bet · G801UbU16 · 1984-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund av de olika satsningar som regeringen föreslårinför nästa budgetår såvitt gäller flickor och teknik förutsätter utskottet attflickors behov av utbildning också i datateknik blir tillgodosett och anserdärmed att bör avslå motion 1984/85:731 yrkande 11. SÖ bedriver ett utvecklingsarbete beträffandedataundervisning för låg-och mellanstadiet. Först när detta är färdigt finnsförutsättningar för ett generellt ställningstagande till om och hur datorerskall föras in på låg- och mellanstadiet. Med hänvisning härtill bör riksdagenavslå motion 1984/ 85:1879 yrkande 1 i denna del. I motionerna 1984/85:1325 (c)yrkandena 8 och 9 och 1984/85:2822 (m) yrkande 15 föreslås att statsbidragettdl samlad skoldag, beräknat till 42,2 milj. kr. för /86,avskaffas. Enligt motion 1984/85:731 yrkande 2 i denna del bör anslagspostentill detta ändamål reduceras på sätt som anges i motionen. Utskottet finner inte anledning att inta en annanståndpunkt än regeringen när det gäller bidrag till den samlade skoldagen undernästa budgetår, varför motionerna 1984/85:1325 yrkandena 8 och 9, 1984/85:2822yrkande 15 och 1984/85:731 yrkande 2 i motsvarande delar avstyrks. Erforderligamedel för ändamålet bör anvisas. I ett antal mofioner föreslåssärskilda åtgärder för stöd till små skolenheter. En särskild anslagspost förändamålet under förevarande anslag begärs i motionerna 1984/85:731 (fp) yrkande2 i denna del, 1984/85:922 (c) yrkande 1 och 1984/85:1325 (c) yrkandena 10 och11. En ändring av förordningen om tilläggsbidrag anses i motion 1984/85:1952(c) underiätta viss undervisning på elevernas hemorter. I motion 1984/85:1887(c) begärs ett flexibelt statsbidragssystem. Slutligen begärs i motion1984/85:2818 (m) yrkande 28 förslag om anpassningar avstatsbidragsbestämmelserna för såväl den allmänna skolan som fristående skolorför att fillgodose glesbygdens behov. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Praxis får anses vara mycket generös när det gäller detminsta antalet elever för en skolenhet med låg- och/eller mellanstadium. Iglesbygd räcker det ofta med något eller några tiotal elever. Inte heller itätort sätts kravet i många fall särskilt högt. I SÖ:s föreskrifter ochanvisningar för beräkning av basresurser i (SÖ-FS 1979:50) sägs,angående indragning och bevarande av skolenheter, bl. a. att pedagogiskasynpunkter i mer begränsad mening noga bör vägas mot de praktiska och andraolägenheter för barnen och deras föräldrar som uppstår när avstånden till närmastbelägna skolenhet är stora. En mindre pedagogisk olägenhet bör få stå tillbakaför förmånen för UbU1984/85:16 20 föräldrarna att få behålla sina barn i en mera närbelägenskola. har vidare fattat beslut om en flexibelskolplanering med bl. a. högstadieskolor med mindre än tre paralleller och omfilialskolor (prop. 1981/82:157, UbU 1981/82:36, rskr. 1981/82:445). Som utskottet framhållit i det föregående är det mednuvarande statsbi-dragsgivning möjligt att ta hänsyn till kommunernastätortsgrad och geografiska förhållanden i övrigt. För närvaranderemissbehandlas olika förslag till ett nytt statsbidragssystem. Utskottet utgårfrån att ett eventuellt nytt bidragssystem tillgodoser behovet att kunna tasådana hänsyn. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår mofionema 1984/85:731 yrkande 2 i denna del, 1984/85:922yrkande I, 1984/85:1325 yrkandena 10 i denna del och 11, 1984/85:1887,1984/85:1952 och 1984/85:2818 yrkande 28. I propositionen föreslåsbeträffande utbetalning av bidrag till ändrade regler så att bidragi form av förskott betalas ut i stället för fyra gånger under året.Detta får till följd minskade ränteutgifter för staten. I motion 1984/85:1945 (vpk) yrkandena loch 2 avvisasförslaget. föreslås att anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med 80 milj. kr. förhöjt belopp till anslaget Bidrag tilldriften av grundskolor m. m. Med hänvisning till det statsfinansiella läget anserutskottet att bör tillstyrka regeringens förslag i denna del ochavslå motion 1984/85:1945 i motsvarande delar. beslöt om ettnytt statsbidragssystem för fristående skolor för skolpliktiga'elever (prop.1982/83:1, UbU 1982/83:10, rskr. 1982/83:63). Med anledning av ett antalmotioner i statsbidragsfrågan anförde utskottet följande i sitt av riksdagengodkända betänkande (s. 13-14): Utskottet ansluter sig till principenatt ett godkännande av en skola som fristående skola inte automatiskt skallmedföra rätt till statsbidrag. Utskottet vill inte på det sätt som föreslås imotionerna medverka till att det vid sidan av det allmänna skolväsendet växerfram ett stort antal fristående skolor med statsbidrag, vilket skulle kunnainnebära att de grundläggande principerna i skolväsendets uppbyggnad förändras.Samtidigt delar utskottet den uppfattning som kommit till uttryck både iSEH-kommitténs' betänkande och i propositionen att viss verksamhet i friståendeskola kan berika och vara av värde för det allmänna skolväsendet. Detutvecklingsarbete som reguljärt sker i kan på ett värdefullt sättkompletteras om, som det anförs i propositionen, enskilda personers intresseoch engagemang för praktisk-pedagogisk förnyelse också kan tas till vara genomatt en fristående skola får statsbidrag. Statsbidrag bör kunna utgå till skolorvilkas verksamhet bygger på en alternativ pedagogik eller liknande. Enfristående skola bör för att få ' Kommittén (U 1979:13) angående skolor med enskildhuvudman. UbU1984/85:16 21 statsbidrag ha en prägel som gör att skolan i någotavseende avviker frän . Det kan vara fråga om såväl en verksamhetbedriven utifrån en särskild pedagogisk helhetssyn (t. ex. Waldorfpedagogik)som en i timplane-mässigt eller kursplanemässigt avseende annorlunda upplagdverksamhet. Utskottet vill fästa uppmärksamheten på att det i vissa fall kanuppstå situationer där det av praktiska skäl kan visa sig svårt att utanomfattande administrativa åtgärder inordna viss skolverksamhet inomgrundskolans ram (jfr SOU 1981:34 s. 96). har pekat på attlärares eller föräldrars förslag till försök inte alltid vinner gehör, eftersomförslagen bedöms alltför resurskrävande eller mindre angelägna än andraaktiviteter. Enligt beslutet skall detankomma på regeringen att förklara fristående skolor berättigade tillstatsbidrag enligt de riktlinjer som angetts av . Regeringen beslöt om statsbidrag tillett antal fristående skolor räknat fr. o.m. Beslutet avsågdels fyra internafionella skolor, dels fem skolor på grund, dels åttawaldorfsko-lor varav en erhöll bidrag räknat fr. o. m. /85.Beträffande en nionde och sista waldorfskola som ansökt ombidrag angavs i anslutning till beslutet att skolstyrelsens bedömning av enkursplanerevision måste avvaktas innan ett eventuellt beslut om statsbidragkunde fattas. Enligt motion 1984/85:620 (c) bör frågor om statsbidragtill fristående skolor på grundskolenivå prövas i riksdagsbeslutets anda utanhinder av att en av regeringen begärd utvärdering av verksamheten vid vissaandra skolor pågår. I motion 1984/85:2537 (m) framhålls att det är viktigt attstatsbidragsfrågan prövas utan godtycke utifrån följande fyra principer,nämligen 1. skolor med likartad pedagogik skall behandlas lika istatsbidragshänseende, 2. skolor med färre elever än 25 skall kunna påräknasamma behandling som större skolor, 3. en grundsyn skall vid prövningenanses utgöra ett sådant utvecklingsstimulerande alternafiv som riksdagsbeslutettalar om och 4. regeringsprövning av statsbidragsansökningar skall ske . Enligt uppgift från prövas frågor omstatsbidrag till fristående skolor på grundskolenivå (jfr även UbU1983/84:18 s. 15). Av riksdagsbeslutet framgår att regeringen inteskall ställa krav på visst lägsta antal elever och en viss organisation för attstatsbidrag skall kunna utgå. Regeringens statsbidragsbeslut den 6 oktober 1983har redovisats i det föregående, av vilket framgår bl. a. att regeringen vidden prakfiska tillämpningen av riksdagsbeslutet behandlat skolor med likartadpedagogik lika i bidragshänseende, vidare att skolor med en grundsynoch en intressant uppläggning av skolarbetet har kunnat erhålla statsbidrag. Med hänvisning till vad utskottet här har anfört anserutskottet att motionerna 1984/85:620 och 1984/85:2537 inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd utan avslås. Enligt motion 1984/85:731 (fp) yrkande 7 är nuvarandestatsbidragsbestämmelser alltför oklara för att man skall kunna avgörahuruvida har möjlighet att bygga vidare på sitt tvåparallelligalågstadium med ett UbU1984/85:16 22 harmellanstadiet endast en klass per årskurs. Enligt motionärerna bör riksdagenuttala att statsbidrag trots utökad organisation bör kunna utgå tillparallellklass på mellanstadium med samma bidrag per elev somhittills. Enligt de bestämmelser som gäller för bl. a. Hillelskolankan regeringen, om det finns särskilda skäl, bestämma att det särskildabidraget per elev får utgå på oförändrad nivå även vid utökat antal elever.Utskottet här erfarit att regeringen för - som befann sig 1982 som den har ett begränsat presumfivtelevunderlag i form av judiska elever i - kommer att vidtaåtgärder i den riktning som motionärerna förespråkar. Med hänvisning härfillanser utskottet att yrkande 7 i motion 1984/85:731 inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd utan avslås. I motion 1984/85:731 (fp) yrkande 8 anförs att ettmångårigt arbete av hög kvalitet vid Estniska skolan väl mofiverar att skolanfår statsbidrag även till en högstadiedel. Detta bör som sin meningge regeringen till känna. Utskottethar i ärendet inhämtat följande. Estniska skolan i grundades . Syftet medskolan var bl. - efter det slut - att till denuppväxande generationen av invandrade ester överföra egna kulturellatraditioner. Esterna i är politiska flyktingar i första, andra ochtredje generation, som har ringa kontakter med hemlandet. Undervisningen följerden allmänna läroplan. Skolans målsättning är att inom ramen fördenna läroplan ge eleverna möjUghet att lära sig estniska språket, få kännedomom geografi och historia och att utöva estnisk sång och musik. Enligt 34 § skollagen (jämfört med 10 § samma lag)ankommer det på skolstyrelsen i den kommun skolan är belägen att pröva fråganom godkännande av fristående skola för skolpliktens fullgörande. Det är såledesStockholms skolstyrelse som - efter ansökan - skall pröva frågan om inrättandeav högstadium vid Estniska skolan i . Först när beslut fattats ominrättande av ett högstadium kan regeringen ta ställning tillstatsbidragsfrågan. I skrivelse till utbildningsutskottet den 12 februari 1985har estniska kommitténs skolutskott anmält sin avsikt att göra en framställningi högstadiefrågan till skolstyrelsen i . Utskottet, som hänvisar tillvad som redovisats i själva procedurfrågan, föreslår att avslårmotion 1984/85:731 yrkande 8. Anslag för /86 Det totala anslagsbehovet under Bidrag till driften avgrundskolor m.m. beräknas i budgetproposifionen till 13 707 000 000 kr.Utskottet har i det föregående avstyrkt motionsyrkanden som skulle UbU1984/85:16 23 medföra ett annat medelsbehov. Med hänvisning härtillföreslår utskottet att med bifall till proposition 1984/85:100 ochmed avslag på motionerna 1984/85:1325 yrkandena 8 och 10 i motsvarande delar,1984/85:1945 yrkande 2 i denna del, 1984/85:2506 yrkande 3 i denna del och1984/85:2822 yrkandena 15, 16, 18, 19, 20 och 21 i motsvarande delar samtyrkande 22 för /86 anvisar 13 . fill Bidrag filldriften av grundskolor m. m. Intagning till gymnasieskolan på vårterminsbetyget iårskurs 9 i 1 propositionen framhålls att förutsättningarnaför intagning till gymnasieskolan är delvis andra än de som rådde närbeslutet om intagning på höstterminsbetyget fattades. hardimensioneringen av gymnasieskolan i förhållande till 16-årskullen ökatkraftigt. 16-17-åringarna skall vidare enligt beslut med anledning avbudgetpropositionen 1984 (prop. 1983/84:100, UbU 1984/85:19, rskr. 1984/85:321)särskilt prioriteras vid intagningen. Kommunernas numera lagfästauppföljningsansvar syftar fill att alla ungdomar som slutar skallerbjudas utbildning, arbete eller ungdomsplats. Det finns därför enligtföredragande statsrådets mening förutsättningar för att en vårbetygsintagning -kombinerad med en preliminär intagning på höstbetyget - åtminstone fill stordel skall kunna uppfylla de önskemål som låg till grund för beslutet omhöstbetygsintagning. Mot denna bakgrund föreslår statsrådet att intagningentill gymnasieskolan skall grundas på vårterminsbetyget i årskurs 9 och att dennya ordningen skall införas vid intagningen till gymnasieskolan inför läsåret1986/87. Utskottet föreslår att godkänner vad som ipropositionen har förordats om höst- och vårterminsbetyg som grund förpreliminär resp. slutlig intagning till gymnasieskolan. I motion 1983/84:1690 (c) yrkande 3, som väcktes underallmänna motionstiden , begärs ett uttalande om att intagningentill gymnasieskolan skall grundas på vårterminsbetyget i årskurs 9. Utskottet, som konstaterar att motionärens yrkande genomregeringens förslag är tillgodosett i stort, anser att yrkande 3 i motion1983/84:1690 inte bör föranleda någon åtgärd utan avslås. Beträffande betygsättningen iårskurs 9 med anledning av det nya intagningsförfarandet anses det ipropositionen som naturligt att "vårterminsbetyget i årskurs 9 fårkaraktären av sammanfattningsbetyg där även elevernas prestationer tidigareunder högstadietiden beaktas. Eftersom höstterminsbetyget ligger till grund fören preliminär antagning bör detta betyg även fortsättningsvis ha dennakaraktär." I mofion 1984/85:2818 (m) yrkande 14 tas den aktualiseradebetygsätt-ningsfrågan upp. Enligt motionen skall slutbetyget redovisa dekunskaper och färdigheter som man faktiskt har vid utgången av årskurs 9. UbU1984/85:16 24 det sammanfattar, säger mofionärerna, måste tillåtasvariera från ämne till ämne. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. Bestämmelser om betygsättning i återfinns delsi skolförordningen 6 kap. 9-15 §§, dels i läroplan för (Lgr 80),s. 39-40. Enligt Lgr 80 avser vårterminsbetyget hela läsåret och inbegriperäven vad som behandlats (s. 39). Betygen skall också grundasig på iakttagelser och anteckningar under hela högstadiet och inte enbart påintryck vid periodens slut (s. 40). Självfallet skall betyget i årskurs 9 avse de kunskaperoch färdigheter som eleverna har när de slutar . En elev kan påolika sätt i efterhand ha inhämtat det lärostoff som studerats under entidigare årskurs. Betygsättningen i årskurs 9 bör därför inte grundas på enmatematisk sammanväg-ningsprocess där prestationer i en tidigare årskurs skallväga lika tungt som prestafioner i årskurs 9. Med detta klarläggande anser utskottet att mofion1984/85:2818 yrkande 14 inte bör föranleda någon åtgärd utan avslås.Utskottet utgår från att regeringen ger SÖ i uppdrag att utfärda ytterligareföreskrifter. Enligt motion 1984/85:2818 (m)yrkande 13 bör bestämmelserna om intagning till gymnasieskolan ändras. Olikagymnasiala utbildningars krav på förkunskaper bör anges i större utsträckningän , vilket ger eleven rätt information om linjens karaktärsämnenoch om vad som krävs för att han eller hon skall ha en rimUg chans att klarastudierna. I förekommande fall bör elev erbjudas kompletteringsmöjlighet föratt klara den sökta utbildningen. Enbart betyg skall enligt motionärernaanvändas som urvalsgrund, och inte som dessutom intresse försökt utbildning, underrepresenterat kön och arbetslivserfarenhet/avslutadutbildning. I motionerna 1984/85:1033 (s) yrkande 1 och 1984/85:1045 (vpk)yrkandena 3 och 4 hemställs om regler för bétygsfri intagning tillgymnasieskolan. Även om det finns andra urvalsgrunder än betyg vidintagning till gymnasieskolan vill utskottet peka på att betyg fortfarande ärden centrala urvalsgrunden. Beslut om nuvarande intagningsformer fattades avriksdagen med bred majoritet. Utskottet avstyrker med detta motion 1984/85:2818yrkande 13. Vad så gäller en bétygsfri intagning till gymnasieskolanvill utskottet erinra om att frågan om försöksverksamhet med bétygsfriintagning till gymnasieskolan i län anmälts för (prop.1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr. 1978/79:422). Någon intagning som grundadespå försöksverksamheten kom dock aldrig till stånd. Enligt uppgift frånregeringskansliet föreligger ingen framställan om en nyförsöksverksamhet med bétygsfri intagning. Med hänvisning till vad somredovisats föreslår utskottet att avslår mofionema 1984/85:1033yrkande 1 och 1984/85:1045 yrkandena 3 och 4. UbU1984/85:16 25 Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffandeindragning av de stadigt reglerade skolchefstjänsterna att med bifallfill proposition 1984/85:100 och med avslag på mofionema 1984/85:731 yrkande22, 1984/85:2535 och 1984/ 85:2543 yrkande 1 godkänner vad som har förordats ipropositionen, 2. beträffandestatsbidrag till kostnader för skolchefer attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 och med avslag på motion1984/85:2543 yrkande 2 i denna del godkänner vad som har förordats ipropositionen, 3. beträffande ett nyttstatsbidragssystem avseende skolledningen i attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 och med avslag på motion1984/1985:2543 yrkande 2 i denna del godkänner vad som har förordats ipropositionen, 4. beträffande antaletskolledare och biträdande skolledare fr. o. m. dén attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 och med avslag på motionerna1984/85:731 yrkande 23 i denna del och 1984/ 85:2543 yrkande 4 i denna delgodkänner vad som förordats i propositionen, 5. beträffande bibehållandeav antalet skolledare och biträdande skolledare i t. o. m. utgången av attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1984/85:100, 6. beträffande bibehållandeav antalet skolledare och biträdande skolledare i kommuner med mindre än 250 poäng - attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1984/85:100, 7. beträffandeskolledningsfrågor i övrigt attriksdagen utan erinran lägger till handlingarna vad som har anförts iproposition 1984/85:100, 8. beträffandeindividuella timplanejämkningar attriksdagen med bifall till proposition 1984/85: lOO och med avslag på motion1984/85:1944 yrkandena 2 och 3 godkänner vad som har förordats i propositionen, 9. beträffandeviss organisation av undervisningen attriksdagen avslår motion 1984/85:1033 yrkandena 2 och 3, 10. beträffandeborttagande av möjligheten till skolgångsbefrielse att med bifalltill proposition 1984/85:100 och med avslag på motion 1984/85:2540 yrkande 2antar ett inom utbildningsdepar- UbU1984/85:16 26 tementet upprättat förslag till lag om ändring i skollagen(1962:319), 11. beträffandeanpassad studiegång m. m. attriksdagen med bifall till proposifion 1984/85:100 avslår motionerna1984/85:1944 yrkandena 1 a och Ib och 1984/85:2540 yrkandena 1 och 3, 12. beträffandefördelningen av förstärkningsresursen attriksdagen avslår mofionema 1984/85:731 yrkande 13 och 1984/85:2540 yrkande 4, 13. beträffande ett uppdragtill rörande övertaliga lärare attriksdagen avslår motion 1984/85:731 yrkande 1, 14. beträffande ett uppdragtill rörande utredning och förslag om ett nytt betygssystem m. m. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:323 yrkandena 1, 2 och 3, 1984/85:383,1984/85:1043, 1984/85:2540 yrkande 5 och 1984/ 85:2818 yrkandena 6 och 7, 15. beträffande kommunsmöjlighet att besluta om fler betygstillfällen än i årskurserna 8 och 9 attriksdagen avslår mofion 1984/85:2507, 16. beträffandeinriktningen av fria aktiviteter attriksdagen med avslag på mofion 1984/85:731 yrkande 5 utan erinran lägger tillhandlingarna vad som har anförts i proposition 1984/85:100, 17. beträffandeen särskild ledningsgrupp för kultur i skolan attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 avslår motion 1984/85:731yrkande 14, 18. beträffande en särskildkulturansvarig inom varje rektorsområde att avslår mofion1984/85:2222, 19. beträffande bidrag tillutvecklingsarbete med kultur i skolan attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 och med avslag på motionerna1984/85:2506 yrkandena 1 samt 3 i denna del och 1984/85:2822 yrkande 20 i dennadel godkänner vad som har förordats i propositionen, 20. beträffande undervisning om denrörliga bilden i skolan att avslår motion 1984/85:2506 yrkande 2, 21. beträffande uttalande om fortsattutredningsarbete rörande ett elevbaserat statsbidragssystem för attriksdagen avslår motion 1984/85:731 yrkande 15, 22. beträffande ökning avantalet veckotimmar i svenska på grundsko lans högstadium attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposifion 1984/85:100, UbU1984/85:16 27 23. beträffande riktlinjer för svenskundervisningen attriksdagen avslår mofion 1984/85:2818 yrkande 3, 24. beträffande minskning avförstärkningsresursen samt tilläggsbi draget attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 och med avslag på motionerna1984/85:1325 yrkandena 6 och 7 och 1984/85:2822 yrkande 21 i denna delgodkänner vad som förordats i propositionen, 25. beträffande bidrag tillpedagogisk utvecklingsverksamhet för under visning av finskspråkiga elever attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1984/85:100, 26. beträffandebidrag till lokal skolutveckling attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1984/85:100, 27. beträffande lokaltutvecklingsarbete på lågstadiet, hemspråksunder visning och teknikkurser för flickor attriksdagen med bifall till proposifion 1984/85:100 avslår motion 1984/85:2822yrkandena 16, 18 och 19 i motsvarande delar samt godkänner vad som ipropositionen har förordats om teknikkurser för flickor, 28. beträffandeundervisning i datateknik för flickor attriksdagen avslår mofion 1984/85:731 yrkande 11, 29. beträffande dataundervisning pålåg- och mellanstadiet m. m. att avslår motion 1984/85:1879 yrkande 1i denna del, 30. beträffande avskaffande avstatsbidraget till samlad skoldag m. m. att avslår motion 1984/85:731yrkande 2 i denna del, 1984/85:1325 yrkandena 8 i denna del och 9, 1984/85:2822yrkande 15 i denna del, 31. beträffande särskilt stöd till småskolenheter m. m. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:731 yrkande 2 i denna del, 1984/85:922yrkande 1, 1984/85:1325 yrkandena 10 i denna del och 11, 1984/85:1887,1984/85:1952 och 1984/85:2818 yrkande 28, 32. beträffande ändradeutbetalningsregler för bidrag till driften av attriksdagen med bifall fill proposifion 1984/85:100 och med avslag på mofion1984/85:1945 yrkandena 1 samt 2 i denna del godkänner vad som förordats iproposifionen, 33. beträffande prövning avstatsbidrag till fristående skolor på grund skolenivå attriksdagen avslår motionerna 1984/85:620 och 1984/85:2537, 34. beträffande vissstatsbidragsfråga avseende att avslår motion 1984/85:731 yrkande 7, UbU 1984/85:16 28 35. beträffande vissstatsbidragsfråga avseende Estniska skolan i holm attriksdagen avslår motion 1984/85:731 yrkande 8, attriksdagen till Bidrag till driften av grundskolor m. m. med bifall tillproposifion 1984/85:100 och med avslag på motionerna 1984/ 85:1325 yrkandena 8och 10 i motsvarande delar, 1984/85:1945 yrkande 2 i denna del, 1984/85:2506yrkande 3 i denna del, 1984/85:2822 yrkandena 15, 16, 18, 19, 20 och 21 imotsvarande delar samt yrkande 22 för /86 anvisar ett förslagsanslagav 13 , 37. beträffande höst- ochvårterminsbetyg som grund för preliminär resp. slutlig intagning till gymnasieskolan attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1984/ 85:100, 38. beträffande visst uttalande omintagningen till gymnasieskolan att avslår motion 1983/84:1690yrkande 3, 39. beträffande betygsättningen iårskurs 9 attriksdagen avslår motion 1984/85:2818 yrkande 14, 40. beträffande ändring avbestämmelserna för intagning till gymna sieskolan attriksdagen avslår motion 1984/85:2818 yrkande 13, 41. beträffandebétygsfri intagning till gymnasieskolan attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1033 yrkande 1 och 1984/85:1045 yrkandena 3och 4. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), Per (), (), (), (),(), (). (), (m),(vpk), (), (), (), () och (). UbU1984/85:16 29 Indragning av de statligt reglerade skolchefstjänsterna(mom. 1) Per , , och (alla m) anser