bet · G801UbU16 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:16 omanslag till grundskolor m.m. (prop. 1984/85:100) I detta betänkande behandlasförslag som regeringen förelagt i proposifion 1984/85:100 bilaga 10() under punkt Bil (s. 141-158) jämte motioner. Vidarebehandlas vissa förslag som regeringen förelagt i inledningen tillpropositionen (s. 8-24, 43-45, 52). Regeringen har i proposition 1984/85:100 bilaga 10() under anslaget Bidrag till driften av grundskolorm. m. dels föreslagit att 1. anta ett inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i skollagen(1962:319), 2. godkänna vadsom i propositionen förordats om ökning av antalet veckotimmar i svenska pågrundskolans högstadium, 3. godkänna vadsom i propositionen förordats om minskning av förstärkningsresursen, 4. godkänna vadsom i propositionen förordats om tilläggsbidraget, 5. godkänna vadsom i propositionen förordats om bidrag till pedagogisk utvecklingsverksamhetför undervisning av finskspråkiga elever, 6. godkänna vadsom i propositionen föreslagits om ett nytt statsbidragssystem beträffandeskolledningen i , 7. godkänna vadsom i propositionen förordats om antalet skolledare och biträdande skolledarefr. 8. godkänna vadsom i propositionen förordats om bibehållande av antalet skolledare ochbiträdande skolledare i t. o. m. utgången av , 9. godkänna vadsom i propositionen förordats om bibehållande av antalet skolledare ochbiträdande skolledare i kommuner med mindre än 250 poäng under fiden 1 juli1986 - , 10. godkänna vad som i propositionenförordats om statsbidrag till kostnader för skolchefer, 11. godkänna vad som i propositionenföreslagits om indragning av de statligt reglerade skolchefstjänsterna, 12. godkänna vad som i propositionenförordats om teknikkurser för flickor, 1 Riksdagenl984/85. UbU1984/85:16 2 13. godkänna vad som i propositionenförordats om beräkning av bidrag till lokal skolutveckling, 14. godkänna vad som i propositionenförordats om bidrag till utvecklingsarbete med kultur i skolan, 15. godkänna vad som i propositionenförordats om ändrade utbetalningsregler för bidrag till driften av , "16. till Bidrag till driften av grundskolor m.m. /86 anvisa ett förslagsanslag av 13 , dels berett tillfälle att ta del av vad som ipropositionen har anförts om 17.skolledningsfrågor i övrigt. Regeringen har vidare i inledningsavsnittet (s. 8-24,43-45, 52) dels föreslagit att godkänna vad som ipropositionen förordats om individuella timplanejämkningar, dels berett tillfälle att ta del av vad somförordats i propositionen om.inriktningen av fria aktiviteter, dels föreslagit att godkänna vad som ipropositionen förordats om höst- Och vårterminsbetyg som grund för preliminärresp. slutlig intagning till gymnasieskolan. Under allmänna motionstiden /84 väckt motion 1983/84:1690 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 3. att beslutar som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförts om intagningen till gymnasieskolan. Under allmanna motionstiden /85 väckta motioner 1984/85:323 av () vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1. att riksdagenbeslutar att upphäva det tidigare fattade beslutet att betygen endast skallvara obligatoriska i årskurserna 8 och 9, 2. att riksdagenbeslutar att uttala att betyg bör ges i årskurserna 3, 6 och 7 samt under höst-och vårterminerna i årskurserna 8 och 9, 3. attriksdagen beslutar att betygsskalan skall vara sjugradig. 1984/85:383 av () och Manin () vari yrkas att riksdagenuttalar sig för att betyg skall ges vid vårterminens slut i grundskolansårskurser 3 och 6. 1984/85:620 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i mofionen anförts om prövning av fristående skolors rätttill statsbidrag även utvärdering pågår. UbU1984/85:16 3 1984/85:731 av . (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omresursförstärkning för elever med läs- och skrivsvårigheter, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överföringav resurser från den samlade skoldagen till de små skolorna, 5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt också de fria aktiviteterna på mellanstadiet bör användas förkompletterande undervisning i svenska, 7. att riksdagenuttalar att skall ha rätt till två parallella linjer med förhöjtstatsbidrag, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att statsbidrag bör kunna beviljasEstniska skolan i för inrättande av högstadium, 11. att som sin mening ger regeringen till kännavikten av att sårskilt tillgodose flickornas behov av utbildning i datateknik, 13. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om användningen avförstärkningsresursen, 14. att avslår regeringens förslagbeträffande särskild ledningsgrupp för ökad satsning på kultur i skolan och istället ger i uppdrag att initiera och leda arbetet, 15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om elevanknutet statsbidrag tillgrundskolan, 22. att som sin mening gerregeringen till känna att samma behörighetskrav som gäller för skolcheferskall ställas också , 23. att begärförslag från regeringen avseende nivån för organisationen av den pedagogiskaledning m.m. som ryms inom de nuvarande skolledarfunktionerna'. 1984/85:922 av () och () vari - med hänvisning till vad som anförts i den tillarbetsmarknadsutskottet remitterade motionen 1984/85:918 - såvitt nu är i frågayrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om särskilt stöd till små skolor. 1984/85:1033av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omförsöksverksamhet med bétygsfri intagning till gymnasieskolan, 2. att riksdagenuttalar sig för att undervisningen i organiseras så att hänsyn kantas till elevernas olika inlärningshastighet, 3. att riksdagenuttalar sig för att specialundervisningens resurser i ökad utsträckning skallinriktas på förebyggande verksamhet i klassernas ordinarie arbete. ' Yrkandetbehandlas även i utskottets betänkande 1984/85:18. UbU1984/85:16 4 1984/85:1043 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen låter utreda och lägga fram förslag ommålrelaterade betyg. 1984/85:1045 av m. fl. (vpk) vari - såvitt nuär i fråga- yrkas 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen . anförts om bétygsfriintagning till gymnasieskolan, 4. att riksdagenhos regeringen hemställer om regler för bétygsfri intagning tillgymnasieskolan. 1984/85:1325av m. fi. (c) vari-såvitt nu är i fråga-yrkas 6. att riksdagenmed avslag på regeringens förslag att återföra medel till tilläggsbidragetbeslutar att 80 milj. kr. under anslaget B 11 Driften av grundskolor m. m.tillförs förstärkningsresursens undervisningsbundna del, 7. att riksdagenhos regeringen begär en förändring i skolförordningen som upphäver nuvarandebegränsning att anställa fasta lärarvikarier, 8. att riksdagenbeslutar att avskaffa statsbidraget till samlad skoldag (42,2 milj. 9. att riksdagenhos regeringen begär en avveckling av det regelsystem som styr utformningenav den samlade skoldagen, 10. att beslutar att anvisa30 milj. kr. till stöd för små skolenheter, 11. att hos regeringen begärett förslag till regler för bidragets användning. 1984/85:1879av m. fl. (s) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännadet angelägna i att man kartlägger förutsättningarna för att kunna bedrivadataundervisningen på låg- och mellanstadiet och planerar en fortbildning idatorstödd undervisning för redan verksamma lärare'. 1984/85:1887 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av ett nytt, mer flexibelt statsbidragssystem. 1984/85:1944av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna a) att reglerna omatt arbeta utanför skolan skall kunna ingå i anpassad studiegång tas bort, b) att reglerna iövrigt om anpassad studiegång tas bort eftersom frågan om timplanejämkningregleras genom bestämmelserna i 80, 2. att riksdagenbeslutar avslå förslaget om utvidgad timplanejämkning, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att reglerna för jämkning av timplanenses över i riktning mot att helt avskaffas. 1984/85:1945av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar avslå förslaget om ändrade utbetalningsregler för bidrag till driftenav , 2. att riksdagenbeslutar att med ändring i proposition 1984/85:100 under anslaget Bidrag tilldriften av grundskolor m. m. anvisa ett i förhållande till regeringens förslagmed 80 milj. kr. ' Yrkandet behandlas även i utskottets betänkande 1984/85:15. UbU1984/85:16 5 1984/85:1952 av ()vari yrkas att beslutar uttala att sådan ändring av förordningen omtilläggsbidrag för driften av grundskolor vidtas, som möjliggör för glesbygdskommuneratt inom ramen för det särskilda tilläggsbidraget för elevhem göra sådanaomdispositioner som underlättar viss undervisning på elevernas hemorter. 1984/85:2222 av m. fl. (m) vari - medhänvisning till vad som anförts i den till kulturutskottet remitterade motionen1984/85:2220 -yrkas att ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om utseende av kulturansvarig inom varje rektorsområde. 1984/85:2506 av (vpk) och (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag vad gäller kulturen i skolan i enlighetmed vad i motionen anförts, 2. att riksdagenbeslutar att med anledning av proposition 1984/85:100 under anslaget Förskolväsendet gemensamma frågor anvisa . avseende försöksverksamhetmed undervisning om den rörliga bilden i skolan, 3. att riksdagenmed ändring av proposition 1984/85:100 under anslaget Bidrag till driften avgrundskolor m.m., upptar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp avseende Bidrag till kulturellt utvecklingsarbete iskolan. 1984/85:2507 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående kommunernas möjlighet att bestämma när betyg skall ges. 1984/85:2535 av () vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag om kommunalisering av skolchefstjänsterna. 1984/85:2537 av Per m. fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om statsbidragsprövningen av fristående skolor pågrundskolenivå. 1984/85:2540av Per m. fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom anpassad studiegång, 2. att riksdagenbeslutar avvisa regeringens förslag att möjligheterna till skolgångsbefrielseskall slopas, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom möjligheter till lärlingsutbildning efter årskurs 8, 4. att riksdagenbeslutar att avvisa regeringens uttalande om s. k. 5. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående betyg. 1984/85:2543av Per m. fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag angående kommunalisering avskolchefstjänsterna. UbU1984/85:16 6 2. att beslutar om engenerell neddragning av anslagen till skolledning i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts angående anslagsfördelningen mellanspecialfunktioner resp. fasta skolledartjänster'. 1984/85:2818av m. fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om riktlinjer för svenskundervisningen, 6. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ett nytt betygssystem i enlighet med vad som imotionen anförts, 7. att riksdagenhos regeringen begär förslag fill nya regler för betygsättningen i grundskolaninnebärande att betyg skall ges på alla stadier, 13. att beslutar ändraintagningsbestämmelserna till gymnasieskolan i enlighet med vad som i motionenanförts, 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om avgångsbetyget i årskurs 9, 28. att hos regeringen begär förslag omanpassningar av statsbidragsbestämmelserna såväl till den allmänna skolan somtill fristående skolor för att tillgodose glesbygdens behov i enlighet med vadsom i motionen anförts. 1984/85:2822av Per m. fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 15. att beslutar att avskaffaden särskilda anslagsposten för bidrag till icke timplanebunden verksamhetunder den samlade skoldagen, 16. att beslutar att avskaffaden särskilda anslagsposten för bidrag till lokalt utvecklingsarbete pålågstadiet, 18. att beslutar att tillhemspråksundervisning för /86 anvisa ett i förhållande fillregeringens förslag med . 19. att beslutar att avslåregeringens.förslag att anslå medel för teknikkurser, 20. att beslutar att tillutvecklingsarbete rörande kultur i skolan anvisa ett i förhållande tillregeringens förslag med . 21. att beslutar att tillföraden särskilda anslagsposten för förstärkningsresursen , 22. att beslutar att till Bidrag till driftenav grundskolor m. m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av 13 . ' Yrkandet behandlas även i utskottets betänkande 1984:18. UbU1984/85:16 7 Utskottet behandlar i det följandeett antal frågor som rör dels tjänst som skolchef och tjänster som skolledarem. m. i , dels själva verksamheten i och statsbidragettill densamma. Skolledare m. m. i I proposition 1984/85:100 föreslåsatt den statliga regleringen av skolchefstjänsterna skall upphöra med utgångenav eller den senare tidpunkt som av övergångsskäl kan behövas samtatt bidragen till kostnader för skolchefer skall upphöra. Fortsättningsvisbehövs enligt föredragande statsrådets mening endast en regel om att det skallfinnas en skolchef i varje kommun med uppgift att under skolstyrelsen ansvaraför skolväsendet i kommunen. Sådana föreskrifter finns iskollagen. Liksom tidigare bör uppdraget att vara skolchef kunna läggas på enrektor i de kommuner som inte behövt ha någon skoldirektör.Föredragande statsrådet utgår ifrån att kommunen och skolstyrelsen för överinnehavarna av de nuvarande skolchefstjänsterna till motsvarande kommunaltreglerade tjänster. Den långsiktiga besparingseffekten av förslaget beräknastill ca 55 milj. kr. I mofionema 1984/85:2535 (fp) och 1984/85:2543 (m) yrkande1 föreslås avslag på regeringens förslag om att kommunaliseraskolchefstjänsterna. Enligt yrkande 2 i sistnämnda motion bör statsbidrag utgåtill skolchefstjänst även fortsättningsvis. Enligt motionärerna ställernuvarande utveckling på skolområdet - som för skolans del innebär mer enmålstyrning och mindre en styrning genom regler - ökade krav på professionalismhos kommunernas skolchefer. Behörighetskrav, dimensioneringsregler ochbidragsformer ger, menar motionärerna, åt skolchefsfunktionen den stadga sombehövs. I motion 1984/85:731 (fp) yrkande 22 framhålls vidare att en skolchefinte kan jämställas med övriga kommunala förvaltningschefer, eftersom det råderskolplikt för alla barn och statsmakterna av den anledningen måste ställamycket specifika krav på skolväsendet. Även vid en kommunalisering avskolchefstjänsterna finner mofionärerna det därför rimligt att staten behållermöjligheten att kräva utbildning och erfarenhet av innehavare av skolchefstjänst. Det kan konstateras att kommunerna vid förordnande på tjänstsom skolchef mestadels gjort den bedömningen att det är till gagn för skolväsendetom innehavare av tjänst som skolchef har genomgått lärarutbildning och harerfarenhet av egen undervisning. Varje skolchef har ett viktigt ansvar för denpedagogiska utvecklingen i kommunen och för hur skolans resurser används. Motdenna bakgrund utgår utskottet ifrån att kommunerna även kommer attbeakta behovet av lärarutbildning och undervisningserfarenhet hos skolchef. Med hänvisning till vad som här har anförts UbU1984/85:16 8 avstyrker utskottet motionerna 1984/85:731 yrkande 22,1984/85:2535 och 1984/85:2543 yrkande 1 och tillstyrker regeringens förslag omatt den statliga regleringen av skolchefstjänsterna skall upphöra. Likaledes avstyrker utskottet motion 1984/85:2543 yrkande2 i denna del om statsbidrag till skolchefsijänst och tillstyrker vadföredragande statsrådet förordat om avveckling av statsbidraget till kostnaderför skolchefer. Regeringens förslag till nytt statsbidragssystem förskolledningen i bygger på en utredning av SÖ. Med det nya systemetinförs begreppet skolledningsresurs som grundas på den genomsnittliga kostnadenför en heltidsanställd skolledare i . Regeringen skall årligenfastställa det belopp som en skolledningsresurs skall motsvara i kronor. Varjekommun föreslås få en bas bestående av 2,662 skolledningsresurser. För varjeskolpoäng i får kommunen ett tillskott med 0,018skolledningsresurser t. o. m. 50 poäng och med 0,053 resurser för varje poängdärutöver. Skolledningsresurserna skall enligt förslaget kunnaomvandlas till tjänster och nedsättningar av undervisningsskyldighet m. m. Detskall ankomma på regeringen att meddela bestämmelser om olika omvandlingstalinom ramen för den totala resursen för tjänst som rektor, studierektor,fillsynslärare (uppdragstillägg m.m. och nedsättning avundervisningsskyldighet) och lärare med specialfunktion (nedsättning avundervisningsskyldighet). Det nya systemet med skolledningsresurser avses bliinfört fr. o. m. /87. Utskottet tillstyrker förslaget om ett nyttstatsbidragssystem avseende skolledningen i och avstyrker denreduktion av statsbidraget som föreslås i motion 1984/85:2543 yrkande 2 i dennadel. I två motioner behandlas frågor om organisationen av denpedagogiska ledningen i . En viss lägsta nivå för densamma börenligt motion 1984/85:731 (fp) yrkande 23 i denna del garanteras avstatsmakterna inom ramen för nuvarande resurser. I motion 1984/85:2543 (m)yrkande 4 i denna del föreslås att regeringen skall återkomma till riksdagenmed förslag om hur stor del av skolledningsresursen som minst skall användasför fasta skolledartjänster resp. specialfunktioner. Det skall enligt propositionen ankomma på regeringen ellerden myndighet regeringen bestämmer att fastställa vilken andel avskolledningsresurserna som minst måste användas för fasta skolledartjänsterresp. Utskottet konstaterar vidare att skolledningsresursen igrundskolan i vad gäller fasta tjänster har fått sin nuvarande dimensioneringefter analys av de arbetsuppgifter som skolledarna måste utföra irektorsområdet vid de olika skolenheterna. Av propositionen framgår attföredragande statsrådet utgår frän att kommunerna inte skall kompensera sig förslopandet av statsbidrag till bl. a. tjänster som biträdande skoldirektör genomett system med centralt placerade rektorer, vilket skulle innebära enövervältring av kostnader för UbU1984/85:16 9 den kommunala skoladministrationen på staten. Skulle detvisa sig att så sker, säger sig föredragande statsrådet vara beredd attåterkomma i frågan. . Med hänvisning till vad utskottet anfört om skolledningsresursensanvändning föreslår utskottet att avslår motionerna 1984/85:731yrkande 23 och 1984/85:2543 yrkande 4 i berörda delar och godkänner vad somförordats om antalet skolledare och biträdande skolledare fr. o. m. den 1 juli1986. Utskottet tillstyrker vad föredragande statsrådet förordatom dels bibehållande av antalet skolledare och biträdande skolledare igrundskolan t. o. m. utgången av , dels bibehållande av antaletskolledare och biträdande skolledare i kommuner med mindre än 250 poäng undertiden 30 juni 1988. Slutligen föreslår utskottet attriksdagen utan erinran lägger till handlingarna vad föredragande statsrådetanfört om skolledningsfrågor i övrigt. Det inre arbetet m. m. Enligt föredragande statsrådet haralla elever behov av och rätt till goda kunskaper. För att förståundervisningen i ett visst moment måste man ha tillägnat sig grundläggandekunskaper från föregående moment. Elever som har eller riskerar att fåsvårigheter kan ofta identifieras mycket fidigt. Det kan gälla såväl brister ikunskaps- och färdighetsinhämtandet som svårigheter av annat slag. Elever somuppvisar brister i kunskaper och färdigheter löper stor risk att få också andrasvårigheter i skolan liksom även längre fram i livet. Skolan måste därför tidigtuppmärksamma vilka elever som har sådana brister och göra något för att hjälpadem. Det är enligt min mening nödvändigt att skolans personal, i första handlärarna, fortlöpande följer elevernas kunskaps- och färdighetsutveckling. Genomen sådan konsekvent genomförd utvärdering av hur skolan lyckas med sin uppgiftskapas förutsättningar för ett intensivt arbete med varje elev, så att ingenlämnar en årskurs, ett stadium eller än mindre i dess helhet medotillräckliga grundläggande kunskaper och färdigheter. Ansvaret för att enfortlöpande kunskapskontroll sker åvilar varje lärare. Det måste ingå som enväsentlig del i en lärares roll - i hans eller hennes yrkeskunskap - att följaelevernas kunskaps- och sociala utveckling och gå in med stödinsatser närsådana behövs. För att nå framgång i detta avseende är det nödvändigt attställa utvecklingen av kunskaper och färdigheter i relation till elevens helaskolsituation. Det är alltså inte möjligt att se tillägnandet av kunskaper ochfärdigheter som en isolerad företeelse utan samband med social utveckling ochpersonlighetsutveckling. Det grundläggande ansvaret för att varje elev fårtillräckliga grundläggande kunskaper och färdigheter åvilar klassläraren pålåg- och mellanstadiet och varje enskild ämneslärare på högstadiet. Härtillkommer ett ansvar för skolledning, arbetsenhet och skolan i sin helhet när detgäller grundsyn, arbetssätt och elevvård. En hjälp i detta avseende är destandardprov som finns för högstadiet och de diagnostiska prov som UbU1984/85:16 10 utvecklas för låg- och mellanstadier iläsning, skrivning och matematik. Jag vill särskilt understryka vikten i dettasammanhang av de diagnostiska proven. De utgör ett värdefullt inslag i detunderlag som står till buds för en lärare eller en arbetsenhet när det gälleratt bedöma en elevs kunskaps- och färdighetsnivå. Jag förutsätter att SÖ skallfortsätta arbetet med att ta fram sådana prov. Det är dock enligt min mening inte tillräckligt att endastställa diagnostiska prov fill förfogande för skolorna. Jag menar att det ärnödvändigt att varje skola, lärare och arbetsenhet dessutom närmare preciserarde grundläggande basfärdigheter och de baskunskaper i de centrala ämnena somvarje elev måste ha tillägnat sig på resp. stadium. Jag avser att senareåterkomma till regeringen med förslag att uppdra åt SÖ att utarbeta underlagför sådana preciseringar. Ett sådant uppdrag bör dessutom innefatta modellerför hur en utvärdering i dessa avseenden bör göras. Föredragande statsrådet anservidare att en generell möjlighet till individuell timplanejämkning för eleveri bör införas i skolförordningen. Utgångspunkten för en sådanjämkning bör vara vissa enskilda elevers behov av ytterligare undervisningstidi grundläggande färdighetsämnen för att nå upp till en normal färdighetsnivå. Enligt motion 1984/85:1944 (vpk) yrkandena 2 och 3 börsåväl regeringsförslaget om utvidgad timplanejämkning som övriga regler förtimplanejämkningar i avskaffas. Olika former av särbehandlinganses ge negativa effekter för de elever som berörs. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Skolan måste se fill att de elever som lämnar ett stadiumverkligen har de kunskaper och färdigheter som är nödvändiga för att klaranästa stadiums undervisning. Man bör i detta sammanhang se tid som en väsentligresurs. Utgångspunkt för regeringsförslaget är att ge eleven mer tid i ettämne, inte primärt att befria eleven från något ämne. Den ytterligare tiden isvenska och matematik bör därför så långt möjligt inom ramen för tillgängligaresurser tas ut utöver den ordinarie timplanen. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1984/85:1944yrkandena 2 och 3 bör godkänna vad som i propositionen förordats omindividuella timplanejämkningar.