bet · G801UU18 · 1984-12-31 00:00:00 — Ramavtal om forsknings- resp. industripolitik mellanSverige och EG och (båda c) anför: Liksom utskottet delar vi motionärernasuppfattning, att del är värdefullt med ett vidgat samarbete med EG iforskningsfrågor, särskilt sådana som är av betydelse för den industriellautvecklingen. Utbytet av ett sådant samarbete blir emellertid för båda parterstörst inom områden, där ligger väl framme i fråga om kunskaper ochkapacitet för industriell vidareutveckling. Avtal om forskningssamarbete bördärför träffas från fall tdl fall. Mot denna bakgrund kan vi i likhet med utskottet inteansluta oss till motionärernas förslag om ett ramavtal för forskningspolifiskisamarbete med EG, som leder lill automatiskt deltagande i EG:s gemensammaforskningsprojekt. Vi kan emellertid inte heller finna, att ett ramavtal medEG av det allmänna slag, som regeringen är på väg att träffa, underlättar ettutvidgat forskningssamarbete i de former utskottet, liksom näringsutskottet isitt yttrande, förordar. Efter hand som ett utvidgat forskningssamarbete kommertill stånd, får erfarenheterna visa, om någon form av övergripande avtal behövs. Vid en sådan uppläggning av samarbetet kan vi inte hellerfinna något behov nu av ett särskilt avtal om industripolitik mellan Sverigeoch EG, för alt de grundläggande syftena med motionen skall nås. UU1984/85:18 20 Samarbete på det miljöpolitiska området (vpk) anför: I anslutning till den avvikandemening som vpk fogat lill jordbruksutskottets yttrande vill jag understrykaatt det är angeläget att behåller sitt handlingsutrymme och sinsjälvständiga ställning i det internationella miljövårdsarbetet. Det finnsfiera aktuella exempel på hur miljöintressen fått ge vika när nationellaekonomiska intressen stått på spel. Så har skett t. ex. i samband medöverläggningarna inom EG om åtgärder mot svavelutsläpp och mot bilismensföroreningar. Det är viktigt att man från sida med kraft verkar för enhög ambitionsnivå i det internationella miljövårdsarbetet och att den inhemskamiljöpolitiken får en självständig utformning. UU1984/85:18 21 yttrande ''"ä" 1984/85: 8 y om forsknings- och industripoUtiskt samarbete mellanSverige och EG har berettnäringsutskoltet tillfälle alt yttra sig över motion 1984/85: 2405 av CariBildt m. fl. (m) om förbindelser med de europeiska gemenskaperna (EG),såvitt avser de delar av yrkande 2 som faller inom näringsutskottetsberedningsområde samt yrkande 3. I motionen hemstälts, såvitt här är i fråga, att 2. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om önskvärdheten av ettramavtal om forskningspolitik mellan och EG, 3. som sin meningger regeringen lill känna vad som i motionen anförts om önskvärdheten av ettramavtal om industripolitik mellan och EG. kommer, sägs det imotionen, att få del svårt att behålla sin ställning som exportinrikladhögleknologisk industrination om inte svensk industri ges full möjlighet atttillvarata de fördelar som en inte bara nordisk ulan också västeuropeisk"hemmamarknad" utgör. Svensk industri måste också delta i olikaformer av iranshationellt samarbete på forsknings-, utvecklings- och lillverkningsområdena.I motionen hänvisas lill att man inom EG under senare är har gjort kraftfullaansträngningar i syfte att stimulera framväxten av en högleknologisk europeiskindustri som skall kunna hävda sig i konkurrensen med främst amerikanskoch japansk industri. Del är, anför motionärerna, av utomordentligt storbetydelse att på ett så allsidigt och komplett sätt som möjligt kandelta i EG:s satsningar på de forsknings- och industripolitiska områdena. Detforskningspoliliska samarbete med EG som förekommer - i motionen nämnssamarbetet inom ramen för dels COST (European Cooperalion in the Field ofScienlific and ), dels det gemensamma europeiskafusionsforskningsprogrammet - borde utvidgas. UU 1984/85:18 22 pålänkbara samarbetsområden nämns hälso- och sjukvård, informationsteknologi,avfallshantering, icke-nukleär energi, framtidsstudier, teknologiskgrundforskning samt bioteknologi. Ettramavtal om forskning mellan och EG borde kunna ge möjlighetatt automatiskt komma med i de olika samarbetsprojekt som initieras inom EG,menar motionärerna. krävs för varje enstaka samarbelsprojektöveriäggningaroch separata avtal på ell sätt som i längden knappast kommer altvara möjligt om samarbetet skall utökas. Ettmotsvarande ramavtal på det industripolitiska området kan visa sig merakomplicerat att nå fram till. Ett sådant framstår emellertid inte minst på siktsom ett utomordentligt viktigt svenskt önskemål. Del borde syfta till attmöjliggöra ett så fullständigt deltagande som möjligt för och svenskindustri i EG:s olika industripolitiska program. Som viktigt exempel påindustripolitisk satsning inom EG nämns ESPRIT (in ). är det nödvändigt för svenskhögleknologisk industri att kunna delta i detta program liksom i de motsvarandesatsningar som med stor sannolikhet kommer att göras på andra områden, bl.a.inom bioteknologin, säger motionärerna. kan svenska industrier göra dettaendast om det sker genom ett företag etablerat i ell och omverksamheten också äger rum vid detta företag. Uppgifteri anslutning till motionen EG:sramprogram för forskning och utveckling EG:s Råd antog principer, mål ochkriterier för ett ramprogram för EG:s FoU-verksamhet under perioden1985-1988/89. Beslutet hade föregåtts av förhandlingar vid ett flertalsammanträden alltsedan sommaren 1983. fattade Rådetbeslut om det i motionen nämnda ESPRIT, som särskilt har prioriterats inomramen för FoU-programmel. ESPRIT syftar till att skall inhämtaJapans och försprång på det strategiska informationslekno-logiområdet.Budgeten för den första fasen av detta program uppgår lill 1,5 miljarder ECU -ca - varav Gemenskapen bidrar med ena hälften ochdellagande industrier, universitet och andra institutioner med den andrahälften. Programmet indelas i fem huvudområden, vilka är avanceradmikroelektronik, mjukvaruleknologi, avancerad informationsbehandling,kontorssyslem och dalorinlegrerad produktion. Övriga prioriterade områden inomFoU-programmet är bioteknologi, basteknologi, icke-nukleär energi, skydd motradioaktiv strålning samt stimulans av vetenskapligt samarbete ochforskarutbyte. Bland projekten ingår ett fusionsforskningsprogram, i vilketockså och deltar. Ramprogrammetoch dess finansiering har slutligt fastställts av Rådet . UU1984/85:18 23 Planerat ramavtal för forskningssamarbete mellan Sverigeoch EG Tankar på ett samarbetsavtal mellanSverige och EG med sikte på ökat europeiskt industrisamarbete framfördes avstatsminister vid hans besök hos EG . På det tekniskl-velenskapligaområdet intar en av de främsta platserna, men våra industrier skullekunna vara mera konkurrenskraftiga om vi bättre samordnade våra ansträngningaroch resurser. Det vore kanske nyttigt att pröva tanken på en ramöverenskommelseför att underlätta en närmare samverkan. Som exempel på särskilt lovandepotentiella samarbetsområden vill jag nämna . Även om detexisterar ell nära samarbete mellan och Gemenskapen i dessa ämnenskulle del kunna utvidgas och fördjupas ytterligare, i båda parters intressen.Svenska företag önskar i sitt samarbete med förelag i Gemenskapen ge sill fullabidrag på områden som telekommunikationer, elektronik, informatik etc.Gemensamma företag, forskning och utveckling i samarbete, specialisering ochrationell arbetsfördelning mellan europeiska företag är just de recept som skage oss sysselsättning och inkomster . Det finnslyckligtvis inte bara stagnerade industrier, det finns ocksåframtidsindustrier. Formerna för ett närmareforskningssamarbete mellan och EG med sikte på ett ökat industrielltsamarbete studerades härefter av en gemensamt tillsattarbetsgrupp. förslag lill mandat för att formellt förhandlamed (och ) om ett ramavtal på FoU-området har i början av april1985 antagils av EG:s Råd. Förhandlingar kommer alt inledas ochväntas kunna bli slutförda . Enligt förhandlingsmandatet skall ramavtalet kunna omfattaFoU-sam-arbele mellan och på alla tänkbara områden. Del skall varautvecklingsbart. Existerande samarbete noteras. Framtida samarbete skallövervägas i samband med regelbundna möten, där parternas FoU-polilikpresenteras. Samarbetet kan vidare ske i form av informationsutbyte,koordinering av program och projekt eller genomförande av gemensamma projekt.Formerna för samarbete kan vara gemensamma möten, vetenskapliga besök ochutbytesresor, kontakter mellan programansvariga, deltagande i seminarier,symposier etc. och finansiell medverkan i gemensamma forskningsaktiviteter.Enskilda samarbelsavlal inom ramen för avtalet skall slutas separat ochvillkoren liksom ledning och övervakning fastställas från fall lill fall. UU1984/85:18 24 Näringsutskoltet lämnar i delföljande vissa synpunkter på yrkandena i motionen i den ordning de framställs,dvs. först förslaget om ett ramavtal för forskningspolitiskt samarbete mellanSverige och EG och därefter förslaget om ett motsvarande avtal förindustripolitiskt samarbete. Som närmare framgår av den fortsattaframställningen ser näringsutskottet dock ingen klar skiljelinje mellan detforskningspoliliska och - såsom utskottet tolkar motionen - delindustripolitiska ramavtal som förslagen i motionen syftar till. Ramavtal för forskningspolitiskt samarbete Ett nära, omfattande och varaktigtsamarbete med EG eftersträvas från svensk sida. Det tar sig uttrycki aktiviteter på vitt skilda områden såväl bilateralt som inom ramen församarbetet mellan EFTA-länderna och EG. I och med att tullfrihet nu råder förindustrivaror på den västeuropeiska marknaden har samarbetet gått in i en nyfas med ökad tonvikt på sådana från näringsutskottets utgångspunkterbetydelsefulla områden som avveckling av icke-tariffära handelshinder ochsamarbete i forsknings- och utvecklingsfrågor. Ett av förslagen i motion 1984/85:2405 (m) gäller justforsknings- och utvecklingssamarbete. Förslaget går ut på att ett ramavtal omforskningspolitik skall ingås mellan cch EG. Genom ett sådant avtalskulle en utvidgning av forskningssamarbetet kunna ske, en utvidgning somenligt molipnärernas mening är angelägen för att skall kunna behållasin ställning som exportinriklad, högleknologisk industrination. Näringsulskottet delar motionärernas uppfattning att delär värdefullt alt har möjlighet all delta i sådant forsknings- ochutvecklingsarbete inont EG som syftar till ökad konkurrenskraft för ochprofilering av den västeuropeiska industrin inom vikliga framtidssektorer.Sverige borde också kunna ge positiva bidrag i ett samarbete med detta syfte. Av väsentlig betydelse är det samarbete som etablerasdirekt mellan svenska företag och företag och institutioner inom EG. Enmöjlighet för att inom ramen för ell särskilt samarbetsavtal officielltdelta i EG:s gemensamma forsknings- och utvecklingsprogram kan ses som ettviktigt komplement till och i vissa fall också som en nödvändig förutsättningför detta direkta samarbete. Särskilt gäller detta naturiigtvis när villkoren iforskningsprogrammen är så utformade att medverkan från företag i tredje landannars inte är möjlig. Vikten av alt ett utvidgat forskningssamarbete med EGkommer lill stånd understryks ytterligare av att - som tidigare nämnts - detinterna EG-samarbetet i FoU-frågor, särskilt inom områden UU1984/85:18 25 som är intressanta från industriell synpunkt, harväsentligt aktiverats . Ett vidgat forskningssamarbetetorde vidare kunna få positiva effekter också på andra områden där ett utökatsamarbete är önskvärt för alt produktion och handel skall kunna underlättas. Som har framgått av den inledande redogörelsen är ettramavtal om forskningssamarbete på väg att träffas mellan och EG.Intentionerna från svensk sida - sådana de kan utläsas av statsminister där refererade anförande - är all forskningssamarbetet framför alltskulle la sikte på ökat europeiskt industrisamarbete. ser frånsina utgångspunkter positivt på alt ell ramavtal med denna inriktning kommerlill stånd. Detta ligger, såvitt utskottet kan se, också i linje med önskemåleni motion 1984/85:2405 (m). Enligt vad som sägs i motionen borde ett ramavtal omforskningspolitiskt samarbete kunna ge en automatisk möjlighet allkomma med i EG:s samarbetsprojekt. Om samarbetet skall utökas går del inte attha överläggningar och separata avtal kring varje enstaka samarbetsprojekt pådet sätt som sker, hävdar motionärerna. Näringsutskoltet vill understryka att en sådan automatiskrätt för att delta i alla projekt inom EG:s forskningsprogram sommotionärerna synes åsyfta rimligen också måste motsvaras av en skyldighet attdelta. Mot en sådan ordning kan enligt utskottels mening flera invändningarresas. Det är inte givet att har behov av, kompetens att tillgodogörasig eller möjligheter att bidra lill forskning inom alla de områden somomfattas av EG:s FoU-program. Det naturliga vore enligt naringsutskottetsmening alt engagerade sig i sådana projekt inom detta program därförutsättningar i nu nämnda avseenden i särskild grad föreligger. En automatikav det slag som antyds i motionen borde också förutsätta all på sammavillkor som EG:s medlemsländer fick delta i beslutsprocessen när del gälleratt fastställa inriktningen av del gemensamma forskningsprogrammet ochvillkoren för dess finansiering. Delta torde vara uteslutet. Enligt näringsutskottets mening ligger det i stället iSveriges intresse all ett ramavtal om forskningssamarbete ger en plattform förett utvidgat samarbete vilken inte begränsar förutsättningarna härför ellermedför alt dessa låses på annat sätt. Riktlinjerna i EG-kommissionensförhandlingsmandat ligger i linje med vad näringsutskoltet här har förordat.Del planerade ramavtalet framstår som myckel väsentligt såsom viljeyttringfrån parternas sida lill förmån för en intensifierad forskningssamverkan. Medstöd av detta avtal kan en diskussion upptas om svensk medverkan i konkretaprojekt inom t. ex. de områden som angavs i statsminister anförandeoch andra för bl. a. den industriella utvecklingen viktiga forskningsområden.Det som här sagts utesluter inte heller att en precisering av prioriteradeområden för fortsatta diskussioner sker redan i anslutning till de förhandlingarsom avses bli inledda. UU 1984/85:18 26 Näringsutskoltet vill kort beröra ävenfinansieringen av eventuella gemensamma forskningsprojekt. De anslags- ochprioriteringsfrågor som kan aktualiseras kommer regeringen och isedvanlig ordning att få la ställning till i anslutning till alt svensktdeltagande i EG-projekt blir aktuellt. Av betydelse är alt planeringen är sålångsiktig all medel för ett eventuellt vidgat forskningssamarbete med EG kanbeaktas i samband med fastställandet av de treårsramar för anslageri tillforskning som regelmässigt läggs fast av . Som påpekades iproposition 1983/ 84: 107 om forskning (s. 26) torde ett vidgat svensktFoU-samarbele med EG kräva ett ökat engagemang såväl från statliga organ somfrån industrin för alt skapa de förutsättningar som fordras för ettframgångsrikt resultat på lång sikt. Framställningen i det föregående ger vidhanden alt EG-projeklen kan ha en uppläggning motsvarande den som i Sverigetillämpas av styrelsen för teknisk utveckling, med finansiering såväl viaEG-budge-len som från institutioner och företag. Näringsutskoltet vill också något beröra detsamarbete som inom ramen för COST sedan är 1971 är etablerat mellan EG och förnärvarande nio utanförstående europeiska länder, däribland , avseendetillämpad forskning och tekniskt utvecklingsarbete. Samarbetet sker inom tioämnesområden: datateknik, teleteknik, transportväsen, havsfrågor, materialteknik,miljövård, meteorologi, jordbruksforskning, livsmedelsteknologi ochsocialteknologi. pågår ett drygt trettiotal projekt med svensktdeltagande. COST-projekien rör i de flesta fall problem av allmänt samhälleligtintresse och är normalt - av konkurrensskäl - av den karaktären att de inteengagerar den privata industrin utan närmast offentliga institut ochforskningsorgan. Del finns ingen gemensam budget för COST-projekten. Samarbetetgår ul pä all länderna ställer sina egna forskningsresultat på projektområdenatill övriga deltagares förfogande. Enligtvad utskottet har inhämtat pågår ett erfarenhetsutbyte avseendeCOST-samarbetet. Från svensk sida har därvid getts uttryck för en positivinställning lill en fortsatt utveckling av detta. En sådan är enligtnaringsutskottets mening värdefull. Flera av de aktuella samarbetsområdena ärviktiga för den industriella utvecklingen. Av betydelse från näringsutskottetsutgångspunkter är också de möjligheter till standardisering, harmonisering ochsamordning inom områden såsom t. ex. data-, el- och teleteknik som samarbetetinom COST har visat sig kunna erbjuda. En fortsatt utveckling i denna riktningär av värde för att produktion och internationell handel skall kunnaunderlättas. Rådetsprincipbeslut om ett ramprogram för FoU-verksamhelen i Gemenskapen ändradeförutsättningarna för EG:s deltagande i COST-samarbetet. EG kunde ifortsättningen förväntas delta endast i sådana COST-projekl som låg i linje medramprogrammets inriktning. Vidare skulle industriellt intressanta projekt istörre omfattning bedrivas inom ramen för UU1984/85:18 27 Tredjeländers anslutning till dessaprogram skulle övervägas frän fall till fall och först sedan EG internt hadefastställt resp. program. Det senast anförda stärker ytterligare skälen för enöverenskommelse om forskningssamarbete av det slag som är pä väg att träffas. Ramavtal för industripolitiskt samarbete Det är enligt motionärerna angelägetall ett ramavtal mellan och EG eftersträvas också på delindustripolitiska området. skulle syfta till alt möjliggöra förSverige och svensk industri att sä fullständigt som möjligt delta i EG:sindustripolitiska program. Som ett viktigt exempel på industripolitiskasatsningar inom EG nämns ESPRIT. I övrigt definieras samarbelsområdet för dettilltänkta ramavtalet om industripolitik inte närmare. Näringsutskoltet villmot denna bakgrund anföra följande. Del industripoliliska samarbete som äger rum inom EGomfattar en rad olika frågor, t. ex. bevakning av eller särskilda program förproblembranscher, statliga stödåtgärder och allmänna förelagsfrämjandeåtgärder. I sådana frågor finns ett informellt erfarenhetsutbyte ochsamarbete också mellan och EG. Det sker bl.a. inom ramen för möten medden s. k. blandade kommissionen, i expert- och samrådsgrupper och i kontaktermellan den svenska EG-delegalionen i och tjänstemän.Såväl mera övergripande industripoliliska frågor som branschspecifika frågoravseende t. ex. papper och stål las upp till diskussion inom ramen fördettaicke formaliserade samarbete. har uttryckt intresse för alt ytterligarebranscher, såsom dala, elektronik och telekommunikationer, skulle inbegripas idessa diskussioner. Enligt näringsutskottets mening kan ett erfarenhetsutbytemed EG i industripolitiska frågor av här berört slag vara värdefullt. Någonanledning att ge detta samarbete en organisatorisk ram i form av ett särskiltavtal föreligger emellertid enligt utskottets mening inte. Såväl i sak som vadavser formerna synes det nuvarande informella samarbetet i industripoliliskafrågor av traditionellt slag fungera tillfredsställande. Emellertid torde motionen kunna tolkas så att delindustripoliliska samarbete med EG som eftersträvas gäller strategiskasatsningar för industriell utveckling snarare än EG:s industripoliliskasamarbelsprogram i vidare bemärkelse. Som nämndes framhåller motionärernasärskilt ESPRIT. Näringsulskottet finner emellertid alt detta väsentligen harkaraktär av forsknings- och utvecklingsprojekt. Del skulle då närmastaktualiseras som projekt inom ramen för det forskningssamarbete som har berörtsi föregående avsnitt. Gränserna mellan industriinriklad forskningspolitik ochforskningsinrik-lad industripolitik är självfallet inte alltid klara. Huruvidaett utvecklingsprogram på ett visst område skall hänföras till det ena ellerdet andra av de UU1984/85:18 28 två politikområdena är emellertid i del sammanhang som härdiskuteras av mindre betydelse. Det väsentliga är syftet med projekten och meddet samarbete som byggs upp kring dessa. av syftena från svensk sida med det nu planeraderamavtalet om FoU-samarbete är att ett utökat europeiskt industrisamarbete inomviktiga framlidsseklorer skall komma till stånd. Sett mot denna bakgrund utgördet i motionen nämnda ESPRIT ett exempel pä ett möjligt och enligtnaringsutskottets mening viktigt samarbetsområde som skulle kunna rymmas inomramen för ett sådant avtal. Som har framgått av det föregående nämndes ocksådelta projekt särskilt i statsminister tal vid besöket hos EG ifebruari 1983. Med utgångspunkt i det som sagts och med hänsyn lillden breda täckning som det planerade avtalet om FoU-samarbete har, finnernärings-utskottet att något särskilt avtal om industripolitik mellan Sverigeoch EG inte behövs för att ett samarbete mellan parterna i utvecklingsprojektav den typ som åsyftas i motionen skall kunna komma till stånd. Sädana projektbör naturligen kunna aktualiseras inom ramen för det planerade ramavtalet förforskningspolitiskt samarbete. Om det i förlängningen av samarbelsprojekt inomFoU-avtalets ram skulle finnas utvecklingsfrågor av industripolitisk karaktärsom aktualiserar gemensamma eller samordnade insatser borde diskussioner ocksåhärom kunna tas upp inom ramen för FoU-samarbetet utan stöd i ett särskiltavtal om industripolitik. Närvarande: (), (),()*, i (s), (), (), (), (), Wivi-AnneRadesjö (s), (), (). ()**,(), () och (). * Avsnittet Ramavtal för industripolitiskt samarbete. ** Utomavsnittet Ramavtal för industripolitiskt samarbete. UU1984/85:18 29 1.Ramavtal för forskningspolitiskt samarbete , ,och (alla m) anser att den del av yttrandet -under rubriken för forskningspolitiskt samarbete - som börjar med"Näringsulskottet delar" och slutar med "att träffas" bortha följande lydelse: För all en positiv ekonomisk utveckling skall bli möjlig iframtiden måste , som framhålls i motion 1984/85:2405 (m), förbli enexportinlrik-tad, högleknologisk industrination. Näringsutskollel delarmotionärernas uppfattning att en viktig förutsättning härför är att svenskindustri ges full möjlighet alt tillvarata de fördelar som en västeuropeisk"hemmamarknad" utgör. Svensk industri måste också delta i olikaformer av transnationellt samarbete på forsknings-, utvecklings- ochtillverkningsområdena. Särskilt för företag inom högteknologiomräden, såsom t.ex. informationsteknologi, bioteknologi och telekommunikationer, är behovet avsådant samarbete i omedelbar närhet lill en gemensam västeuropeisk marknadangeläget. Näringsutskoltet vill i detta sammanhang erinra om de positivaerfarenheterna av hittillsvarande forskningssamarbete med EG inom ramen förCOST och det gemensamma europeiska fusionsforskningspro-grammel. Några utmärkande drag för EG:s forskningspolitik under desenaste åren har varit följande. Satsningarna på gemensamma forskningsprojekthar ökat kraftigt. Ett ramprogram för forskning och utveckling under perioden1985-1988/89 har lagts fast. Det samarbete som EG har bedrivit medett antal utanförstående länder inom ramen för COST har tunnats ut genom EG:sbeslut att industriellt intressanta forskningsprojekt i ökad utsträckning skalldrivas som interna program. Villkoren för industrins medverkan i EG:sgemensamma forskningssatsningar har vidare i en del fall utformats så attföretag i tredje land är uteslutna från deltagande. Ett av de för närvarandeviktigaste exemplen på strategiska forskningsprojekt inom EG som är förenademed villkor av detta slag är ESPRIT, vilket har beskrivits i det föregående.För att ett förelag skall få vara med i detta projekt krävs att förelaget harproduktion inom EG, att det bedriver FoU-. verksamhet inom EG och attforskningsresultaten kommer produktion inom EG lill del. Med denna inriktningav EG:s forskningspolitik finns risk för att svenska företag flyttar sinverksamhet utomlands för att därigenom få möjlighet att delta i detindustriellt viktiga utvecklingsarbetet inom EG.