskottet att motionerna fåranses besvarade med vad utskottet anfört. att avslår motion1983/84:2122 yrkande 1 och motion 1983/84:2267. Närvarande: (), (),(), Lars-lngvar (), (), (), (), (), (), GunnarThollander (s), (m), (), (vpk), () och ().