bet · G801JoU33 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning att det avriksdagen godtagna konsumentmålet inom livsmedelspolitiken bör liggafast. Det är enligt utskottets mening tillfredsställande attkonsumentintressena härigenom har getts en ökad tyngd. För att konsumentmålet skall kunna uppfyllas förutsattesenligt riksdagsbeslut att jordbruksproduktionen bedrivs rationellt.Det är naturligtvis, som bl. a. livsmedelskommittén framhållit, nödvändigt attrationell produktion bedrivs i alla livsmedelskedjans led. Alla möjlighetermåste tas till vara för att på olika sätt tillgodose konsumenternas berättigadeintresse av att livsmedelspriserna hålls på en rimlig nivå. Olika former avkvahtetspå-verkan på livsmedel inom livsmedelskedjans olika led måste ocksåföljas med uppmärksamhet. Mot nu angiven bakgrund kan utskottet inte ställa sigbakom den utformning av konsumentmålet som förordats i motion 3089. Dennaavstyrks således i förevarande del (yrkande 2 delvis). Utskottet tar i detta sammanhang upp det i vpk-motionen3093 framlagda förslaget om ökning av livsmedelssubventionerna med 3 miljarderkronor (yrkande 1) och det i samma mofion framförda önskemålet om ett uttalandeav rörande sättet för finansiering av höjda subventioner, samhälletskostnad för spannmålsöverskottet samt förstärkta resurser till jordbruket inorra (yrkande 8). Enligt motionärernas mening bör denna finan- JoU1984/85:33 40 siering ske genom skärpta skatter på stora förmögenheteroch bolagsvinster samt genom höjd moms på aktiehandeln. Förslagen är enligt utskottets mening av sådan allmäntstatsfinansiell och skatteteknisk natur att de synes falla utom ramen för detärende som utskottet nu behandlar. Utskottet vill därför föreslå att motioneni berörda delar icke föranleder någon särskild åtgärd från sida. Som inkomstmål för jordbrukarna börsom föregående år fastslagits gälla att dessa får en med andra jämförbaragrupper likvärdig standard. Vid inkomstjämförelser bör hänsyn tas till attjordbruket skall bära kostnaderna för produktion utöver den samhällsekonomisktmotiverade. Enligt centerpartimotion 3089 bör jordbruks- ochlivsmedelspoUtiken ha till syfte och mål att tillförsäkra dem som arbetar inomjordbruket i alla delar av landet en med andra jämförbara grupper likvärdigekonomisk och social standard. Inkomstmålet bör som i första hand avseheltidssysselsatta inom familjelantbruket. Det bör innefatta såväl inkomst- ochstandardnivå som följsamhet med utvecklingen för andra grupper. Jämförelsernabör avse grupper med motsvarande utbildning, arbetsinsatser och ansvar. Hänsynbör också tas till arbetstiden och dess förlängning. Inkomstföljsamheten börba-, seras på jämförelser med utvecklingen för stora löntagarkollektiv. Inkomstmåletbör innefatta ett lönsamhetsmål, som inriktas på att ge jordbruksproduktionensådana villkor att fullgod företagsekonomisk lönsamhet uppnås vid rationelltskötta familjeföretag. Införandet av inkomstmålet bör enligt motionärernasmening inte kopplas till exportkostnaderna på sätt som föreslås. Utskottet ansluter sig till den formulering avinkomstmålet som gjorts i propositionen. Således biträder utskottet bl. a.regeringens förslag i fråga om att kostnaderna för överskotten skall beaktasvid inkomstjämförelserna och därmed bäras av jordbruket. I propositionen pekas på de svårigheter som finns när detgäller att göra jämförelser mellan jordbrukarnas och andra gruppers inkomst-och levnadsstandardförhållanden. Den analys som utförts ger inte heller någonentydig bild av de skillnader som i dessa avseenden kan finnas. Utskottetanser, i likhet med jordbruksministern, att man översiktligt och fortlöpandefår göra avstämningar av dessa förhållanden i efterhand och då material föreligger. Vad nu anförts innebär att utskottet inte biträder den imotion 3089 framförda åsikten om hur inkomstmålet bör formuleras. Motionenavstyrks sålunda i nämnda del (yrkande 2 delvis). Under en särskild rubrik i detta avsnitt tarjordbruksministern upp frågan om inkomstfördelningen inom jordbruket. JoU1984/85:33 41 ning är det angeläget med en bättre och mer sohdariskinkomstfördelning mellan olika kategorier jordbrukare. I detta syfte bör - leveranstillägget för mjölk kvarstå - de sociala stödformerna vara kvar - stöd kunnalämnas till jordbrukare som är mycket bundna, t.ex. mjölkproducenter, så attdessa kan ta ut längre sammanhängande ledighet. Vidare bör en utvärdering ske avetableringsstödet samt en översyn göras beträffande högt skuldsattajordbrukares problem. Utskottet delar i allt väsentligt jordbruksministernsmening i nu berörda avseenden. Räntestöd är ett särskilt stöd som utgår till jordbrukaremed särskilt höga räntekostnader. Räntekostnaden är för jordbrukaren en kostnadsom skiljer sig från de flesta andra produktionskostnader genom att högaräntekostnader vanligen inte motsvaras av en högre produktion. Under periodermed räntehöjningar kommer därför jordbrukare med höga kostnader för lånat kapitalinte att genom generellt prisstöd erhålla full kompensation för dessakostnader. Räntestödet, som infördes som en tillfällig åtgärd i syfteatt hjälpa jordbrukare som råkat i svårigheter till följd av de mycket starkaräntehöjningarna , har utvärderats av lantbruksstyrelsen.Detta stöd håller nu på att avvecklas. kommunisterna välkomnar i mofion 3093 avLars m. fl. förslaget om en översyn beträffande högt skuldsattajordbrukares problem, men motsätter sig att räntestödet avvecklas. Detta stödbör enligt motionärernas mening vara kvar i avvaktan på den översyn som skallske. Utskottet vill nämna att lantbruksstyrelsen vid sin förraåret genomförda utvärdering av räntestödet fann att flera jordbruksföretag ävenfortsättningsvis hade behov av stöd, varför det kunde diskuteras att förlängastödformens giltighet för vissa företag. Enligt utskottets mening torde det få förutsättasatt de stödgivande organen beaktar de möjUgheter som alltjämt finns att utnyttjaräntestödet som ett instrument i ansträngningarna att i förekommande fallhjälpa en jordbrukare. Utskottet vill i sammanhanget nämna att proposition1984/85:211 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. bl. a.innehåller ett förslag om ett års förskjutning av avvecklingen av stödet förnorra . Någon ytterligare åtgärd på grund av motion 3093 iförevarande del (yrkande 4) anser utskottet inte erforderlig. Vad gäller den berörda översynen har som nämnts ipropositionen livsmedelskommittén inte gjort någon närmare analys av denutsatta situation som vissa nyetablerade och högt skuldsatta jordbrukarebefinner sig i. För att åstadkomma en nödvändig förbättring för dessakategorier jordbrukare bör enligt kommittén övervägas om möjligheterna tillfinansiell rekonstruktion av företagen kan ökas ytterligare. Problemen ärenligt kommitténs mening av en sådan omfattning att det därutöver är angelägetatt det JoU 1984/85:33 42 görsen särskild översyn av de utsatta jordbrukarnas situation. Översynen bör ävenomfatta hur man i framfiden med risk för stigande kapitalkostnader skall fåfill stånd en nyetablering utan tillgång fill ett mycket stort eget kapital. Utskottetvill i detta sammanhang peka på att vissa lantbruksföretag på grund av sinskuldsättning har hamnat i särskilda svårigheter i den ekonomiska utvecklingsom följde trots att de etablerats i enlighetmed de statliga myndigheternas rådgivning och stöd och i övrigt är välskötta. Lantbruksstyrelsenhar på regeringens uppdrag inventerat behovet av särskilda åtgärder för attdessa företag skall kunna bestå och bH lönsamma. Påbasis av denna inventering föreslår utskottet att 40 milj. kr. skall anvisasför sådana insatser. Det bör ankomma på lantbruksstyrelsen att finna lämpligaformer för dessa åtgärder. Skulle på grund av inträffade justeringar avräntenivån ytterligare företag råka i farozonen bör också dessa kunna omfattasav åtgärderna. Lantbruksstyrelsenbör följa utvecklingen och till regeringen redovisa behovet av åtgärder. Utskottet återkommersenare till hithörande frågor. Enligtmotion 1077 av m. fl. (s) bör begära att åtgärdersnarast vidtas för att dels underlätta för nyetablerade och högt skuldsattajordbruksföretag, dels underlätta för nya brukare att överta driften av redanbefintliga jordbruksföretag. Utskottet finner mot bakgrund av vacj i detföregående anförts att syftet med motionen synes bli tillgodosett utan någonvidare åtgärd från sida. Enligtmotion 539 av och (båda c) bör underinnevarande fatta ett principbeslut om att tillförsäkra landetsmjölkproducenter möjlighet till fem veckors semester. Semesterverksamheten börbyggas ut successivt med start instundande budgetår. Regeringensav utskottet biträdda förslag innebär som i det föregående angetts attstöd skall kunna lämnas till jordbrukare som är mycket bundna, t. ex.mjölkproducenter, så att dessa kan ta ut längre sammanhängande ledighet.Livsmedelskommittén som också behandlat denna fråga ariser att ett sådant stöd tordefå ges genom en omföjdelning mellan_olika-.iQ.rd-brukargrupper.Kommittén anser att det bör ankomma på berörda parter ijordbruksprisöverläggningarna att vid behov ta upp frågan om ett sådant stöd.Utskottet delar liksom jordbruksministern denna uppfattning. Med hänsyn tillvad nu anförts anser sig utskottet böra avstyrka föreliggande mofion. Atttrygga alla människors rätt till en göd livsmiljö och att bevara och hushållamed naturens resurser är viktiga mål för de samhälleliga strävandena. JoU 1984/85:33 43 Detråder bred enighet i vårt land om att all verksamhet i samhället måste så långtmöjligt ta hänsyn till detta mål, även om det innebär vissa kortsiktigauppoffringar. Enligtjordbruksministerns mening är det nödvändigt att så långt det är möjhgt ochrimligt väga in miljö- och resurshushållningsaspekter i jordbruks-ochlivsmedelspolitiken. Utskottetfinner för sin del vad som regeringen i propositionen förordat i nu nämndahänseende väl avvägt och kan därför ställa sig bakom regeringens uttalanden.Jordbruket bör således i möjlig utsträckning använda miljövän-Uga odUngsmetodersom också bidrar till en god hushållning med mark, vatten och växtnäring. 1rimlig utsträckning bör jordbruket bedrivas så att det bidrar till att bevaragenetisk variation och värdefulla delar av fauna och flora i odlingslandskapet. Någotytterligare uttalande i enlighet med vad som anges i folkpartimotion 3098(yrkande 10) finner utskottet inte nödvändigt. Motionen bör således inteföranleda någon vidare åtgärd i denna del. Ejheller finner utskottet erforderligt att i nu förevarande sammanhang påkallanågon särskild åtgärd till följd av önskemålet i vpk-motion 3093 (yrkande 5)om en särskild studie av frågan om användandet av kemiska medel ochkonstgödsel. Utskottet vill härvid bl. a. peka på det tidigare berördauppdraget till skogs- och jordbrukets forskningsråd att upprätta ett sammanhålletforskningsprogram rörande alternafiva produktionsformer inom jordbruket ochträdgårdsnäringen. Även detta motionsyrkande bör därför lämnas utan bifall. Underförevarande avsnitt behandlar jordbruksministern först behovet av prisstöd. Hanframhåller därvid att ett ekonomiskt stöd även fortsättningsvis måste lämnastill det svenska jordbruket. Stödet bör liksom nu lämnas som ett prisstöd ihuvudsak genom ett gränsskydd som vid behov kompletteras med marknadsreglerandeåtgärder (jordbruksprisreglering). Regleringen bör fortlöpande ses över i syfteatt förenkla och begränsa den. Utskottetkan för sin del ansluta sig till jordbruksministerns förslag, somöverensstämmer med vad livsmedelskommittén förordat. Kommittén har liksomtidigare jordbruksutredningar även diskuterat andra vägar för att lämnaerforderligt stöd, t. ex. genom övergång till s. k. världsmarknadsprislinjedär jordbrukarna av skattemedel eller genom avgifter på konsumtionen garanterasen viss inkomst, t. ex. i form av areal- eller pristillägg. Jordbruksministerndelar kommitténs bedömning att förutsättningarna för att övergå fill en sådanprislinje inte är större . Såväl statsfinansiella skäl sombehovet av omfattande regleringar för själva jordbruksföretagen talar JoU 1984/85:33 44 Jordbruksministern erinrar om att det alltemellanåt reses krav på en avreglering av det svenska jordbruket. Han välkomnaren fortlöpande diskussion om de medel som används inom jordbrukspolitiken, avvilka prisregleringen är ett. Utskottetvill i Ukhet med jordbruksministern och flera remissinstanser understryka attde möjligheter som kan finnas att förenkla och begränsajordbruksprisregleringen måste tillvaratas. bör liksomfidigare forfiöpande se över regleringen i detta syfte. Det kan också finnasskäl att göra särskilda granskningar för vissa produktområden. Mednu angivna uttalanden bör motion 2617 av och (båda m) om livsmedelspolitikens inriktning i väsentlig utsträckning kunnaanses besvarad. Motionen torde därför ej påkalla någon vidare åtgärd frånriksdagens sida. Detsamma gäller det i folkpartimotion 3098 framförda förslagetatt ge en framtida utredning i uppdrag att undersöka möjligheterna att minskajordbruksregleringen (yrkande 13). Utskottethar i samband härmed funnit sig böra ta upp några motioner från årets börjanvari föreslås avgiftsbeläggning eller andra åtgärder vid import av vilt kött avåsna, mula, mulåsna, buffel, vildsvin och get. utgåringeninförselavgift för dessa köttslag. Motionärerna, och (båda m) och m. fl. (c), anser enligt motion 1073 resp.2031, att det starkt kan ifrågasättas om det finns anledning att haavgiftsbefrielse från någon köttimport. Enligt vad som anförs i motionerna harfrån jordbrukets företrädare påtalats att import av nyssnämnda produkterförsvårat avsättningen av svensk köttvara. Medanledning av föreliggande yrkanden vill utskottet erinra om, såsom också angesi motionerna, att befrielsen från införselavgift vid import av nu ifrågavarandeköttslag är reglerad i en GATT-överenskommelse av . För införande avinförselavgift eller annan importreglerande åtgärd i fråga om dessa varor tordesålunda krävas en omförhandling inom ramen för , vid vilken givetvis kankomma att föras fram krav på kompenserande åtgärder. Livsmedelskommitténhar för sin del noterat att helt saknar gränsskydd för vissa produktersom direkt konkurrerar med de inhemska produkterna eller annan avgiftsbelagdimport. Detta gäller bl. a. fiskmjöl och kött av åsna, buffel och get. mening är det därför angeläget att pröva möjligheterna till enreglering av denna import. mening rör förevarande motioner frågor som bör, om så befinnsmotiverat, kunna tas upp inom ramen för prisöverläggningama. I sammanhangetvill utskottet dock fästa uppmärksamheten på att kött från inhemska vildadjurslag ej omfattas av prisregleringen. Motionerna 1073 (m)och 2031 (c) bör i övrigt inte föranleda någon vidare åtgärd. Beträffandeval av prisregleringsled innebär föreliggande regeringsförslag att prisregleringenför jordbruksprodukter liksom i huvudsak JoU1984/85:33 45 bör avse parfiledet för animalieprodukter och odlarledetför vegetabiliepro-dukter. Inom ramen för den nuvarande regleringen bör enligtpropositionen följande åtgärder genomföras. - Som ett förstasteg bör företag med integrerad produktion möjligt dela uppredovisningen meUan verksamhet inom och utom jordbruksprisregleringen. - Som ett andrasteg bör berörd förädlingsindustri frivilligt pröva möjligheterna att dela uppverksamheten i fristående juridiska enheter. - Vidjordbruksprisöverläggningarna bör i fortsättningen anges hur mycketproducentpriserna kan förväntas stiga till följd av den föreslagna partiprishöjningen. - Uppföljningenav de föreslagna åtgärderna bör åläggas statens jordbruksnämnd. I motion 3088 anför BirgittaHambraeus (c) att jordbruksförhandlingarna enbart bör röra råvaruproduktionen.Detta skulle ge goda möjligheter att minska prispressen och samfidigt göra detmöjligt för bönderna att driva jordbruket med alternafiva metoder utanhandelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel, men med en mera arbetsintensivteknik. Utskottet vill erinra om att prisregleringsledet är detled där priserna bestäms i jordbruksprisöverläggningarna. Föranimalieprodukter bestäms priserna i huvudsak i partiledet och förvegetabilieprodukter i allmänhet i odlarledet. Prisregleringen föranimalieprodukter omfattar därför också en viss del av förädlingen. Skälet fillvalet av prisregleringsled är bl. a. att möjligheterna att fastställa ettkorrekt gränsskydd underlättas av om regleringen ligger i det led därinternafionell handel mot jordbruksprodukter sker. Mot denna utformning avprisregleringen har riktats kritik. har därför delsanalyserat ett alternativ där priserna regleras i produ-cenfiedet, delsdiskuterat ett alternativ med förändringar inom ramen för nuvarande reglering. Som anförs i proposifionen är prisstödet i första handavsett för jordbrukarna, och förädlingen borde därför i största möjligautsträckning hållas utanför regleringen. Principiella skäl talar för enflyttning av regleringen. Utskottet delar dock den bedömning som gjorts avkommittén och flertalet remissinstanser och som biträtts av jordbruksministernatt det nu bör vara möjligt att komma till rätta med en stor del av problemengenom åtgärder inom den nuvarande regleringen. I nuvarande system fårkonsumenterna vid prisöverläggningarna en förhållandevis stor insyn i förädlingsindustrinsverksamhet genom att kostnaderna särredovisas och granskas för sig. Som harpåtalats av bl. a. konsumentdelegationen och LO skulle en flyttning av regleringenkunna leda till ökade kostnader för konsumenterna bl. a. på grund av denbristande konkurrensen i första förädlingsledet. Det är dessutom tveksamt omnågra förenkUngar skulle uppnås vid en flyttning av regleringen eftersomgränsskyddet även i detta alternativ måste avse förädlade produkter. JoU 1984/85:33 46 I enlighet med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag att prisregleringen för jordbruksprodukter liksom förnärvarande i huvudsak bör avse partiledet för animalieprodukter och odlarledetför vegetabilieprodukter. Motion 3088 (c) bör i enlighet härmed avslås. Somanförs i propositionen har bl. a. hävdats att företag som bedriver verksamhetsåväl inom som utom nuvarande prisreglering får konkurrensfördelar gentemotföretag som enbart verkar utanför regleringen. Föratt komma till rätta med de olägenheter som diskuteras i samband med nuvarandeutformning av regleringen anser jordbruksministern att en uppdelning snarastmöjligt bör ske civ redovisningen på reglerad resp. icke reglerad verksamhetinom företag med integrerad produktion i likhet med de rikthnjer som gäller iden uppgörelse som har träffats mellan NO och . Utskottetdelar jordbruksministerns uppfattning i denna fråga. Genom den förordadeomläggningen av redovisningen bör man som framhålls i propositionen få en bildav hur kostnaderna fördelar sig mellan reglerad och icke reglerad verksamhet. Detav regeringen förordade andra steget innebärande att berörd förädlingsindustrifrivilligt prövar möjligheterna att dela upp verksamheten i förstnämndaenheter möter inte någon invändning från utskottets sida. En uppdelning avverksamheten i enlighet med förslaget bör som anförs i proposifionen varaägnat att eliminera en misstro såväl inom som utom jordbruksprisregleringen. Omen uppdelning eller särredovisning inte kommer till stånd i önskvärd omfattningoch man finner att verkningarna av sådana uteblivna åtgärder från allmänsynpunkt har skadlig verkan får övervägas om andra åtgärdermed anledning härav behöver vidtas. Centerpartietavvisar i motion 3089 bestämt varje åtgärd som syftar till tvångsmässiguppdelning av företag i skilda juridiska enheter. Enligt motionärernas meningvore det en allvarlig kränkning av den kooperativa företagsformen om delantbrukskooperativa företagen skulle tvingas välja en annan företagsform, dvs.aktiebolag, för viss del av verksamheten. Man motsätter sig varje form avutt.ilande från som kan tolkas som påtryckning eller hotelse för atttvinga fram en lösning i av regeringen angiven riktning (yrkande 3 delvis).Även i moderata samlingspartiets motion 3104 avvisar man förslag om eneventuell senare tvångsmässig företagsuppdelning, vilken regeringen enligtmotionen antyder. EnUgt motionärernas mening strider en sådan mot vedertagna principerför svenskt företagande. mening gör mofionärerna en aUtför långtgående tolkning av deuttalanden som görs i propositionen. Utskottet anser för sin del att medföretagens medverkan bör en till prisregleringen mera anpassad kostnadsredovisningkunna åstadkommas så att en mera rättvis kostnadskompensation för berördproduktion kan uppnås. Utskottet har i övrigt inte något att JoU1984/85:33 47 erinra mot vad jordbruksministern anfört i nu förevarandehänseenden. Till följd härav anser utskottet att motion 3089 (c) inte påkallarnågon särskild åtgärd i förevarande del. I fråga om kompensationsmetod föreslår regeringen att denav fastställda ordningen med obundna överläggningar ompriserna på jordbruksprodukter bibehålls. Utskottetansluter sig till regeringens förslag. Övergången till denna ordning skall ses som ett led iregeringens strävan att bekämpa inflationsutvecklingen och minska riskerna fören ur jordbrukets synvinkel ogynnsam kostnadsutveckling på produktionsmedel. Isådana överläggningar kan även andra faktorer än kostnadsutvecklingen beaktas,t. ex. marknadsförhållandena och förhållandena i jordbruket och samhällsekonomini övrigt. Hänsyn kan också tas till angelägenheten av att kunna begränsajordbrukets starka beroende av importerade produktionsmedel för att därigenomminska sårbarheten vid en avspärrning. Det här sagda innebär att utskottet tar avstånd från deförslag om återgång till tidigare system med fastställande avkostriadskompensation enligt utveck-Ungen av PM-index som läggs fram ipartimotionerna 2168 och 3098 av m. fl. (fp), 3089 avThorbjörn m. fl. (c) och 3104 av m.fl. (m). Nämnda motioneravstyrks således i berörda avsnitt (yrkande 1, yrkande 2, yrkande 3 imotsvarande del resp. yrkande 5). När det gäller prisregleringens förhållande till nyaprodukter innebär propositionen att jordbruksprisregleringen bör utformas såatt den inte försvårar eller hindrar utvecklingen av nya produkter och att deinförs på marknaden. I motion 540 hävdar och (båda s) att vår nuvarande jordbruksprisreglering i praktiken verkar starkthämmande på utvecklingen av nya produkter. Som ett exempel härpå anges den s.k. fettvaruavgiften som motionärerna anser ha verkat som ett hinder för enutveckhng av nya produkter på matfettsområdet, som skulle vara av storbetydelse för konsumenten. Enligt motionärernas mening bör fettvaruavgiftenreduceras i syfte att befrämja produktutveckling på matfettsområdet och ensundare kosthållning. Ett yrkande i samma riktning läggs fram i partimotion 3098från som anser att hos regeringen bör begära initiativ undersöka konkurrensbegränsande avgifter på substituttill jordbruksprodukter (yrkande 8). EnUgt mofion 3089 bör introduktionen av nyaprodukter, som inte är baserade på svenska jordbruksråvaror, ske under sådanaformer att möjligheterna att uppnå de jordbrukspolifiska målen, bl. a. måletför livsmedelsberedskapen och inkomstmålet, ej minskar. En ny produkt bör integes fördelar framför en konkurrerande produkt, som av marknadsmässiga,jordbrukspolitiska eller andra skäl t. ex. är belagd med avgift. Det ärenligt utskottets mening ett självklart intresse för konsumenterna JoU1984/85:33 48 att det finns utrymme för nya produkter och metoder pälivsmedelsområdet. Till följd av den snabba utvecklingen inom biokemin ochlivsmedelstekniken kan jordbruksråvaror nu användas i fler produkter äntidigare. Detta ställer krav på en anpassning av jordbruksprisregleringen.Utskottet delar den i proposifionen uttryckta uppfattningen att en positiv inställningbör intas till nya produkter och att det bör finnas så få restriktioner sommöjligt. Jordbruksprisregleringen bör därför vara utformad så att den inteförsvårar eller hindrar utveckUngen av nya produkter och att de införs påmarknaden. Introduktionen av nya produkter kan medföra attprissättningen inom jordbruksprisregleringen behöver modifieras.