bet · G801UbU32 · 1984-12-31 00:00:00 — om vissa för forskning och forskarutbildning gemensammafrågor m. m. 1984/85:100) I detta betänkande behandlasförslag som regeringen förelagt i proposition 1984/85:100 bil. 10() i de inledande avsnitten 9.2 Forskarutbildning och9.3 Externt finansierad verksamhet inom högskolan (s. 63 69) jämte motioner.Vidare behandlas förslag som regeringen förelagt under punkt D 15 isamma proposition (s. 342 343) jämte motion. Vissa för forskning och forskarutbildning gemensammafrågor m. m. Regeringenhar i proposition 1984/85:100 bil. 1. godkänna vad som i propositionen förordats i fräga ominrättande av doktorandtjänster vid högskoleenheterna, 2. godkänna den i propositionen förordade ändringen avreglerna om ersättning för lokalkostnader vid externt finansierad verksamhet inom högskolan. 1984/85:519 av m. (c) vari yrkas att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärderi samarbete med och berörda kommuner för att främja tillkomsten av ettutvecklingsområde för bioteknik i sydvästra . 1984/85:725 av m. fl. (vpk) vari såvittnu är i fräga 3. alt riksdagenhemställer hos regeringen om en översyn av reglerna för uppdragsforskning iavsikt att oväld skall råda, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att offentlighetsprincipen skallgälla för allt forskningsarbete som bedrivs inom och/ eller med ianspräktagandeav resurser frän högskolor och universitet. 1984/85:791 av m. fl. (fp) vari såvittnu är i fråga 14. att beslutar att ändra betygsnämndernassammansättning till att bestå av två fasta ledamöter samt tre tillfälligaledamöter i enlighet med vad som i motionen har anförts, 1 1984/85. UbU1984/85:32 2 15. att riksdagenbeslutar att höja förkunskapskraven för antagning till forskarutbildning enligtvad som anförts i motionen, 16. att riksdagenbeslutar att uppdra åt regeringen att utföra en inventering över vilkamyndigheter som kan komma i fräga för att uppställa doktorsexamen sombehörighetsvillkor för vissa tjänster, 17. all riksdagenbegär alt regeringen upprättar en plan för överförande av forskningsresurseroch forskningsansvar frän sektorsorganen till högskolan och forsknigsråden. 1984/85:2818 av m. (m) vari såvitt nu är i fräga yrkas 34. att riksdagenhos regeringen anhåller om förslag för att minska sektorsorganens roll ienlighet med vad som anförts i motionen, 35. att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder för att förbättraforskarrekryteringen i enlighet med vad som i motionen anförts, 36. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de avregeringen föreslagna kombinerade doktorandtjänsterna, 37. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ombehörighetskraven för forskarutbildning. 1984/85:2822 av Per m. fl. (m) vari såvitt nu äri fråga yrkas 46. att riksdagenbeslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ersättningför kostnader vid externt finansierad verksamhet inom högskolan , 47. att riksdagenbeslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om gåvo- ochdonationsmedel inom högskolan. I enlighet med beslut av riksdagenvåren 1982 (prop. 1981/82:106, UbU 1981/82:37, rskr. 1981/82:397) gäller sedanden den ordningen att doktorandtjänster kan inrättas avforskningsråd och försöksvis att doklorandtjänster kaninrättas även vid högskoleenhet. Med anledning av erfarenheterna av det nyastudiefinansieringssystemel avseende forskarutbildningen, som ocksåbeslutade om , anser föredragande statsrådet att doklorandtjänstervid högskoleenheterna i fortsättningen bör vara ett reguljärt inslag istudiefinansieringen. Regeringen begär godkännande av detta. Som en åtgärd att förbättra forskarrekryteringen föreslåsi motion 1984/85:2818 (m) yrkade 35 i denna del att utbildningsbidragensuccessivt skall ersättas med doktorandtjänster. Dessa bör dels ligga på enacceptabel lönenivå, dels ge ett socialt skydd som i stort sett är jämförbartmed övriga inkomsttagares. UbU 1984/85:32 3 Föredragande statsrådet erinrar ibudgetpropositionen (s. 63 f.) om vad hon i den forskningspolitiskapropositionen (prop. 1983/ 84:107) har anfört om bl. , menar statsrådet, bör den situationeneftersträvas alt doktoranderna kan ges försörjning direkt vid antagningen. Enrad av de problem som man från olika håll har pekat på när del gäller del nyastudiefinansieringssystemet skulle lättare kunna lösas genom ett ökatutnyttjande av doktorandtjänster med möjligheter till en flexibel reglering avtjänsternas innehåll i vad avser bl. a. fördelning på egen utbildning ochinstilutionstjänstgöring. Utskottet, som i det följande berör frågan ominnehållet i doktorandtjänsterna, delar statsrådets uppfattning om fördelarnamed doktorandtjänster jämfört med utbildningsbidrag. Utskottet vill bl. a. pekapå de sociala förmåner som är förenade med en tjänst och utgår frän atttillgängen pä flera doktorandtjänster bör kunna medföra ökade möjligheter attrekrytera forskarstuderande. Den nu av regeringen föreslagna åtgärdenbetraktar utskottet som ett viktigt steg i riktning mot ett system där studiefinansieringeni huvudsak sker med hjälp av doktorandtjänster. Enligt utskottets uppfattningråder i delta hänseende inga delade meningar mellan regeringen och motionärerna.1 vad gäller lönenivån för doktorandtjänsterna har utskottet inhämtat att deför närvarande är inplacerade i lönegrad L 10, L 12 eller Fil. Detta motsvararför närvarande en begynnelselön på , . Avtal har träffats mellan berörda parter om inplacering av tjänsterna ilönefältet F 11 F 16, vilket kan innebära en slutlön på ca . Föredragande statsrådet menar att medlen för studiefinansiering ifortsättningen bör bli föremål för löneomräkning i likhet med lönemedlen underfakultetsanslagen. Utskottet, som återkommer till frågan om innehållet itjänsterna, vill redan i detta sammanhang peka på att kostnaderna fördoktorandtjänslerna till en del avses bli täckta med andra medel än desärskilda studiefinansieringsmedlen under fakul-letsanslagen. Detta bör geutrymme för inrättande av flera tjänster. Med hänvisning till såväl vad i budgetpropositionen haranförts som vad utskottet har anfört kan utskottet inte finna annat än attmotion 1984/85:2818 yrkande 35 i nu berörd del är tillgodosedd. bördärför avslå motionen och därjämte godkänna vad i budgetpropositionen harförordats om inrättande av doktorandtjänster vid högskoleenheterna. Doktorandtjänslerna har kunnat inrättas förforskarstudier på heltid. I budgetpropositionen informerar föredragandestatsrådet om att hon avser föreslå regeringen ändringar i bestämmelserna fördoktorandtjänsterna. Statsrådet anser att doktorandtjänsl i fortsättningenskall kunna inrättas för egen forskarutbildning samt för tjänstgöringomfattande högst tvä femtedelar av full arbetstid under ett läsår, dock högstför en tredjedel av full arbetstid pä doktorandtjänst.Även vissa andra ändringar i de nuvarande reglerna anges i budgetpropositionen(s. 65). UbU1984/85:32 4 I motion 1984/85:2818 (m) yrkande36 förutsätter motionärerna att reglerna för doktorandtjänslerna blir sådanaall tjänstgöringen inte tilläts inkräkta på doktorandens egen tid förutbildning. 1 likhet med reglerna för övriga tjänsteinnehavare bör därför etttak för undervisning fastställas för kombinerad doktorandtjänsl. Som utskottet har uppfattat motionen är motionärernaöverens med föredragande statsrådet i vad gäller omfattningen av sådantjänstgöring vid institutionen som avses ingå i tjänsten. Motionärernas kravsynes gälla ett centralt eventuellt av regeringen fastställt högsta uttagav undervisningstimmar avseende innehavare av doktorandtjänst. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet peka påatt de undervisningsuppgifter som kan komma i fråga för berörda doktoranderkan bli mycket varierande. I somliga fall kan del röra sig om"enklare" lärampp-gifter, t. ex. i anslutning tillundervisningsmoment som har karaktär av repetition, eller uppgifter allhandleda vid laborationer och dylikt, vilka inte kräver mycketförberedelsearbete. 1 andra fall åter kan tjänstgöringen avse kvalificeradundervisning för vilken krävs mycket tid i förberedelse. Som utskottet ser detkan det vara svårt att centralt ange hur mycket undervisning som innehavare avdoktorandtjänst högst fär meddela. Utskottet förutsätter att parterna iförsta hand på lokal nivå kommer överens i denna fräga. När det däremot gäller syftet med motionen, nämligen attdoktorandernas tjänstgöring inte skall inkräkta på den del avdoktorandtjänsten som är avsedd för egen utbildning, delar utskottetmotionärernas uppfattning. Utskottet utgår från att det av regeringens kommandebestämmelser klart kommer att framgå att huvudparten av tjänsten, minst trefemtedelar resp. minst tvä tredjedelar (jfr vad som anförts i det föregående),för vilken kostnadena kommer all täckas med hjälp av de särskildastudiefinansieringsmedlen under fakultelsanslagen, verkligen tas i anspråk förden egna forskarutbildningen. Utskottet, som hänvisar till vad som har anförts ombestämmelser för doktorandtjänster, anser inte att motion 1984/85:2818 yrkande36 påkallar något uttalande av , varför motionen avstyrks. Utskottet tar i detta sammanhangupp till behandling den del av yrkande 35 i motion 1984/85:2818 (m) variframförs krav på att forskarutbildningen görs effektivare. Motionärerna menaratt det behövs riktlinjer för handledningens omfattning och för uppläggningenav individuella studieplaner. Allmänna bestämmelser om studieplan för forskarutbildningoch handledning under forskarutbildning meddelas i 8 kap. 13 15 §§högskoleförordningen (1977:263). Enligt utskottets uppfattning är det intemöjligt att standardisera eller med strikta bestämmelser fastlägga hurforskarutbildningen skall gestalta sig. En ändamålsenlig uppläggning avhandledningen är beroende av såväl ämnets karaktär som doktorandens ochhandledarens personliga sätt att arbeta. Utskottet är sålunda inte berett attförorda UbU1984/85:32 5 bindande normer för handledning. Utskottet finner detnaturligt att beslut om handledningens utformning fattas lokalt inom högskolan.Detta gäller enligt utskottet även uppläggningen av individuella studieplaner.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1984/85:2818 yrkande 35 i denna del. Föredragande statsrådet anför i ettinledande avsnitt av budgetpropositionen (s. 66 ff.) att hon har tagitinitiativ till ett utredningsarbete inom med syfte att analyseravilka direkta och indirekta kostnader högskoleenheterna har för olika slag avexternt finansierad verksamhet, hur dessakostnader bestrids för närvarandesamt hur kostnaderna bör fördelas mellan olika berörda intressenter. 1 avvaktanpå resultatet härav bör nuvarande bestämmelser i huvudsak gälla. I sammanhangetanför föredragande statsrådet bl. a. följande. Forskningsråden inom utbildnings- ochjordbruksdepartementens områden och andra statliga myndigheter skall bestridaalla direkta och indirekta kostnader som är förknippade med den stöddaverksamheten. 1 fråga om personalkostnader innebär det kostnader för lön ochlönekostnadspä-lägg, för avialsenliga löneökningar, för kostnader som följer avdet s. k. arbetsgivarinträdet samt eventuella uppsägningskostnader. Med hänsyntill det nära sambandet mellan forskningsrådens verksamhet och övrig verksamhetinom högskolan skall råden därutöver endast betala ett för-valtningspåslaguppgående till . För andra statliga myndigheter bör vissa gemensamma kostnadertäckas genom ett schablonpåslag. De kostnader som härvid kan komma i frågatorde främst vara kostnaderna för personaladministration, ekonomiadministrationoch bibliotek. Övriga kostnader skall tas ut genom direktdebitering eller påannat lämpligt sätt. För privat finansierad uppdragsverksamhet samt vid uppdragfrån de affärsdrivande verken, kommuner m. fl. skall principen om full kostnadstäckninggälla fullt ut. 1 vad gäller kostnader för lokalerbör dock enligtföredragande statsrådet en viss ändring göras, och statsrådet anger vilkariktlinjer som tills vidare bör tillämpas. De innebär i huvudsak följande. För forskningsråden inom utbildnings- ochjordbruksdepartementens områden bör gälla att lokalkostnader inte skallbetalas, delta med hänsyn till del nära sambandet mellan rådens verksamhet ochövrig verksamhet inom högskolan. Av andra statliga myndigheter skalllokalkostnader tas ut endast i de fall det för verksamheten erfordras ettsärskilt lokaltillskott. För privat finansierad uppdragsverksamhet samt viduppdrag från de affärsdrivande verken, kommuner m. fl. skall, vilket redan harframgått, principen om full kostnadstäckning gälla fullt ut. Ävenlokalkostnader skall betalas, antingen direkta kostnader eller, om dessa ärsvära all beräkna, en schablonmässigt uppskattad kostnad. Regeringen begärriksdagens godkännande av de nya riktlinjerna för ersättning förlokalkostnader vid externt finansierad verksamhet inom högskolan. Frågan omkostnader vid externt finansierad verksamhet inom högsko- 1 * 1984/85. UbU1984/85:32 6 lan tas upp i motion 1984/85:2822 (m). Motionärerna menaratt regeringen inte har lyckats definiera kostnaderna pä ett tillräckligtentydigt sätt. 1 motionen krävs en ytterligare precisering av vilka kostnadersom avses i de olika fallen (yrkande 46). Motionärerna saknar vidare besked omvilka kostnader som skall belasta gåvo- och donationsmedel (yrkande 47). Deutgår från att dessa även i fortsättningen skall slippa kostnader för lokaleroch därmed behandlas som forskningsråden. Utskottet tar först ställning till motionärernas yrkandeom ytterligare preciseringar av vad som skall räknas in i de kostnader somskall läckas med externa medel. Av vad utskottet har redovisat i del föregående framgåratt föredragande statsrådet har tagit initiativ till utredningsarbete inomregeringskansliet med syfte att göra de kostnadsanalyser som begärs i motionen.Vidare framgår av budgetpropositionen att universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) har ett utredningsuppdrag rörande förbättrad redovisning av kostnadernaför forskningsprojekt. Utskottet har erfarit att det interna utredningsarbeteti skall mynna ut i förslag i den forskningspolitiska propositionsom avses bli förelagd . Som utskottet ser del bör sålundautredningsarbetet i huvudsak vara slutfört . Utskottetkan inte finna annat än att yrkande 46 i motion 1984/85:2822 med de nuredovisade förhållandena är tillgodosett, varför det avstyrks av utskottet. Beträffande ersättning för lokalkostnader gäller förnärvarande all externa medel härrörande från gåvor och donationer inte skalllas i anspråk härför. Utskottet har inhämtat att några ändringar i dettahänseende inte avses ske genom det av regeringen framlagda förslaget. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet även motionens yrkande 47. Då utskottetinte har något att erinra mot vad i budgetpropositionen har förordats omändrade regler om ersättning för lokalkostnader vid externt finansieradverksamhet inom högskolan, föreslår utskottet att bifaller vadregeringen föreslagit i frågan. 1 motionerna 1984/85:791 (fp)yrkande 15 och 1984/85:2818 (m) yrkande 37 framförs i huvudsak samstämmigaförslag avseende förkunskapskrav jör antagning till forskarutbildning. Motbakgrund av att forskarutbildning kräver såväl ämnesfördjupning som bredd ochutblick över besläktade ämnen bör enligt motionärerna i princip krävas enfullständig grundexamen om minst 120 poäng för tillträde tillforskarutbildning. För studerande frän utbildningslinjer som omfattar mindreän 120 poäng bör del finnas tillgång till s. k. överbryggande kurser som gördet möjligt för de studerande att nä upp till den önskade nivån. Utskottet behandlade under det förra ett medförevarande yrkanden likartat motionsyrkande (mot. 1983/84:2634 yrkande 13, UbU1983/84:28). Utskottet avstyrkte mofionsyrkandet med hänvisning till att UbU1984/85:32 7 det som regel krävs 60 poäng eller motsvarande i ett förforskarutbildningsämnet relevant område inom grundutbildningen. Utskottetpekade på att för allmän behörighet krävs genomgängen allmän, lokal ellerindividuell utbildningslinje inom grundläggande högskoleutbildning om minst 80poäng. erinrade utskottet om all UHÄ i riktlinjer för lokalaföreskrifter om särskild behörighet och urval i fräga om tillträde till forskarutbildninghar angett att, när vederbörande högskolemyndighet prövar om behörighet kan gespä grundval av ett antal enstaka kurser, kurser om sammanlagt 120 poäng tordebli en naturlig riktpunkt för utbildningens omfattning med hänsyn till kravenpå en rimlig bredd och en tillräcklig fördjupning inom ämnesområdet. Med hänvisning till vad utskottet sålunda haranfört i frågan avstyrker utskottet motionerna 1984/85:791 yrkande 15 och1984/85:2818 yrkande 37. Vissa frågor om betygsnämnderna tasupp i ett par motioner. Enligt motion 1984/85:791 (fp) yrkande 14 bör varjebetygsnämnd beslå av dels två fasta ledamöter, dels tre tillfälliga ledamöter.Motionärerna åberopar ett förslag av UHÄ med denna innebörd,vilket de finner välmotiverat, eftersom det enligt motionärerna föreliggerbehov av ökad fasthet och kontinuitet inom betygsnämnderna. 1 motion1984/85:2818 yrkande 35 i denna del föreslås att fakultetsopponent ochbetygsnämndens ledamöter skall ha rätt att till protokollet anmäla avvikandemening samt skälen för sina ställningstaganden. behandlade under det förra utförligtbetygsnämndernas verksamhet (prop. 1983/84:107, UbU 1983/84:28, rskr. 1983/84:401). Utskottet konstaterade i sitt betänkande (s. 19) alt fakultet ellersektion som så önskar och som har en härför lämpad struktur ulan hinder avgällande bestämmelser (8 kap. 36 § högskoleförordningen) kan införa en ordningmed ett antal skilda nämnder som har vissa fasta ledamöter. Annan fakulteteller sektion kan inom ramen för en ordning med avhandlingsjälvfallet också tillgodose önskemål om kontinuitet i sammansättningen avnämnderna. Utskottet föreslår mot denna bakgrund att avslår motion1984/85:791 yrkande 14. Vid samma tillfälle behandlades även frågan om möjlighetatt i protokoll redovisa skälen för nämndens beslut. Utskottet tillstyrkte deldå aktuella förslaget av regeringen att skälen för betygsnämnds beslut liksomför enskild ledamots ställningstagande endast skulle få redovisas, när det ärfråga om underkännande av avhandling. biträdde förslaget (jfr 8 kap.37 § högskoleförordningen, ändrad 1984:705). Med hänvisning till dettariksdagens beslut avstyrker utskottet motion 1984/85:2818 yrkande 35 i dennadel. I motion 1984/85:2818 (m) yrkande35 i denna del förordas att doktorsavhandlingskall betygsättas som underkänd,godkänd eller väl godkänd. UbU 1984/85:32 8 Motionärerna anför som skäl härför kravet på hög kvalitetpå svensk forskning. Utskottet behandlade denna fråga både i samband med denforskningspolitiska propositionen och motsvarande propositionunder det förra . avvisade vid båda tillfällena motionsledesframförda förslag av samma innebörd som det nu behandlade yrkandet (prop.1981/82:106, UbU 1981/82:37, rskr. 1981/82:397 resp. prop. 1983/84:107, UbU1983/84:28, rskr. 1983/84:401). Då utskottet inte finner skäl för attändra uppfattning i frågan, avstyrker uLskottet motion 1984/85:2818 yrkande 35i denna del. I ett par motioner berörsforskarutbildningens meritvärde. Att det för dem som avlagt doktorsexamen finnstillgång pä arbetsuppgifter även på arbetsmarknaden utanför högskolan därforskningen värdesätts och utnyttjas är enligt motion 1984/85:791 (fp) yrkande16 den kanske viktigaste förutsättningen för att motivera dem som gäll igenomen grundläggande högskoleutbildning alt fortsätta med forskarutbildning.Motionärerna menar att doktorsexamen bör ställas upp som behörighetsvillkor förvissa tjänster inom s. k. lärda verk och hemställer att gerregeringen i uppdrag att inventera vilka myndigheter som kan komma i fräga försädana behörighetsvillkor. Ett likartat förslag om sådan inventering framförsi motion 1984/85:2818 (m) yrkande 35 i denna del. Motionärerna anför att enfast reglering av en doktorsexamens värde i merilhänseende är nödvändig. 1 den i del föregående nämnda forskningspolitiskapropositionen redovisades vad meritutredningen (C 1983:01) anfört omforskarutbildningens meritvärde. Utredningen utgick i sitt betänkande (Ds C1983:116) från att meritvärdet av forskarutbildning i första hand skall beaktasinom ramen för befordringsgrunden skicklighet. Även om formellabehörighetsvillkor om viss utbildning inte finns för en viss tjänst kan, menadeutredningen bl. a., anställningsmyndigheten ange för tjänsten önskvärdakvalifikationer, t. ex. forskarutbildning, om myndigheten så finner lämpligt.Föredragande statsrådet ansåg all värdet av forskarutbildningsmeritervid tjänstetillsättning bör förslärkas och främst komma till ullryck vidbedömning av den sökandes skicklighet (prop. 1983/84:107, bil. 10 s. 1213).Statsrådet fann det dock inte nödvändigt all i en särskild förordning regleravärdet av vetenskaplig utbildning ur skicklighelssynpunkl för sådana tjänsterdär vetenskaplig kompetens inte är ett behörighetsvillkor. Han anser att detskall ankomma pä att informera berörda myndigheter ombetydelsen av forskning och meritvärdet av forskarutbildning vid tillsättningav statligt reglerad tjänst när det gäller befordringsgrunden skicklighet. 1 fråga om värdet av forskarutbildning när del gällerbefordringsgrunden förtjänst anslöt sig föredragande statsrådet tillmeritutredningens uppfattning att fullgjord forskarutbildning skall fåtillgodoräknas med fyra är. UbU 1984/85:32 9 hade inget alt erinra motvad regeringen hade berett tillfälle att ta del av omforskarutbildningens meritvärde. 1 förevarande budgetproposition anmäler föredragandestatsrådet att hon avser återkomma till regeringen beträffande en översyn överproblemen inom forskarutbildningen (s. 63). Regeringen har sedermera genombeslut givit UHÄ i uppdrag att göra denna översyn. 1 uppdragetingår bl. a. att kartlägga och söka utvärdera vilken betydelse en genomgångenforskarutbildning har haft vid tillsättning av tjänster inom olikasamhällssektorer . Statsrådet har som svar påfräga (1984/ 85:380) om meritvärdet av forskarutbildning för sökande tillstatlig tjänst i kammaren bl. a. meddelat att frågan om meritvärdering förstatlig tjänst bereds inom . Härvid övervägsden principiellt mycket viktiga frågan huruvida man skall göra en annanvärdering än vad som är fallet när det gäller begreppenförtjänst och skicklighet, sä att det blir nödvändigt att i större utsträckningframhäva skicklighetsbegreppet. Resultatet av beredningen kommer att redovisasför i en personalpolitisk proposition senare under innevaranderiksmöte. Utskottet vill erinra om vad utskottet för egen delanförde i frågan under det förra . Utskottet framhöll bl. a. att enförstärkning av forskarutbildningens meritvärde måste anses vara till fördelfrän samhällets synpunkt. Den träning i metodiskt tänkande, det analytiskaarbetssätt och den kritiska skolning som en forskarutbildad fått del av ärvärdefull för de flesta arbetsuppgifter av kvalificerad art inom statlig ellerstatligt reglerad verksamhet. Utskottet gav uttryck för samma uppfattning sommotionärerna nu för fram, nämligen att en mycket viktig förutsättning förrekrytering av forskarstuderande är att de efter forskarutbildningen hartillgång till arbetsuppgifter även utanför högskolan där forskarutbildningenvärdesätts och kommer fill nytta. Utskottet instämmer sålunda med motionärerna i denprincipiella synen på värdet av forskarutbildning i nu berört hänseende. Medhänvisning till vad utskottet i det föregående har redovisat om vissauttalanden och pågående beredningsarbete i vad avser värderingen i förtjänstoch skicklighet av forskarutbildning är utskottet emellertid inte nu berettatt föreslå nägon särskild åtgärd i frågan. Därför avstyrkerutskottet motionerna 1984/85:791 yrkande 16 och 1984/85:2818 yrkande 35 idenna del. 1 motionerna 1984/85:791(fp)yrkande 17och 1984/85:2818 (m) yrkande 34 behandlas bl. a. förhållandetmellan sekiorsforskningen och forskningen inom högskolan.