bet · G801SoU19 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:19 ombidrag till allmän sjukvård m. m. 1984/85:100 bil. I betänkandet behandlas regeringensi proposition 1984/85:100 bil. 7 () framlagda förslag omanslag för /86 till hälso- och sjukvård, såvitt avser punkternaE 18-E 22 samt E 24. Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning för bidrag till sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut (Spri), bidrag till allmän sjukvård m.m., vidareutbildning av läkare m. m., beredskapslagring och utbildning m. m.för hälso- och sjukvård i krig, driftkostnader för beredskapslagring m. m.samt lån till landstingskommun för vissa investeringar. I anslutning till anslaget till bidrag till allmänsjukvård m. m. (E 19) behandlas ett motionsyrkande (m) om minskat statsbidragtill den allmänna sjukvårdsersättningen till sjukvårdshuvudmännen.Motionsförslaget avstyrks med hänvisning till att ersättningsbeloppen för åren1985 och 1986 har fastställts genom en överenskommelse mellan staten.ochrepresentanter för sjukvårdshuvudmännen. Mot utskottets beslut i denna delreserverar sig m-ledamöterna. Utskottet behandlar vidare ett antal motionsyrkanden (s,c, fp, vpk) om olika insatser på hälso- och sjukvårdsområdet. Även dessamotionsyrkanden avstyrks. Utskottets ordförande (fp) reserverar sig beträffandeinrättande av ett thoraxkirurgiskt centrum i . Vpk-ledamoten reserverar sigbeträffande utbyggnaden av yrkes- och miljömedicinska enheter vid region- ochlänssjukhus. FEMTE HUVUDTITELN E. Hälso- och sjukvård m. m. Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdensplanerings-och rationalise ringsinstitut. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten E 18 (s. 97-98) och hemställer att till Bidrag tdlSjukvårdens och socialvårdens /86 anvisar ett anslag av . Bidrag till allmän sjukvård m. m. Regeringen harunder punkten E 19 (s. 98-99) föreslagit att till Bidrag till allmän sjukvård m.m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av 4 . 1 1984/85. 12sai/il. SoU1984/85:19 2 I motion 1984/85:506 av ArneAndersson i (s) och () hemställs att hosregeringen begär åtgärder som syftar till att den fasta paviljongen i Västervikäven i fortsättningen skall ingå i den övergripande sjukvårdsplanen. I motion 1984/85:603 av AgneHansson (c) och () hemställs att beslutar att hosregeringen begära åtgärder som syftar till att den fasta paviljongen vidVästerviks sjukhus som behålls som riksenhet för den psykiatriskavården. I motion 1984/85:1765 av KerstinEkman (fp) hemställs att hos regeringen begär en översyn avlänsstyrelsernas behov av medicinsk sakkunskap enligt vad som anförts imotionen. I motion 1984/85:1779 av IngerJosefsson (c) och () hemställs att beslutar uttalaatt man vid uppgörande av regionala sjukvårdsplaner beaktar vad som i motionenframförts angående vård av reumatikersjuka barn. I motion 1984/85:1785 av ArneNygren m. fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen sagts om att föriägga thoraxkirurgisk verks.amhet tillregionsjukhuset i . I motion 1984/85:2257 av LarsWerner m. fl. (vpk) föreslås, såvitt här är i fråga (yrkande 17), att riksdagenbeslutar att hos regeringen hemställa om förslag som innebär att yrkes- ochmiljömedicinska enheter vid region- och länssjukhus fastställs i lag och attersättningen till landstingen kopplas till inrättandet av sådana enheter. I motion 1984/85:2448 av NilsCarishamre m. fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 3), attriksdagen vid behandUngen av proposition 1984/ 85:100, bil. 7 beslutar att /86 under anslaget E 19 Bidrag till allmän sjukvård m.m. anvisa3 . I motion 1984/85:2459 av m.fl. (s)hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avdemokratisering av den psykiatriska vårdlagstiftningen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om det angelägna i ettskyndsamt genomförande av reformen. I motion 1984/85:2467 av RuneÅngström (fp) och () hemställs att ändrar tidigarefattat beslut om indelning av landet i fyra thoraxkirurgiska centra samt attden framtida resursförstärkningen inom det thoraxkirurgiska området i förstahand får ske inom sjukvårdsregion, i syfte att där etablera ett femtecentrum för thoraxkirurgisk verksamhet. I samband med behandlingen avregeringens framställning om anslag till bidrag till allmän sjukvård m.m.behandlar utskottet ett motionsyrkande om minskning av den föreslagnamedelsanvisningen. Vidare behandlas motionsyrkanden om bibehållande av denfasta paviljongen vid , den psykiatriskatvångslagstiftningen, vården av reumatiskt sjuka barn, thoraxkirurgiskverksamhet vid i , återupprättande av en statliglänsläkarfunktion samt yrkes- och miljömedicinska enheter vid region- ochlänssjukhus. Bibehållande av den fasta paviljongen vid Västervikssjukhus Den s. k. fasta paviljongen vid depsykiatriska klinikerna vid är en enhet som används för vårdav särskilt vårdkrävande kriminalpatienter. Enheten är en s. k. riksenhet, dvs.den har inte ett begränsat, geografiskt upptagningsområde utan tar emotpatienter i enlighet med de avtal som slutits mellan respektivesjukvårdshuvudmän. En arbetsgrupp inom , (ASV-gruppen), somtillsattes för att planera framtida vårdformer för särskilt vårdkrävandepatienter, överlämnade en rapport till medförslag till rättspsyki-atrisk regionsjukvård. I rapporten föreslås attbenämningen "särskilt vårdkrävande" skall utgå. I stället för att gedessa patienter en särskild beteckning anser arbetsgruppen att det är merändamålsenligt att definiera den speciella kompetens och organisatoriskautformning som vårdområdet måste ges. Arbetsgruppen har funnit att en. lämpligbenämning för detta särskilda vårdområde är "rättspsykiatriskregionsjukvård". Den rättspsykiatriska regionsjukvården föreslås ansvaraför rättspsykiatriska undersökningar, vård av undersökta patienter för kortareeller längre tidsperioder, konsultinsatser inom kriminalvården samtövertagande av patienter från hemortspsykiatrin. Hela denna verksamhetföreslås samlas under gemensamt landstingskommunalt huvudmannaskap. Denuvarande fem rättspsykiatriska klinikerna, vilka samtliga är lokaliseradetill orter med regionsjukhus, bör enligt rapporten bli centra för denrättspsykiatriska regionsjukvården. Då de rättspsykiatriska klinikernaplatsmässigt inte beräknas räcka till för att svara för behandling av patientermed längre vårdtider, måste det enligt rapporten finnas ytterligare vårdplatserinom varje region. Beträffande användningen av de nuvarande riksenheterna,räknar arbetsgruppen med att Västerviksenheten kommer att fortsätta somriksenhet under det närmaste decenniet. Imotion 1984/85:506 av i (s) och ()hemställs att hos regeringen begär åtgärder som syftar till att denfasta paviljongen i även i fortsättningen skall ingå i denövergripande sjukvårdsplanen. Motionärerna anför bl. a. att den fastapaviljongen i visat en mycket god effekt i vårdarbetet. Imotion 1984/85:603 av () och () 1* 1984/85.12 saml. SoU1984/85:19 4 hemställs att beslutar att hos regeringen begäraåtgärder som syftar till att den fasta paviljongen vid somhittills behålls som riksenhet för den psykiatriska vården. Enligt motionärernatalar såväl vårdpolitiska som regionalpolitiska skäl för att Västerviksenhetenbör vara kvar som riksenhet. Vid en organisationsförändring bör regeringen -som ansvarig för riksintresset - verka för en sådan lösning, ansermotionärerna. Utskottet behandlade motioner av samma innebörd underföregående . I utskottets betänkande lämnades då en tämligen utförligredogörelse för såväl gällande som föreslagen organisation beträffande vårdenav särskilt vårdkrävande patienter (1983/84:15 s. 15-17). Utskottet erinradevidare om aft utomstående sjukvårdshuvudmäns rätt att utnyttja vårdplatser vidbl. a. riksenheten i grundas på bestämmelser i de s. k.mentalsjukvårdsavtalen. Utskottet avstyrkte därför de då aktuella motionernamed hänvisning till att frågor om den framtida användningen av de nuvaranderiksenheterna - med eller utan anknytning till organiserandet av enrättspsykiatrisk regionsjukvård - i första hand var frågor för sjukvårdshuvudmännen(s. 18) Utskottet får med anledning av de nu aktuella motionernahänvisa till sitt tidigare uttalande i denna fråga Ingenting har framkommit sommotiverar en ändrad bedömning från sida. Det kan tilläggas attfrågan om regionalisering av den rättsps;ykiatriska sjukvården, som fortfarandeär under beredning i , enligt uppgift kommer att behandlas iden proposition om den psykiatriska tvångslagstiftningen som regeringen avseratt lägga fram senare under innevarande år (jfr. nedan s. 5). Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet inteatt motion 1984/85:506 (s) och motion 1984/85:603 (c) bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Motionerna avstyrks således. I motion 1984/85:2459 av MargaretaPalmqvist m.fl. (s) hemställs dels att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av demokratisering av denpsykiatriska vårdlagstiftningen (yrkande 1), dels att som sin meningger regeringen till känna vad som anförts om det angelägna i ett skyndsamtgenomförande av reformen (yrkande 2). Enligt motionärerna är den nu gällandepsykiatriska tvångslagen, lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatriskvård i vissa fall (LSPV), så föråldrad att den utgör ett allvarligt problemfrån demokratiska utgångspunkter. Motionärerna anser att lagen bygger påpatriarkaliska principer och att dess rättssäkerhetsbestämmelser ärundermåliga. I motionen framhålls vidare att socialberedningen (S 1980:07) harlagt fram lagförslag som i det stora hela kombinerar kravet på ökadrättssäkerhet för patienten med kravet på att utforma lagen så att den läggergrunden för och stimulerar till en fortsatt demokratisk utveckling av denpsykiatriska vården. SoU1984/85:19 5 Motionärerna syftar här uppenbarligen på socialberedningensförslag i betänkandet Psykiatrin, tvånget och rättssäkerheten (SOU 1984:64). Statsrådet upplyste i ettinterpellationssvar i att socialberedningensnyss nämnda betänkande varit ute på en mycket bred remiss. I början av februari1985 hade 92 remissinstanser yttrat sig över betänkandet. Flertaletremissyttranden var omfångsrika och innehöll många synpunkter på de olikadelfrågorna. Statsrådet upplyste vidare att beredningen av betänkandet kommeratt pågå och att hennes målsättning är att kunnaföreslå regeringen att lägga fram en proposition i ämnet under innevarande år. Med hänsyn till vad statsrådet uppgivit omberedningen av förslaget till ny psykiatrisk vårdlagstiftning anser utskottetinte att motion 1984/85:2459 (s) påkallar något uttalande från sida.Motionen avstyrks därför. Vården av reumatiskt sjuka barn I motion 1984/85:1779 av IngerJosefsson (c) och () framhålls att det behövs ökade resurserför specialistvård av reumatiskt sjuka barn. Motionärerna påpekar att det f. n.endast finns en sådan enhet, belägen i . En utbyggnad av specialistvårdenför barnreumatiker bör ske i decentraliserad form, så att exempelvis Stockholmoch får sådana enheter, anser motionärerna. I motionen framhålls också attdet är viktigt att barnhabiliteringsklinikerna får tillräckliga resurser ochatt den personal som arbetar inom barnreumatologien får god utbildning.Motionärerna hemställer att beslutar uttala att man vid uppgörandeav regionala sjukvårdsplaner beaktar vad de i motionen framfört angående vårdav reumatikersjuka barn. /behandlade utskottet en motionmed i princip samma innehåll vilken då avstyrktes (SoU 1982/83:36 s. 26-27).Utskottet hänvisade därvid till att det inom pågick ettutredningsarbete som syftade till att färdigställa ett sektorsprogram förvårdsektorn rörelseorganens sjukdomar. Inom ramen för detta utredningsarbeteförelåg för utskottets beslut ett antal expertrapporter somskulle remissbehandlas, varpå sedermera skulle ta ställningtill frågan om sektorsprogrammet. Utskottet ansåg därför inte att någotriksdagens initiativ var påkallat, men uttalade följande. I överensstämmelse med vadutskottet uttalat senast i betänkandet SoU 1982/83:10 understryker utskottetdet angelägna i att när ett sektorprogram föreligger kraftfulla åtgärder vidtasför att förstärka reumatikervården och för att tillskapa särskilda resurser iolika delar av landet för vård av reumatiska barn. Det sistnämnda är, somutskottet tidigare påpekat, bl. a. motiverat av hänsyn till att föräldrarnaskall kunna upprätthålla en nära kontakt med sina barn under de ofta långvarigasjukhusvistelserna. SoU1984/85:19 6 Här kan även nämnas atte;icpertrapporterna publicerats i PM-serie (PM 57/83Rörelseorganens sjukdomar- problem och strategi inför 90-talet). Häri ingår bl.a. en särskild rapport om barnreiimatologi, med redovisning av vårdsituationen,analys av problemen, synpunkter på framtida organisation m.m. Utskottet har inhämtat att man inom socialstyrelsenberäknar att arbetet med programmet om rörelseo:rganens sjukdomar kommer attbli klart . I avvaktan härpå anser utskottet inteatt har anledning att överväga något initiativ i frågan. Utskottetavstyrker därför motion 1984/85:1779 (c). Enligt de av under1980/godkända riktlinjerna för den framtida regionsjukvården(prop. 1980/81:9, SoU 1980/81:6, rskr. 1980/81:123) skall vårt land förhögspecialiserad vård och för vård som kräver samverkan mellan flerasjukvårdshuvudmän vara indelat i sex sjukvårdsregioner, nämligen Umeåregionen,, , ,och . En koncentration av regionenheternaför vissa medicinska verksamhetsområden har förutsatts. EnJigt riktlinjernaanses det nödvändigt att bl. a. koncentrera antalet enheter för thoraxkirurgitill fyra platser i landet. 1 samband med att riktlinjerna för den framtidaregionsjukvården godkändes intogs i den dåvarande sjukvårdslagen ettbemyndigande för regeringen att föreskriva att riket skall indelas i regionerför hälso- och sjukvård som berör flera sjukvårdshuvudmän och ett åläggande försjukvårdshuvudmännen att samverka i frågor som rör sådan hälso- och sjukvård.Motsvarande bestämelse finns i nuvarande 9 § hälso- och sjukvårdslagen(1982:763). Enligt riktlinjerna bör det ankomma påsjukvårdshuvudmännen själva att överenskomma om hur planeringssamverkan skallläggas upp och genomföras samt om inriktningen och omfattningen av samarbetetinom och mellan regionerna. Det förordas emellertid att en samordning av deregionala planerna sker på riksnivå genom ochLandstingsförbundet. Genomförandet av de förändringar av regionsjukvården somriktlinjerna innebär förutsätts vara i första hand en fråga försjukvårdshuvudmännen. Det förordas att utfärdarrekommendationer beträffande utformningen av regionsjukvårdsavtal samtinitierar ett riksavtal. Fullständig thoraxkirurgisk verksamhet bedrivs f. n. vidfyra kliniker, nämligen vid lasarettet i , iGöteborg, i samt iUppsala. Patienter från Umeåregionen hänvisas - enligt avtal mellan berördasjukvårdshuvudmän - till i . I motion1984/85:1785 av m.fl. (s) hemställs att SoU1984/85:19 7 som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen sagts om att förlägga thoraxkirurgisk verksamhet till regionsjukhuseti . Motionärerna framhåller bl. a. att senare tids prognoser visar på ettökande behov av thoraxkirurgisk kapacitet i landet. Enligt motionärerna börplaneringen härvidlag inriktas på att inrätta ytterligare en thoraxkirurgiskklinik, lokaliserad till i . I motion 1984/85:2467 av () och ToreNilsson (m) hemställs att ändrar tidigare fattat beslut om indelningav landet i fyra thoraxkirurgiska centra och förordas en utbyggnad inom iförsta hand sjukvårdsregion. Motionärerna framhåller att de beräkningar avbehovet av thoraxkirurgisk verksamhet i vårt land som låg till grund för ovannämnda riktlinjer redan nu är inaktuella. Nya beräkningar pekar enligt motionärernamot en fördubbling av antalet operationer i förhållande till deförstnämnda beräkningarna. Fördelningen av thoraxkirurgiska vårdresurser ärvidare mycket ojämn över landet med den sämsta tillgången i de norra delarna.Hjärtinfarkt och kranskärlsjukdom synes vara vanligare i norra än isödra . Ett kardiovaskulärt (dvs. avseende hjärta och kärl) forsknings-och utvecklingscentrum i anser motionärerna därför vara välmotiverat. Ett motionsförslag om att etablera en thoraxkirurgiskklinik i behandlades av utskottet under föregående (SoU1983/84:6). Utskottet, som avstyrkte motionen, hänvisade till attsocialstyrelsen hade gett ut skriften Thoraxkirurgi.Principprogram för 1980-talet (redovisar 1983:5) och däriuttalat att det mot bakgrund av då tillgängligt fakta- och prognosmaterial intefanns några skäl att etablera ytterligare centra för öppen hjärtkirurgi iSverige. förklarade sig emellertid ha för avsikt att initieraen ny samlad översyn av thoraxkirurgin . Iprincipprogrammet påpekades också att frågor om kapacitet ochupptagningsområden inom det thoraxkirurgiska vårdområdet ligger inomsjukvårdshuvudmännens kompetensområde. Utskottet hänvisade vidare till att enarbetsgrupp med anknytning till hade tillsatts under 1983med uppgift att utarbeta planförslag för vissa riksspecialiteter ochflerregionala specialiteter inom sjukvårdsområdet. Arbetsgruppen beräknadeskomma med förslag beträffande kapacitet och upptagningsområden för denthoraxkirurgiska verksamheten . Utskottet var därför inteberett att då tillstyrka att ett centrum för thoraxkirurgisk verksamhetinrättades i sjukvårdsregion. Frågan om inrättande av ett sådant centrumfick enligt utskottets mening bli beroende av det planeringsunderlag somsjukvårdshuvudmännen tog fram och på vad som kunde komma fram vid den avsocialstyrelsen förutskickade nya översynen av thoraxkirurgisk verksamhet. Sedan den ovan nämnda arbetsgruppen avgett en rapport omden flerregionala planeringen beträffande thoraxkirurgin (huvudsakligen öppenhjärtkirurgi för vuxna), har härefter den 23 SoU 1984/85:19 8 februari1984 beslutat rekommendera sjukvårdshuvudmännen att godkänna ett förslag tillupptagningsområden för öppen hjärtkirurgi för vuxna som bl. a. innebär attUmeåregionens patienter skall hänvisas till i . Vidarehar förbundsstyrelsen vid samma tillfälle beslutat att rekommendera berördasjukvårdshuvudmän att träffa särskilda samverkansavtal i enlighet med nämndaförslag. Samverkansnämndenför norra sjukvårdsregionen (Umeåregionen) har beslutatatt rekommendera regionlandstingen att - i överensstämmelse medLandstingsförbundets rekommendation - sluta avtal med läns landsting omthoraxkirurgisk vård vid i enligt ett föreliggandeavtalsförslag. Till detta flerregionala avtalsförslag har fogats en anteckningbeträffande ett uttalande som samverkansnämnden gjorde dånämnden uttalade "att om behovet av thoraxkirurgisk vård fortsätter attöka utöver vad som planerats enligt program, skall frågan ometablering av thoraxkirurgisk vård i åter aktualiseras. Hänsyn till dettauttalande skall tas vid utformningen av avtalet medUppsala/". Enligtuppgift från samverkansnämndens kansli kan formella beslut om samverkansavtalmellan berö:rda landsting förväntas . Utskottetkonstaterar således att vid prövning av arbetsgruppens förflerregional planering rapport om den thoraxkirurgiska verksamheten inte funnitskäl att föreslå att i etablera ett femte thoraxkirurgiskt centrum. Detkan dock i det sammanhanget nämnas att det i en motion tillLandstingsförbundets kongress har lagts fram förslag som överensstämmermed de två nu aktuella riksdagsmotionerna. förordat att regionens patienter - åtminstone tills vidare - skallhänvisas till i . Det ankommer härefter på berördasjukvårdshuvudmän att besluta i denna fråga. Motbakgrund av vad som anförts är utskottet inte berett att förorda någotriksdagens initiativ med anledning av motionerna 1984/85:1785 (s) och1984/85:2467 (fp, m) som alltså avstyrks. Återupprättandeav en statlig länsläkarfunktion Utskottet vill inledningsvis lämna följandebakgrund angående avvecklingen av den tidigare länsläkarorganisationen. Iproposition 1979/80:6 om uppgifter och organisation, m.m.föreslogs bl.a. godkänna ett i propositionen framlagt förrslag omavveckling av länsläkarorganisationen. I propositionen anfördes bl. a. attväsentliga delar av det som då inrymdes i länsläkarfunktionen i framtidennormalt skulle komina att tillhöra landstingskommunernas arbetsfält och attmånga av länsläkarnas uppgifter redan var stadda i kraftig utveckling inomlandstingen. borde därför avvecklas och vissa av dessarbetsuppgifter föras över till landstingskommunerna. SoU1984/85:19 9 En regional hälsovårdsorganisation inom landstingen bordeenligt departementschefen sålunda ersätta länsläkarorganisationensexpertuppgifter inom områdena miljömedicin, omgivningshygien, epidemiologi ochsmittskydd. Departementschefen erinrade bl. a. om att det frånLandstingsförbundet en miljömedicinsk enhet skulle inrättasinom varje landsting som komplement till sjukvårdens resurser. tillsynsuppgifter föreslogsfördelade mellan , länsstyrelserna och deras sociala enhetersamt landstingskommunerna. Tillsynen över den vård som meddelas vidinstitutioner som har en social vårdfunktion borde enligt propositionen utövasav länsstyrelserna och deras sociala enheter. Tillsynen över privat sjukvårdoch sjukvård som bedrivs av annan personal än medicinalpersonal borde tills vidarevara en statlig uppgift. För denna tillsyn beräknades ett behov av fyraläkartjänster, som antingen skulle kunna placeras centralt på socialstyrelseneller på vissa orter ute i landet. I detta tillsynsarbete borde enligtpropositionen också inordnas den apotekstillsyn som länsläkarna svarade för ochsom främst omfattade en uppföljning av föreskrivningen av alkoholhaltiga,narkotiska och andra läkemedel, som var föremål för särskild kontroll för attförhindra missbruk. Länsstyrelsernas behov av medicinsk expertis förmyndighetsutövning förutsattes i propositionen kunna tillgodoses på olika sätt. På förslag av socialutskottet i betänkande 1979/80:45godkände (rskr. 1979/80:386) förslaget om avveckling avlänsläkarorganisationen. I budgetpropositionen anmäldes attlänsläkarorganisationen skulle upphöra . Frågor om vissaförfattningsändringar med anledning av länsläkarorganisationens avveckling m.m. togs upp i proposition 1980/81:177, vari bl. a. redovisades enöverenskommelse mellan statens förhandlingsnämnd och företrädareför om frågor i samband med länsläkarorganisationensavveckling. Överenskommelsen innebar att skullerekommendera sjukvårdshuvudmännen att fr.o.m. genommiljömedicinska enheter eller på annat sätt dels tillgodose länsstyrelsernasbehov av medicinsk expertis, dels samverka med statliga organ om hälso- ochmiljömässiga och andra därmed sammanhängande frågor. skullevidare rekommendera sjukvårdshuvudmännen att erbjuda länsläkare, biträdandelänsläkare och länssjuksköterskor anställning fr. o. m. hossjukvårdshuvudmännen. hade inte något att erinra (SoU 1980/81:43,rskr. 1980/81:403). I motion 1984/85:1765 av KerstinEkman (fp) hemställs att hos regeringen begär en översyn avlänsstyrelsernas behov av medicinsk sakkunskap enligt vad som anförts imotionen. Motionåren anser att avvecklingen av länsläkarorganisationen inte harmedfört att organisationens arbetsuppgifter har övertagits på etttillfredsställande sätt av landstingen eller andra organ. SoU1984/85:19 10 Det är framför allt tillsynsuppgifterna inom detmedicinska och paramedicinska vårdområdet samt kontrollen avläkemedelsmissbruk och förskrivningsmissbruk som inte har kunnat ersättas.Även om landstingen är i färd med att bygga upp miljömedicinska enheter så årdet enligt motionärens uppfattning inte tillräckhgt för att ersätta bortfalletav länsläkarorganisationen. I betänkande SoU 1983/84:10 behandlade utskottet en motion(m) som också rörde konsekvenserna av länsläkarfunktionens avveckling.Utskottet, som avstyrkte motionen i aktuell del, hänvisade dels till deåtgärder som hade vidtagit för att stimulera en uppbyggnad avmiljömedi-cinsk/samhällsmedicinsk verksamhet hos sjukvårdshuvudmännen, bl. a.genom utbildning och konferenser, dels till att i ettpolicydoku-ment för /84-1984/85 angett att en utbyggnad avtillsynen av hälso- och sjukvården utanför sjukhus skulle prioriteras avstyrelsen.