bet · G801AU6 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:6 Utskottet behandlar i betänkandetregeringens skrivelse 1984/85:67 om utredning av vissa semesterfrågor och femmotioner från allmänna motionstiden . Utskottet föreslår att regeringens skrivelse läggs tillhandlingarna utan erinran. I skrivelsen anförs bl. a. att en utredning ominrättande av en semesterlönefond f. n. inte bör genomföras på det sätt somriksdagen tidigare förutsatt samt att utredningsarbetet i semesterfrågor iövrigt bör bedrivas dels inom , dels i närasamarbete med delegationen för arbetstidsfrågor (DELFA). Fyra motioner avstyrks med hänvisning till ovan nämndaskrivelse. I motionerna yrkas bl. - förenkling av nuvarande semesterlag - begränsning avsemestergrundande ledighet - inrättande aven allmän semesterfond Vpk:s företrädare i utskottet haravlämnat två reservationer vari yrkas bl. a. att den av år 1982föreslagna utredningen i semesterfrågor skall genomföras. Moderatasamlingspartiets representanter har avgivit ett särskilt yttrande på dennapunkt. Vidare avstyrker utskottet, efter yttrande avjordbruksutskottet, en motion som bl. a. förordar en utbyggnad avavbytarverksamheten åt jordbrukare med anlitande av arbetslösa ungdomar.Centerpartiets representanter i utskottet har reserverat sig i denna fråga. 1983/84:699 av () och () I motionen yrkas 1. att riksdagenuttalar att lantbrukare i likhet med andra grupper i samhället skall ha rätttill fem veckors semester, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärderför att ge arbetslösa ungdomar sysselsättning inom jordbruksnäringen. 1 1984/85. AU1984/85:6 2 1983184:1901 av m.fl. (m, c, fp) 3. att hos regeringen begär en särskild översynav semesterlagen i enhghet med riktlinjerna som anförs i motionen. Yrkandena1 och 2 har behandlats i betänkande AU 1984/85:2. 1983/84:1935 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen hemställerom en utredning som syftar till att en allmän semesterfond inrättas samt iövrigt som sin mening ger till känna vad som i motionen har anförts ombristande ekonomiska förutsättningar vid semesteruttag. 1983/84:1951 av m.fl. (s) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om det angelägna i attarbetslöshetsersättningen görs semesterersättningsgrundande. 1983/84:2029 av m.fl. (m) 15. att beslutar att hos regeringen begära enöversyn av semesterlagen. Yrkandena 1-10 och 16 behandlas i betänkande AU 1983/84:3,yrkandena 11-14 i betänkande AU 1983/84:4 samt yrkandena 17-18 i betänkande AU1983/84:2. Regeringens skrivelse 1984/85:67 I skrivelsen bereds riksdagentillfälle att ta del av vad som anförs om utredning av vissa semesterfrågor. Semesterlagens (1977:480, ändradsenast 1982:90) bestämmelser omfattar alla arbetstagare. Semesterlagen är istora delar tvingande men flera bestämmelser i den är dispositiva och kanersättas med centrala kollektivavtal. De viktigaste semesterförmånerna är enligt lagensemesterledighet, semesterlön och semesterersättning. Arbetstagare har enligthuvudregeln, utan krav på intjänande, rätt varje år.Lördagar och räknas normalt inte som semesterdagar, inte heller helgdagaroch de viktigaste helgdagsaftnarna. Rätten till semesterledighet gäller dennyanställde lika väl som den som har varit anställd tidigare hos arbetsgivaren.För att få ut semesterlön måste arbetstagaren däremot hatjänat in sådan lön under det närmast föregående semesteråret (1 april-31 AU1984/85:6 3 mars), i lagen kallat intjänandeåret. Lagen ger vidare arbetstagare rätt till en sammanhängandesemesterledighet . Avvikelserhärifrån får göras när det finns särskilda skäl. Semesterlön utgör av arbetstagarens lön underintjänandeåret. Av betydelse för semesterlönens storlek är även bestämmelsernaom s. k. semesterlönegrundande frånvaro, dvs. frånvaro under vilkenarbetstagaren tjänar in semesterlön. Sådan frånvaro är ledighet på grund avsjukdom, föräldraledighet, ledighet på grund av risk för överföring av smitta,ledighet för viss utbildning enligt studieledighetslagen och viss fackligutbildning samt ledighet på grund av viss militärtjänst, vapenfri tjänst ochcivilförsvarstjänst. Den tid under vilken frånvaron ger rätt till semesterlönär dock begränsad, vid t. ex. sjukdom . Den som har rätt till mer än 20 betalda semesterdagar fårspara överskjutande semesterdagar . Semesterersättning utgår till den som slutar sinanställning utan att ha fått ut intjänad semesterlön. Denna ersättning beräknaspå i princip samma sätt som semesterlönen. Arbetsgivaresom bryter mot semesterlagen kan ådömas skadestånd. Utöver semesterlagen finns i lag (1963:115, ändrad1977:481) bestämmelser om förlängd semester för vissa arbetstagare medradiologiskt arbete i vilket arbetstagaren utsätts för joniserande strålning isådan utsträckning att menlig inverkan kan befaras av det. I samband med semesterlagensantagande tillsattes en kommitté -semesterkommitté (Dir. 1977:107) -med uppgift att följa den nya semesterlagens tillämpning samt utreda bl. a.frågan om inrättande av en semesterlönefond för all semesterlön. Den dåvaranderegeringen beslutade att lägga ned detta utredningsarbete medhänvisning till att nya semesterreformer eller finansieringssystem inte rymdesinom de samhällsekonomiska ramar som då rådde. Med anledning av en motion tillriksdagen (1981/82:557) föreslog socialutskoUet (SoU 1982/83:4) att detnedlagda utredningsarbetet borde återupptas och resultatet däravredovisas för . biföll utskottets förslag (rskr 1982/83:18). Nuvarande semesterlag har medsmärre justeringar gällt . Frågan om utredning av vissafrågor som rör semesterlagen tas upp dels i regeringens skrivelse 1984/85:67,dels i tre motioner - 1901, 1935 och 2029. Iregeringens skrivelse framhålls att det är angeläget att det nu sker en AU1984/85:6 4 prioritering av utredningsfrågorna på semesterrättensområde. Frågan om inrättande av en semesterlönefond griper långt in i det nubefintliga regelsystemet och innefattar betydande ekonomiska konsekvenser. Ensådan fond är enligt skrivelsen en för arbetstagarna vikfig reformfråga som detfinns anledning att noggrant pröva. Vissa andra semesterreformer bör emellertidi dagsläget behandlas med förtur. Inte minst viktigt är önskemålet att fåsemesterlagstiftningen enklare och lättfattligare i olika avseenden. Enligt vad som anförs i skrivelsen bör frågan ominrättande av en semesterfond f. n. inte bli föremål för utredning och förslagpå det sätt som förutsattes i tidigare nämnda beslut.Utredningsarbetet på semesterrättens område bör t. v. i stället begränsas delstill vissa mindre reformfrågor som låg inom ramen för utredningsarbetet i 1978års semesterkommitté, dels till vissa andra frågor av närmast lagteknisknatur, kraven på förenklingar i lagen m. m. Med denna inriktning påutredningsarbetet är det enligt skrivelsen inte ändamålsenligt att nu tillsättanågon ny semesterkom-mitté. Vissa av reformfrågorna bör i stället övervägas isamråd med och med hänsyn lagen till det arbete som bedrivs i delegationen förarbetstidsfrågor (DELFA). Det gäller bl. a. sådana reformer som, om degenomförs, kommer att innebära materiellt förbättrade semesterförmåner förarbetstagarna. Hit hör bl. a. intjänande av semester under föräldraledighet ochsärskilda semesterregler för personer med radiologiskt arbete. Sådanasemesterreformer har ett nära samband med arbetstidsfrågor över huvud, och delämpar sig därför väl att behandlas i nära samarbete med DELFA. Även frågan omsemesterersättning för arbetslösa bör övervägas i den ordningen. Vidare anförs i regeringens skrivelse att de merarättsligt betonade frågorna, kraven på förenklingar och ökad flexibilitet iregelsystemet m.m., bör genomgås inom den särskilda beredningsgrupp förarbetsrättsfrågor som är knuten till . Målsättningenbör här vara att i de fall det visar sig behövligt skapa enklare och merapraktiska lösningar på problemen än som har skett i den gällande lagen. Då börman också beakta den anpassning som redan har skett genom kollektivavtal. En översyn av semesterlagen krävs i moderatasamlingspartiets kommittémotion 2029. Som skäl härför anför motionärerna attsemesterlagen är detaljerad och ohanterlig samt att det är först eftertillkomsten av kollektivavtal på större delen av arbetsmarknaden som reglerkunnat skapas som möjhggör en rimlig handläggning av frågor rörande deanställdas semester. För många mindre företag vållar den nuvarande ordningenenligt motionärernas mening tolkningssvårigheter. Vidare framhålls att förföretag som saknar kollektivavtal gäller semesterlagen fullt ut samt att dessaföretag ständigt riskerar att feltolka lagen. Även i motion 1901 av m. fl. (m, c, fp)krävs en översyn av semesterlagen. Motionärerna förordar en analys aveffekterna av arbetstagarnas rätt all spara semester och föreslår dels attreglerna för beräkning av semesterlön förenklas, dels att begränsningar skallske när det gäller AU1984/85:6 5 De anför i den senare fråganatt det är stötande att ett litet företag med t. ex. fem anställda kan blitvunget att betala semesterlön för en flerårig studieledighet som syftar tillövergång till annat yrke eller annat företag. Förslaget till utredning av semesterlagen är i motion 1935av m.fl. (s) kopplat till ett krav om ett förbättrat semesterstödi form av en allmän semesterfond. Som bakgrund till förslaget framhållermotionärerna att av de fackligt anslutna inte har råd att göra ensemesterresa eller möjlighet att hyra fritidsbostad. Även andra grupper sägs hamycket begränsade möjligheter att tillgodogöra sig en semester. Här nämnslångtidsarbetslösa och låginkomsttagare. Utskottet delar den uppfattning som förs fram iregeringens ovan nämnda skrivelse att prioriteringen när det gäller utredningav regelsystemet för semester f. n. bör gälla andra frågor än införandet av ensemesterlönefond. I skrivelsen föreslås emellertid att sådana reformer varsgenomförande innebär materiellt förbättrade semesterförmåner för arbetstagarnabör övervägas i samråd med och med hänsyn tagen till det arbete som bedrivs avdelegationen för arbetstidsfrågor (DELFA). Någon särskild utredning ominförande av en allmän semesterfond som föreslås i motion 1935 bör mot denbakgrunden inte ske, och motionen bör därför inte föranleda någon åtgärd. Det förefaller enligt utskottets mening också lämpligt att- som föredragande statsrådet föreslår- låta den särskilda beredningsgruppenför arbetsrättsfrågor som är knuten till behandlade krav på förenklingar och ökad flexibilitet i regelsystemet som harföreslagits i skilda sammanhang. Yrkandena i motionerna 1901 och 2029 är därmedi allt väsentligt tillgodosedda, varför motionerna i denna del kan avslås avriksdagen. I sammanhanget föreslår utskottet också att regeringensskrivelse / 85:67 läggs till handlingarna utan erinran från riksdagenssida. m.fl. (s) påpekar i motion 1951 att förde grupper som får bära den ekonomiska krisens tyngsta bördor - arbetslöshet -är en riktig semester ouppnåelig. Man har ingen eller en mycket litensemesterlön. Det erinras vidare om att även om en f. d. arbetslös har arbetevid den aktuella semestertiden inträffar att arbetsplatsen stängs. Problemetsomfattning beskrivs med exempel från en avdelning inom . Motionärernas slutsats är att mellan tre femtedelaroch två tredjedelar av medlemmarna i den aktuella avdelningen genomarbetslöshet i genomsnitt förlorar sju å . Motionärerna föreslår mot den bakgrunden att arbetslöshetsersättningenskall göras semesterersättningsgrundande. Frågan om arbetslöshet som semestergrundande frånvaro harvarit aktuell tidigare och behandlades bl. a. i samband med att den nuvarandesemesterlagen tillkom, men hänsköts till fortsatt utredning. Den tidigarenämnda utredningen på semesterrättens område som lades ned hadetill AU1984/85:6 6 uppgift att utreda frågan. I regeringens ovan behandladeskrivelse om utredning av vissa semesterfrågor anförs nu att frågan om semesterersättningför arbetslösa kommer att prövas inom i anslutningtill det arbete som bedrivs inom DELFA. Motion 1951 bör med hänsyn därtill inteföranleda någon åtgärd från sida. Semestervillkoren för lantbrukare tas upp av LennartBrunander (c) och () i motion 699. Motionärerna yrkar delsatt skall göra ett uttalande om att lantbrukare i likhet med andragrupper i samhället skall ha rätt till fem veckors semester, dels att enutbyggnad skall ske av den s. k. avbytarverksamheten inom jordbruket. Imotionen anförs att lantbrukarna har sämre semestervillkor än anställda. Detsystem med avbytartjänst som införts ger f. n. lantbrukaren möjlighet tillhögst tio dagars semester . Målet bör enligt motionärerna vara ensuccessiv utbyggnad till fem veckors semester med avbytare.Fullt utbyggt skulle systemet kosta 800 milj. kr. AMS föreslås svara förutbildningen av de ungdomar som skulle tjänstgöra som avbytare. Lantbrukets AvbytartjänstAB skulle svara för administrationen. Verksamheten skulle kunna ge 6 000 nyaarbetstillfällen fördelade över hela landet. har yttrat sig (se bilaga) över motion699 och därvid erinrat om att enligt de av godkända grunderna för enutbyggnad av avbytarservicen inom jordbruket har det inte ansetts lämpligt atti detalj besluta om hur och i vilken takt utbyggnaden av avbytarservicen skallske. Takten i utbyggnaden får i praktiken anpassas till de medel som årligenkan ställas till verksamhetens förfogande. Kostnaden för avbytartjänsten finansierasmed medel som avdelas i samband med överläggningarna om priserna på jordbruketsprodukter. Detta innebär att jordbrukarkollektivet solidariskt svarar för dekostnader som inte täcks av avgifter från dem som anlitar avbytarservicen förplanlagd ledighet. framhåller att det givetvis ärangeläget att målet för avbytarservicen uppnås . Detta målär att samtliga familjelantbrukare liksom andra jämförbara grupperyrkesverksamma skall kunna beredas regelbunden ledighet och semester. Takten iuppbyggnaden och formerna härför bör dock enligt jordbruksutskottet alltjämtbestämmas på grundval av vad man kan komma överens om i samband med de årligenåterkommande överläggningarna rörande priserna på jordbruksprodukter.Jordbruksutskottet förordar mot bl. a. denna bakgrund att någon riksdagensåtgärd inte vidtas med anledning av mofion 699. Företrädarna för centerpartieti jordbruksutskottet ger i en avvikande mening motionärernas förslag sitt stöd. vill för sin del understrykavikten av att jordbrukarna får samma möjligheter till semester som andraföretagare. Det är därför väsentligt att avbytarsystemet byggs ut. Utskottetutgår ifrån att de möjligheter detta innebär ur sysselsättningssynpunkttillvaratas och atl utbildningsbehovet beaktas. Arbetsmarknadsutskottetansluter sig i övrigt AU1984/85:6 7 till den bedömning jordbruksutskottet gjort och avstyrkerdärmed motion 699. 1. beträffandeutredning av vissa semesterfrågor attriksdagen med avslag på motionerna 1983/84:1901 yrkande 3, 1983/84:1935 och1983/84:2029 yrkande 15 lägger regeringens skrivelse 1984/85:67 tillhandlingarna, 2. beträffande semesterersättning tillarbetslösa att avslår motion 1983/84:1951, 3. beträffande semestervillkoren förlantbrukare att avslår motion 1983/84:699. Närvarande: (), (), ErikJohansson (s), (), (), (), ArneFransson (c), (), (), (vpk), StenÖstlund (s), (), (), i (c) och (). Utredning av vissasemesterfrågor (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar "Utskottet delar" och slutar"sida" bort ha följande lydelse; Som framgår av motion 1935 finns det stora grupper isamhället som med nuvarande regler för semesterlön och semesterersättning intehar råd till en meningsfull semester. Det gäller främst långtidsarbetslösa ochlåginkomsttagare. Det är angeläget att ett semesterstöd införs fördessa grupper. En allmän semesterfond erbjuder de bästa formerna för ett sådantstöd. biföll ett socialdemokratiskt motionsyrkande attdet nedlagda utredningsarbetet om semesterfrågorna borde återupptas.Bl. a. gällde detta frågan om en särskild semesterfond. Utskottet finner motbakgrund av detta riksdagsbeslut att det är hög tid att den föreslagna AU1984/85:6 8 utredningen kommer till stånd. bördärför inte godta regeringens aviserade tillvägagångssätt att i enlighet medskrivelse nr 67 utreda frågan om en semesterfond i annan ordning. Införandet aven semesterfond är ett viktigt inslag i jämställdhetspolitiken. En sådan reformbör därför skyndsamt utredas av en parlamentariskt sammansatt kommitté.Kommittén bör också ta sig an andra frågor rörande ändringar i semesterlagen.Mot denna bakgrund bör motionerna 1901 och 2029 inte föranleda någon åtgärdutan bör avslås av . Vad utskottet anfört ovan med anledning av regeringensskrivelse och med tillstyrkan av motion 1935 bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffandeutredning av vissa'semesterfrågor attriksdagen med bifall till motion 1983/84:1935 och med anledning av regeringensskrivelse /85:67 samt med avslag på motionerna 1983/84:1901 yrkande 3 och1983/84:2029 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Semesterersättning tillarbetslösa (mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 5 börjar "Frågan om" och på s. 6 slutar"sida" bort ha följande lydelse; Som framhålls i motion 1951 saknar de grupper i samhälletsom bär de tyngsta bördorna i den nuvarande ekonomiska krisen, dvs. dearbetslösa, ofta möjlighet till en meningsfull semester. Semesterlönen resp.semesterersättningen blir för låg för att bekosta t. ex. en semesterresa.Detta problem skulle få sin lösning genom införande av en allmänsemesterlönefond som utskottet förordat i det föregående. I avvaktan härpå börarbetslöshetsersättningen göras semestergrundande. En sådan reform bör kunnagenomföras tämligen omgående. Regeringen bör återkomma till medförslag av denna innebörd budgetproposition. Utskottet fillstyrkeralltså motion 1951. Det anförda bör ges regeringen lill känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffandesemesterersättning till arbetslösa attriksdagen med bifall till motion 1983/84:1951 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Semestervillkoren för lantbrukare (mom. 3) () och i (c)anser dels alt den del av ulskoltelsyttrande som på s. 6 börjar "vill" och på s.7 slutar "motion 699" bort ha följande lydelse: AU1984/85:6 9 vill förstliksom i motion 699 stryka under. betydelsen av att lantbrukarna tillförsäkrassamma möjligheter till semester som andra yrkesgrupper. Detta förutsätter ensuccessiv utbyggnad av lantbrukets avbytartjänst. Dagens resurser räcker tillhögst tio dagars semester . Målet bör vara en fullt utbyggd verksamhetsom ger lantbrukarna möjlighet till fem veckors semester . Som påpekas iden avvikande mening som företrädare i jordbruksutskottet fogattill detta utskotts yttrande bör avbytarsystemets fortsatta utbyggnad ävenfortsättningsvis behandlas vid de årliga överläggningarna om priserna påjordbrukets produkter. Överläggningarna bör emellertid enligt arbetsmarknadsutskottetsmening bygga på att staten tar ett grundläggande ekonomiskt ansvar för attsystemet får en uppläggning som garanterar att det fungerar på avsettsätt och byggs ut med sikte på att det avsedda målet nås . Det är sompåpekas i motionen lämpligt att med hänsyn till sysselsättningsläget blandungdomarna göra en betydande utbyggnad av avbytartjänsten . Enfullt utbyggd verksamhet skulle nämligen leda till att 6 000 nyaarbetstillfällen tillskapas. AMS bör svara för utbildning av dem som skallarbeta som avbytare. Lantbrukets avbytartjänst AB bör svara föradministrationen. Regeringen bör återkomma till med förslagtill en utbyggd avbytartjänst för lantbruket enligt här redovisade rikflinjer.Vad utskottet här anfört med tillstyrkan av motion 699 bör ges regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande semestervillkoren förlantbrukare att med bifall till motion 1983/84:699 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Utredning av vissa semesterfrågor (mom. I) , ,och (alla m) anför: Vi konstaterar att enligt regeringens skrivelse nr 67kommer de frågor som berörs i motionerna 2029 och 1901 och som gäller krav påförenklingar i nuvarande regelsystem i fråga om semester och möjligheter tillökad flexibilitet att tas upp inom den särskilda beredningsgrupp förarbetsrättsliga frågor som är knuten till . Vi utgårifrån att beredningsgruppen med skyndsamhet behandlar de semesterfrågor somuppmärksammas i ovan nämnda motioner med hänsyn till de tolkningsproblem somnuvarande semesterlag ger upphov till. Effekterna av arbetstagares rätt attspara semester bör då analyseras samt reglerna för beräkning avsemesterlön/semesterersättning ses över i syfte att åstadkomma förenklingar idessa regler. Småföretagens speciella problem i dessa hänseenden bör AU 1984/85:6 10 Till vad som anförs i utskottets text om kravet på införande aven allmän semesterfond vill vi tillägga att det kommeratt saknas ekonomiska förutsättningar att genomföra ett dylikt fondsystem. AU 1984/85:6 11 om semestervillkorenför lantbrukare, m. m. har arbetsmarknadsutskottetbeslutat inhämta yttrande över motion 1983/84:699 av ochKerstin (båda c) om semestervillkoren för lantbrukare, m. m. I motionen förordas en utbyggd avbytarverksamhetinom jordbruket. Den nuvarande verksamheten uppges ge lantbrukarna möjlighettill högst tio dagars semester . Målet bör enligt motionärerna vara attsuccessivt genomföra möjlighet till fem veckors semester förlantbrukarna. När systemet är fullt utbyggt skulle det kunna ge 6 000nya arbetstillfällen för avbytare och därmed ge ökadesysselsättningsmöjligheter för arbetslösa ungdomar. Kostnaden för det fulltutbyggda systemet anges av motionärerna till 800 milj. kr. Avbytarverksamheten administreras av med LRF som huvudman och under lantbruksstyrelsens tillsyn.Verksamheten startades . På grundval av förslag frånen särskild utredare presenterades i proposition 1977/78:154 grunder för enutbyggnad av verksamheten med start . Dessa grunder godkändesav på förslag av jordbruksutskottet i ett i den delen enhälligtbetänkande (JoU 1977/78:34). Tillgrund för beslut låg en av regeringen tillsatt särskildutredning som lämnade ett betänkande, vari föreslogs attavbytarverksamheten, som anlitades av ca 5 400 djurägare ochsysselsatte ca 5(X) ordinarie avbytare, byggdes ut så attden vid periodens slut kunde tillgodose efterfrågan på avbytare för såvälplanlagd ledighet som vid lantbrukares sjukdom och militärinkallelse. Dettotala behovet av avbytare beräknades till ca 5 300, varav ca 3 500heltidsanställda och återstoden deltidsanställda. Rekryteringsbehovet beräknadesstiga från 1979 till ca 1 1989. När verksamheten var fulltutbyggd beräknades ca 1 1(X) avbytare behöva rekryteras . Deav godkända grunderna för en utbyggnad av avbytarservicen inomjordbruket innebär i korthet att utbyggnaden i första hand bör syfta till attgöra det möjligt för familjelantbrukarna att liksom andra yrkesverksamma kunnata ut regelbunden ledighet och semester. Det har inte ansetts lämpligt att i detaljbesluta om hur och i vilken takt utbyggnaden av AU1984/85:6 12 avbytarservicen skall ske. borde detdock vara möjligt att nå målet att alla lantbrukare som så önskar skall kunnaerbjudas avbytare vid sjukdom, regelbunden ledighet, semester och militärrepetionsutbild-ning. Takten i utbyggnaden får i praktiken anpassas till demedel som kan ställas till förfogande för att begränsa kostnaderna förden enskilde och till möjligheterna att rekrytera avbytare. Kostnaderna för denplanlagda ledigheten finansieras med medel som avdelas i samband medöverläggningarna om priserna på jordbrukets produkter. Detta innebär attjordbrukarkollektivet solidariskt svarar för de kostnader, som inte täcks avavgifter från dem som anlitar avbytarservicen för planlagd ledighet. För /79 anslogs 25 milj. kr. Motsvarande belopp utgör för innevarande budgetår 100milj. Inkomsterna av avgifter från dem som anlitar avbytarservicen kanberäknas f. n. uppgå till sammanlagt 50 ä 60 milj. kr. för år räknat.