bet · G801KU10 · 1984-12-31 00:00:00 — omvissa vallagsfrågör, m. m. I detta betänkande behandlasföljande frågor som tagits upp i de angivn' motionerna: Röstning genom bud och påinstitution, m. m. - mofionerna 1983/84:296 av m.fl. (c), 1983/84:382 av () och 1983/84:1110av och (båda fp), Lägre kostnaderför allmänna val, m. m. - motionerna 1983/84: 474 av och (båda c) och 1983/84:928 av och (båda fp), Valkretsindelningeni - mofion 1983/84:936 av m. fl. (m), Poströstningeni kyrkofullmäkfigval - mofion 1983/84:585 av (). I fråga om budröstning m. m. avstyrker utskottet tremotioner under hänvisning till att de nuvarande reglerna varit föremål föröversyn tämligen . I sammanhanget framhåller utskottet - liksom vidföregående - betydelsen av att budröstningsförfarandet och partiernasvärvning hålls klart isär och att även de politiska parfierna verkar för attaktiva valarbetare är orienterade om gällande föreskrifter. Beträffande lägre kostnader för allmänna val m. m.avstyrks två mofioner bl. a. under hänvisning till att besparingsförslag-t. ex.antalet fria valsedlar-från centrala valmyndigheten f. n. bereds inomjustitiedepartementet och att reglerna för valdistriktsindelning varit föremålför översyn för en del år sedan. Vad gäller valkretsindelningen i ochpoströstningsreglerna vid kyrkofullmäktigval avstyrker utskottet två motionerunder hänvisning till att frågorna bl. a. ingår i det utredningsuppdrag somlämnats den tillsatta folkstyrelsekommittén. En reservation av m-, c- och fp-ledamöterna har avgivitsbeträffande budröstningsförfarandet. 1 1984/85. KU1984/85:1Q 2 1.Röstning genom bud och på institution, m. m. I motion 1983/84:296 av m. fl. (c)hemställs att beslutar att vallagens 11 kap. 3 § skall ha den lydelsesom anges nedan: Väljare som--- eller hansvårdare och som fyllt . Vårdare är den som yrkesmässigt eller på ettdärmed likartat sätt ger väljaren vård av mera Sådanvalsedelsförsändelse är känt för dem. skall ange i vilketvårdnadsförhållande han står till väljaren. Vittne skall ha --- på ytterkuvertet. I motion 1983/84:1110 av och (båda fp) hemställs att hos regeringen inför nästa val begären översyn av reglerna för röstning med bud. I båda motionerna förordas ändrade regler förröstning genom bud varigenom risken för missbruk och fel enligt motionärernaskulle kunna elimineras. I mofion 296 föreslås sådan ändring i vallagens 11kap. 3 § att begreppet "vårdare" elimineras och attvårdnadsförhållandet skall särskilt anges. I motion 1110 begärs att regeringenskall göra en översyn av de aktuella reglerna. I motion 1983/84:382 av () hemställs attriksdagen hos regeringen hemställer att gällande bestämmelser ändras på så sättatt poströstning på vårdinstitutioner utvidgas så som i motionen anges. Imotiveringen anförs att budröstningen på institutioner lett till svårigheter itolkningen av begreppet vårdare och att visst missbruk från valarbetares sidaförekommit. Mot denna bakgrund föreslås att möjlighet till poströstning ges påde allra flesta vårdinstitutioner. Gällandebestämmelser m. m. Enligt gällande bestämmelser i 11 kap. vallagen fårväljare under vissa fömtsättningar lämna röstsedel genom bud (röstning medvalsedelsförsändelse). Sålunda får gift väljare lämna valsedel genom sin make(11 kap. 1 §). Vidare får väljare som betjänas av lantbrevbärare lämnavalsedeln genom denne (11 kap. 5 §). Även väljare som på grund av sjukdom,rörelsehinder eller hög ålder inte kan inställa sig i vallokalen får lämnavalsedel genom bud (11 kap. 3 §). Som bud får dock inga andra medverka än vissanärmare släktingar, nämligen barn, barnbarn, fader, moder eller syskon ellerockså väljarens vårdare. Ytterligare en förutsättning är att budet skall hafyllt . Röstningmed valsedelsförsändelse som skall lämnas genom make förbereds på följandesätt. Väljaren lägger själv för varje val en valsedel i ett innerkuvert ochförseglar detta. Därefter lägger han, i närvaro av ett vittne, innerkuvertet iett särskilt ytterkuvert för valsedelsförsändelse och förseglar KU1984/85:10 3 detta samt undertecknar en försäkran på heder och samveteatt han förfarit på sätt som här beskrivits. Vittnet, som skall ha fyllt ,skall skriftligen intyga att väljaren egenhändigt undertecknat den nämndaförsäkran. Väljarens make eller barn eller makens barn får inte vara vittne.Valsedelsförsändelse får anordnas tidigast före valdagen. Vid röstning genom lantbrevbärare gäller i allt väsentligtsamma regler som vid röstning genom äkta make. Lantbrevbärare får inte varavittne men skall på ytterkuvertet intyga att han mottagit försändelsen avväljaren. När släkting eller vårdare medverkar som bud skall bådebudet och vittnet vara närvarande när väljaren lägger in de iordningställda innerkuverteni ytterkuvert och förseglar detta. Båda två skall också skriftligen intyga attväljaren egenhändigt undertecknat en sådan försäkran som nämnts och attnågot förhållande som strider mot innehållet i försäkran inte är känt för dem. vallagskommitté har motbakgrund av tidigare riksdagsmotioner i ämnet samt vissa oegentligheter isamband med val övervägt en ändring av reglerna för budröstning.Kommittén fann inte tillräckliga skäl att föreslå någon skärpning av reglerna.Som motivering för denna ståndpunkt anför kommittén i sitt betänkande (SOU1980:45 s. 152) bl. a. följande: Väljare som är hänvisade att anlitabud för att lämna sina valsedlar är ofta, på grund av sjukdom ellerrörelsehinder, starkt beroende av sin omgivning. Därav följer att de kan hasvårt att stå emot påtryckningar. Av detta skäl är det av särskild vikt attförfarandet vid budröstning utformas så att väljaren skyddas mot obehörigapåtryckningar från mindre nogräknade röstvärvare. Föreskrifterna om budets ochvittnets samtidiga närvaro när valsedelsförsändelsen iordningställs samt omväljarens försäkran och de båda övriga närvarandes intyg är, enligt kommitténsmening, betydelsefulla garantier för att detta skydd för väljaren upprätthålls.Från dessa utgångspunkter måste det anses mycket betänkligt och allvarligt omvalarbetare, som skett i något av de refererade fallen, närmast vanemässigtåsidosätter vallagens bestämmelser om förfarandet vid budröstning. I och försig är väl dessa händelser anledning nog att allvarligt överväga skärpning avreglerna om budröstning. Vid genomgång av övriga utredningar har kommitténemellertid fått intrycket att man bland valarbetare, måhända som ett utslag avkampen partierna emellan, utövar en tämligen noggrann kontroll av varandra vadgäller tillvägagångssättet vid budröstning. Kommittén finner också anledninganta att publiciteten kring de ovan refererade fallen leder till skärptuppmärksamhet och kontroll vad gäller förutsättningarna för budröstning, budetsbehörighet och förfarandet i övrigt vid röstning med valsedelsförsändelse vidkommande val. r 1984/85. KU1984/85:10 4 I proposition 1980/81:170 anslötsig föredragande statsrådet till valkommitténs bedömning när det gällerreglerna om budröstning. I anslutning till riksdagsbehandlingen avpropositionen behandlades även motion 1980/ 81:489 av () ivilken föreslogs en översyn av budröst-ningsreglerna och röstning av ifrågasatt valfusk vid val.Konstitutionsutskottet (KU 1980/81:26) avstyrkte motionen med följandemotivering: har mot bakgrundav bl. a. dessa händelser i sitt betänkande övervägt en ändring av reglerna förröstning genom bud. Enligt kommittén är de oegentligheter som förekommit i ochför sig anledning nog att allvarligt överväga skärpning av reglerna. Kommitténfinner dock anledning anta att publiciteten kring oegentligheterna leder tillskärpt uppmärksamhet och kontroll vad gäller förutsättningarna för budröstning,budets behörighet och förfarandet i övrigt vid röstning med valsedelsförsändelsevid kommande val. Kommittén har därför inte funnit tillräckliga skäl att nuföreslå någon skärpning av reglerna för röstning genom bud. Utskottet delar - ilikhet med föredragande statsrådet i propositionen - kommitténs uppfattning.Det kan tilläggas att möjligheterna att rösta genom bud, som efter hand utökatsär att se som ett betydelsefullt led i strävandena att så långt som möjligtbereda samtliga röstberättigade möjlighet att delta i valen.Budröstningsförfarandet och partiernas värvning av röster måste givetvis klarthållas isär. För röstning på ålderdomshem och andra institutioner inrättas istor utsträckning särskilda postanstalter. Där så sker torde behovet avbudröstning inte vara särskilt stort. Mot bakgrund av det anförda finnerutskottet inte att en översyn av det slag som föreslås i motionen f. n. ärerforderlig. Motionen avstyrks sålunda. Med anledning av två motioner som allt väsentligtöverensstämmer med de nu aktuella anförde utskottet (KU 1983/84:11)följande: Med anledning av den nu aktuellamotionen får utskottet understryka betydelsen av att föreskrifterna ombudröstning följs mycket noga och att budröstningsförfarandet och partiernasvärvning av röster hålls mycket klart isär. I sammanhanget är det av särskildbetydelse att den information som lämnas av centrala valmyndigheten såväl tillvalförrättare som allmänhet och partier är så klarläggande som möjligt. Här börytterligare förbättringar kunna göras. Utskottet förutsätter attinformationsfrågan ägnas särskild uppmärksamhet i anslutning tilljustitiedepartementets förestående behandling av de förslag ivaladministrativa frågor m.m. som enligt vad utskottet erfarit kommer att ingesav omkring . Härigenom får yrkande 1 i motion 187anses tillgodosett. Vad gäller förslagen om ändring i gällande regler resp. nyöversyn av dessa vill utskottet under hänvisning till vallagskommitténsföretagna prövning och ställningstagande 1981 inte nu förorda någonny översyn eller ändringar. Det finns enligt utskottets upppfattning anledningatt först avvakta effekterna av en förbättrad information i saken. Underhänvisning härtill avstyrks sålunda motion 1982/83:187 yrkande 2 och1982/83:1125. KU1984/85:10 5 I en reservation av m-, c- ochfp-ledamöterna yrkades att föreskrifterna skulle kompletteras i enlighet medmotion 1982/83:187. beslöt i enlighet med utskottets hemställan. Lägre kostnader för allmänna val, m. m. I motion 1983/84:474 av RuneTorwald och (båda c) hemställs att hos regeringenbegär förslag till ändrade regler för valdistriktsindelning samt ändratöppethållande av vallokalerna på sätt som föreslagits i motionen förtillämpning vid val. I motiveringen anförs att poströstningen ökat kraffigtunder de fyra senaste allmänna valen vilket leder fill att allt färre röstar ivallokal. Med hänsyn härtill och för att vinna besparingar bör antaletvaldistrikt kunna minskas genom att de normalt bör omfatta omkring 2 400röstberättigade. Vidare borde vallokalernas öppethållande reduceras genom ettuppehåll förslagsvis mellan och 15.00 varigenom valförrättarnasarbetsförhållanden kan förbättras. I motion 1983/84:928 av och (båda fp) hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn avvallagstiftningen i syfte att - utan skadeverkningar för demokratin -åstadkomma besparingar i statens och kommunernas utgifter för de allmännavalen. I motiveringen anför motionärerna att det går att görabesparingar i valadministrationen. Som exempel nämns att antalet valdistriktradikalt kan minskas, att det går att trycka mindre än 100 valsedlar perröstberättigad, att antalet valkuvert som gratis tillhandahålls politiskapartier kan minskas och att den som önskar poströsta bör göra detta förevaldagen eftersom möjlighet därtill finns under en månad före valet. Gällande bestämmelser, m. m. Enligt 3 kap. 3 § vallagen börvaldistrikt omfatta 1 200-1 500 röstberättigade. Endast om särskilda skälföranleder det får valdistrikt omfatta mer än 1 800 eller mindre än 300röstberättigade. Som exempel på sådana särskilda skäl anfördes ikonstitutionsutskottets betänkande nr 18 (KU 1975:18) att - underlätta förväljare i glesbygder och på skärgårdsöar - poströstningsfrekvenseni distriktet är hög och att sammanräkningsarbetet kan underlättas genom attfler valförrättare förordnas - storabefolkningsomflyttningar kan förutses som förväntas påverka distriktensstorlek - kommun intetillhör landsting och att endast två val förrättas. Bestämmelser om valsedlarfinns i 6 kap. vallagen. särskildablanketter som tillhandahålls av centrala valmyndigheten (1 §). KU 1984/85:10 6 partisom är representerat i den församling valet gäller tillhandahåller centralavalmyndigheten blanketter till valsedlar fill det antal partiet önskar (4 §).Till parti som deltar i riksdagsval och tidigare uppnått eller vid valet fårmer än av rösterna i hela landet svarar statsverket för kostnaden förvalsedlar som motsvarar fem gånger antalet röstberättigade i valkretsen. Vidval tiil landsting eller kommunfullmäktige svarar statsverket för kostnaden förvalsedlar motsvarande fem gånger antalet röstberättigade i valet till partiersom är eller blir representerade i församlingen. Bestämmelser om valkuvertåterfinns i 8 kap. vallagen. Enligt9 kap. 1 § vallagen skall vallokal hållas öppen för röstning mellan klockan8.00 och 20.00. Centrala valmyndigheten får bestämma att vallokalen i visstvaldistrikt skall vara öppen för röstning än nu sagts, om det kanantas att väljarna likväl har tillfredsställande möjligheter att utöva sinrösträtt. Enligt10 kap. 1 § får röstning vid de allmänna valen ske på varje postanstalt fr. o.m. den tjugofjärde dagen före valdagen t. o. m. valdagen. Postanstalt kaninrättas på sjukhus och andra institutioner. Enligt 2 § får tiden för röstningpå postanstalt begränsas på valdagen. Tidigarebehandling, m. m. Med anledning av två motioner som i stortöverensstärhmer med de nu aktuella avstyrkte utskottet dessa (KU 1983/84:11)med följande motivering: Utskottet har med anledning av tidigare motioner idessa frågor anfört att vallagstiftningen varit föremål för en ingåendeöversyn genom vallagskommitté, vars arbete avslutades . Utskottetavstyrkte förslag om att i besparingssyfte låtavaldistrikten bli större och att begränsa tillgången på valsedlar ochvalkuvert. Utskottet finner inte anledning att nu ändra mening i den frågan.Även förslag om begränsning av öppethållande avstyrktes medhänvisning till att vallokalernas stängningstid ändrades till års val. Utskottet är inte heller nu berett att förorda någonändring beträffande öppethållandet. Utskottet finner bl. a. med hänsyn till attvallagsbestämmelserna varit föremål för ingående omprövning inte skälatt tillstyrka ändrade regler i övrigt på sätt som föreslagits i motionerna.Motionerna 1982/83:277, 1123 och 1678 avstyrks följaktligen. I en reservation (fp) yrkades att det skulleuppdras åt regeringen att göra en översyn av besparingsmöjligheterna i enlighetmed motionsförslagen. (centrala valmyndigheten) har i enpromemoria redovisat erfarenheter av val ochframlagt förslag till vissa åtgärder. I denna PM redovisas vissa statistiskauppgifter om de allmänna valen och i promemorian har RSV redovisat särskildaöverväganden om tänkbara kostnadsbesparingar års val. KU 1984/85:10 7 bedömningkan det ifrågasättas om partiernas behov av valsedlar generellt behöver vara såstort att det motsvarar den mängd som trycktes vid val. En minskningav antalet kostnadsfria valsedlar från fem till fyra gånger antalröstberättigade skulle enligt RSV innebära en besparing på ca 2,3 milj. kr.Genom ändring av beräkningen av självkostnad för valsedlar kan också eninkomstökning på ca 1,0 milj. kr. Beträffandekostnader för innerkuvert och ytterkuvert anför RSV att samråd skall ske medpartiernas riksorganisationer. RSV anser vidare att det skulle vara möjligt medväsentlig kostnadsbesparing om antalet postanstalter med röstmottagning påvaldagen reducerades. I motion 1983/84:936 av m.fl. (m)hemställs aft beslutar om en ändring i valkretsindelningen i Malmöhuslän för val till i enlighet med vad som anförs i motionen. Imotiveringen erinras om att är indelat i två valkretsar för valtill och att majoriteten i personvals- och valkretsutredningenföreslagit en reform av valkretsindelningen. Motionärerna anför vidare attförslaget, som ytterligare utreddes på förslag av de socialdemokratiskaledamöterna i nämnda utredning, emellertid inte ledde fram till någotlagförslag från regeringens sida års val. Gällanderegler, m. m. För val till är riket indelat i 28valkretsar. I de flesta fall utgör länet en valkrets. Enligt 2 kap. 1 §vallagen utgör , , och Lunds kommuner en valkrets(fyrstadskretsen) och med undantag av fyrstadskretsen en valkrets(valkrets). Centrala valmyndigheten fastställer förstavalkretsmandat i varje valkrets. Verkställdautredningar, m. m. tillkallade dåvarande chefen förjustitiedepartementet en kommitté, personvals- och valkretsutredningen (Ju1974:19), för att utreda frågorna om ändrad valkretsindelning och om ökatinslag av personval vid val till . I sitt betänkande (SOU 1977:94)Personval och valkretsindelning föreslog kommittén att fyrstadskretsen ochlänsvalkretsen i skulle ersättas av tre nya, geografisktsammanhängande valkretsar. kommun borde därvid utgöra en valkrets ochlänet i övrigt delas i en nordlig och en sydlig krets. Vid remissbehandlingenanslöt sig de flesta remissinstan- KU 1984/85:10 8 sematill bedömningen att valkretsindelningen i borde ändras.Meningarna om när en sådan förändring borde genomföras var emellertid delade.Vissa remissinstanser önskade en omedelbar ändring av valkretsarna, andraansåg att ytterligare överväganden borde föregå ett beslut. Föratt finna en lösning som skulle vinna en så bred anslutnirig som möjligt ifrågan om ändrad valkretsindelning i beslutade regeringen den 29november 1979 att fillkalla en särskild utredare. Utredaren lämnade i maj 1980sitt förslag i betänkandet (Ds Ju 1980:3) Valkretsindelningen i . Utredarenkonstaterade i betänkandet att den nuvarande valkretsindelningen i Malmöhuslän inte är ändamålsenlig och att allmän enighet rådde om att en ny indelningborde bygga på enheter som är geografiskt sammanhängande och som helst ävenhar andra gemensamma beröringspunkter, t. ex. naturiiga näringsgeografiskasamband, överensstämmande statlig admini-strafiv indelning, gemensamlandstingsservice och gemensam planering. Regeringenbeslöt att lägga betänkandet Valkretsindelningen i Malmöhuslän och remissyttrandena över det till handlingarna. Som motivering anfördesenligt protokollet vid regeringssammanträdet att beslut i frågor som rörvalsystemet bör fattas i största möjliga enighet. Vid beredningen av ärendet iregeringskansliet, under vilken kontakt även hade tagits med företrädare föroppositionen, hade det visat sig att någon sådan enighet inte kunde uppnås. I en motion (2 c) till 1980/riksmöteföreslogs att valkretsindelningen i skulle göras om i enlighet medde förslag som lagts fram av personvals- och valkretsutredningen samt densärskilda utredning som presenterats i betänkandet Ds Ju 1980:3.Konstitutionsutskottet anförde i saken följande (KU 1980/81:26 s.29): Beslut som rör valsystemet fattas traditionellt istörsta möjliga enighet. Vid beredningen i av sistnämndabetänkande visade det sig att någon sådan enighet inte kunde uppnås. Utredarensförslag har därför inte lett till någon proposition till . Inte hellervid utskottets behandling av frågan har någon bredare enighet om förslagetnåtts. Förutsättningar föreligger därför inte f. n. att genomföra förslaget.Utskottet utesluter dock inte att frågan tas upp till förnyat övervägande efter1982 års val. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen. Iett särskilt yttrande anförde c- och m-ledamöterna följande: Enligt vår mening är en reform avvalkretsindelningen i mycket angelägen. Det förslag som ianslutning till tidigare utredningsförslag lagts fram i motion 1980/81:2141 börgenomföras. Vi beklagar att det inte, trots en enhällig remissopinion, nu varitmöjligt att uppnå en bred politisk enighet omkring detta förslag. KU 1984/85:10 Frågan om valkretsindelningen i hartagits upp i frågedebatter . Senasttogs frågan upp av (). Justitieminister anförde i sitt svar bl. a. följande: Frågan om valkretsindelningen i hardiskuterats i olika sammanhang . I en promemoria från 1980föreslog en särskild utredare att indelningen skulle ändras så att den s. k.fyrstadskretsen och valkrets avskaffades och ersattes av tregeografiskt sammanhängande valkretsar. Någon proposifion lades emellertid intefram på grundval av promemorian. Närfrågan om ändrad valkretsindelning i senast debatterades iriksdagen framhöll min företrädare att det varangeläget att beslut om valsystemet fattas i största möjliga enighet mellan depohtiska partierna. Han avsåg också att undersöka förutsättningarna för attuppnå en sådan enighet. Enligtvad jag har erfarit har det inte funnits förutsättningar för enpolitisk uppgörelse i frågan. Jag avser emellertid att fortsätta undersökningarnaför att se om det numera finns sådana förutsättningar. Den tillsatta folkstyrelsekommittén harenligt direktiven (1984:23) bl. a. att ta upp frågorna om personval och mindrevalkretsar till förnyat övervägande. Kommittén bör göra den ytterligareutredning av dessa frågor som kan behövas. I motion 1983/84:585 av () hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändring i poströstförfarandet vidkyrkofullmäktigval i enlighet med vad i motionen anförs. Imotiveringen erinras om att den nuvarande ordningen för preliminär räkning avpoströster vid kyrkofullmäktigval hos valnämnden efter valettillkom för att få ett preliminärt valresultat. Enligt motionärenkan erfarenheter års kyrkofullmäktigval visa att antalet poströstervarit ringa vid denna s.k. onsdagsförrättning. I flera fall har endast enpoströst förekommit i församlingen. Risken har varit uppenbar att den röstandesvalhemlighet röjts. Detta anser motionären otillfredsställande. Motionärenanför vidare att den preliminära rösträkningen även i fortsättningen bör skehos valnämnden och inte som tidigare hos , men anser att dennuvarande risken för valhemlighetens röjande bör elimineras. Motionärenföreslår att förtidsröstning på postanstalt i detta val skall upphöra i så godtid före valdagen att valnämnden får möjlighet att sända ut KU 1984/85:10 10 samtiigapoströster till valdistrikten för att där räknas tillsammans med de röster somavgivits i vallokalen på valdagen. Motionären föreslår att regeringen skall fåi uppdrag att utarbeta förslag till lämplig ändring i lagen omkyrkofullmäktigval. En motion av samma innebörd som den nu aktuellabehandlades av . Utskottet anförde i saken följande: Den nuvarande ordningen innebär att poströsterna,som kan vara mycket få, räknas hos valnämnden onsdagen efter valdagen. De ingårinte i den preliminära räkningen på valdagen. Då det vid onsdagsräkningen kangälla endast enstaka poströster befarar motionären att risk för valhemlighetensröjande kan uppstå. Utskottet vill erinra om att onsdagsräkningen infördes 1981efter förslag av vallagskommitté, främst för att snabbt få ett såtillförlitligt preliminärresultat som möjligt. Utskottet förutsätter attcentrala valmyndigheten följer frågan och om problem med valhemligheten uppstårföreslår lämpliga åtgärder. I sin ovan nämnda PM har RSV redovisat särskildaerfarenheter av kyrkofullmäktigvalen. Därav framgår att valdeltagandet uppgicktill vid val. RSV anför bl. a. följande: De flesta problem som har aktualiserats i sambandmed uppföljning av kyrkofullmäktigval hänger på ett eller annat sättsamman med det låga valdeltagandet. Eftersomreglerna för kommunfullmäktigval i många avseenden skall tillämpas också då detgäller kyrkofullmäktigval ter sig valet på många sätt överorganiserat ochkrångligt med tanke på hur få som deltar. Detlåga valdeltagandet leder också till att kyrkofullmäktigvalet prioriteras lågthos de politiska partierna, myndigheter och massmedia. Detta medför i sin turatt valet genomförs på ett mindre tillfredsställande sätt. För att belysa depolitiska partiernas intresse för kyrkofullmäktigval kan nämnas att partierna imånga fall går fram med en gemensam lista. Som exempel kan nämnas att det, vid1982 års val, i var 64 st av totalt 119 st församlingar ellersamfälligheter där så skedde. Motsvarande siffror för var 34 av 61och för 84 av 107.