bet · G801JoU33 · 1984-12-31 00:00:00 — Risken för skadligakonkurrensbegränsningar genom lantbrukskooperationens dominerande ställninginom livsmedelssektorn måste på oUka sätt uppmärksammas. Utskottet villunderstryka vikten av att NO och SPK gör sådana insatser att de monopolUknandeförhållandena inom jord-, brukets förädUngsled så långt möjligt begränsas.Marknadsdomstolen konstaterade att den lantbrukskooperativaslakteriorganisationens dominerande stäUning medförde skadlig verkan, varefteren förhandUngs-lösning nåddes. Motsvarande uppmärksamhet bör enligt utskottetsuppfattning riktas även mot andra delar av livsmedelsmarknaden. Näringsutskottetvill också understryka det som i propositionen sägs om vikten av attlantbrukskooperationen inte missbrukar sin dominerande ställning i vissabranscher på ett otillbörligt sätt. Som också framhålls i propositionen måstelantbrukskooperationen i konkurrenshänseende bedömas enligt samma normer somenligt konkurrenslagen gäller för näringslivet i övrigt. 7Riksdagen 1984/85. JoU1984/85:33 98 Det som sagts anser näringsutskottetatt bör ge regeringen till känna som sin mening. Därigenom skulleönskemålen i motionerna 1509 (fp) och 3098 (fp) bli tillgodosedda. Jordbruksutskottetbiträder näringsutskottets förslag. dels utskottets hemställan under 34c bort ha följande lydelse: 34. beträffande industri- och handelsleden c) attriksdagen i fråga om lantbrukskooperationen m. m. som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet med bifall till motionerna 1984/85:1509 och1984/85:3098 yrkande 9 i motsvarande del och méd anledning av motion1984/85:645 i motsvarande del anfört. Industri- och handelsleden (mom 34 c) (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 64 börjar med "Vidare anser" och slutar med"sida" bort ha följande lydelse: Industri- och handelsleden domineras av monopolföretag ochkännetecknas av stark koncentration. En del ägs av lantbrukskooperationen.Näringsutskottet instämmer i det som i propositionen sägs om vikten av attlantbrukskooperationen inte missbrukar sin dominerande ställning. Detta gällernaturligtvis i lika mån andra monopolföretag som är verksamma inom livsmedelssektornalltifrån insatsvaruledet till livsmedelsdetaljhandeln. Ökad insyn och kontrolli dessa företag i enlighet med vad som förordas i motion 645 (vpk) bör enligtnäringsutskottets mening ske. Som har föreslagits i det föregående kan dettaske genom den där förordade konsumentdelegationen. Väsenligt är emellertidockså att de pris- och konkurrensövervakande myndigheterna mera aktivt än nuuppmärksammar förhållandena inom de nu nämnda företagen och vidtar åtgärder föratt monopolförhållandena inte skall missbrukas. Det som utskottet här haranfört ligger också i linje med det som sägs om lantbrukskooperationen imotionerna 1509 (fp) och 3098 (fp)-anslutersig till vad näringsutskottet anfört. dels utskottets hemställan under 34c bort ha följande lydelse: 34. beträffande industri- och handelsleden c) attriksdagen i fråga om lantbrukskooperationen m. m. som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet med anledning av motionerna 1984/85:645 i motsvarandedel, 1984/85:1509 och 1984/ 85:3098 yrkande 9 i motsvarande del anfört. JoU 1984/85:33 99 38.Industri- och handelsleden (mom. 34 e) () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 64 sombörjar med "föreslår" och slutar med "motion3098 (fp)" bort ha följande lydelse: Medhänsyn till jordbruksnäringens särställning, med ett starkt skydd motimportkonkurrens, är det nödvändigt att statsmakterna bevakar konsumenternasintresse av rimliga priser. Detta bör ske bl. a. genom krav på jordbruket ochmellanleden att successivt öka effektiviteten i produktionen. Det finns, somframhålls i motion 3098 (fp), starkt oroande tendenser fill koncentration inomlivsmedelskedjans förädlings- och handelsled. Det är mot denna bakgrundvärdefullt att regeringen aviserar fortsatta utredningar om bl. a. struktur-och ägarförhållandena inom dessa led. Det är angeläget att dessa utredningarkommer tiU stånd med det snaraste. I enlighet med vad som föreslås i mofionernabör genom ett särskilt uttalande markera den vikt som riksdagenlägger vid att konkurrensen är effektiv i livsmedelskedjans förädlings- ochhandelsled. dels utskottets hemställan under 34 e bort haföljande lydelse: 34. beträffande industri- och handelsleden e) att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1984/85:3098 yrkande 9 i återstående del. 39.Konsumentinflytande (mom. 36) vice talman (), KerstinAndersson (c) och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 67 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "isammanhanget" bort ha följande lydelse: Utskottethar ingen erinran mot att konsumentdelegationens ställning och arbetsformer sesöver. Utskottet erinrar om att delegafionen inrättats genom beslut av riksdagenår 1962 och att det därvid underströks att delegationen skulle vara knuten tilljordbruksnämnden och ha en rådgivande funkfion. har inte tagit någotbeslut som innebär ändring härvidlag. Parter vid överläggningarna skallsjälvfallet vara staten och jordbruket. I sin rådgivande funktion harkonsumentdelegationen en viktig roU vare sig staten företräds avjordbruksnämnden eller av särskilda delegerade. Utskottet anser det angelägetatt de statsrättsliga aspekterna grundligt övervägs vid den föreståendeöversynen så att statsrättsligt korrekta former iakttas. Vad utskottet häranfört med anledning av föreliggande motioner från i ämnet börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Rättelse:S. 99, rad 10 nedifrån Står: Rättat till: JoU 1984/85:33 100 deb utskottets hemställan under 36 bort ha följandelydelse: 36. beträffande konsumentinflytande att med anledningav motionerna 1984/85:3089 yrkande 3 i motsvarande del och 1984/85:3106 samtmed avslag på motion 1984/85:645 i motsvaiande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 40.Konsumentinflytande (mom. 36) (vpk) anser att deb den del av utskottets yti:rande på s. 67 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "isammanhanget" bort ha följande lydelse: Utskottet finner-- (=utskottet)- i frågan. I detta sammanhang vill utskottet nämna om att denytt<;rligare utredning om industri- och handelsleden som tidigare berörtsbl. a. skuUe syfta till att konsumenterna skall få ökad insyn i demonopolföretag som dominerar väsentUga delar av dessa led. Om dessutom enkonsumentdelegation blev knuten till statens pris- och kartellnämnd, med enförhandUngsfunktion i enUghet med förslaget i motion 645 (vpk), samt prisstopp,prisövervakning och priskontroll i ökad utsträckning kom till användning skuUekonsumenterna verkUgen få ett ökat inflytande över matpriserna. Utskottetfinner att förslagen i detta syfte i motion 645 (vpk) bör genomföras med detsnaraste. deb utskottets hemställan under 36 bort ha följandelydelse: 36. beträffande konsumentinflytande att medanUjdning av motion 1984/85:645 i motsvarande del samt med avslag på motionerna1984/85:3089 yrkande 3 i motsvarande del och 1984/85:3106 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 41.Försörjningen med kvävegiidselmedel (mom. 37) vice talman (), ArneAndersson i (), (), lEric Lorentzon (m), KerstinAndersson (c) och () anser att: deb den del av utskottets yttrande på s. 68 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "svenskaammoniakförsörjningen" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar jordbruksministerns uppfattning att det från beredskapssynpunkt bästaalternativet är att en tillräckUg inhemsk produktion av ammoniak finns redanunder normala förhållanden. Utskottet vill kraftigt understryka betydelsen avatt frågan får en ändamålsenUg lösning. JoU 1984/85:33 101 Vad utskottet här anfört med anledning avregeringens förslag och den moderata kommittémotionen 2304 av iLjung m. fl. (yrkande 1) bör som sin mening ge regeringen tiU känna. deb utskottet hemställan under 37 bort ha följandelydelse: 37. beträffande försörjningen med kvävegödselmedel att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1984/85:2304 yrkande 1, 42.Arbetskraft, maskiner och energi m. m. (mom. 38 c) vice talman (), ArneAndersson i (), (), (), KerstinAndersson (c) och () anser att deb den del av utskottets yttrande på s. 69 sombörjar med "Utskottet har ej" och slutar med "(yrkande 1)"bort ha följande lydelse: Imotion 3092 av m. fl. (m) redovisas vägande skäl för att fisketskall ingå i beredskapsplaneringen på samma sätt som jordbruket. Utskottetföreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. dels utskottets hemstäUan under 38 c bort haföljande lydelse: 38. beträffande arbetskraft, maskiner och energi m. m. c) att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1984/85:3092 yrkande 1, 43.Jordbrukets rationalisering m. m. (mom. 39 c) i (), (),(), () och () anser att deb den del av utskottets yttrande på s. 42 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "hithörandefrågor", dels den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjarmed "Översynen av" och på s. 56 slutar med "tillanslagsfrågan", debutskottets hemställan under 39 c bort utgå. 44.Jordbrukets rationalisering m. m. (mom. 39 c motiveringen) vice talman och (båda c) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjarmed "Översynen av" och på s. 56 slutar med "för ändamålet"bort ha följande lydelse: JoU 1984/85:33 102 Översynenav--- (= utskottet)-- skuldsatta jordbruksföretag. många fall har samhälletett borgensansvar för hårt skuldsatta jordbrukare. I nuvarande läge förjordbruket och i de fall där det finns förutsättning för rekonstruktion av denpågående driften bör samhället tillämpa ett generöst ackordsförfarande för jordbruksom hotas av konkurs. Underden tid som de hårt skuldsattas problem utreds av lantbruksstyrelsen och innanen låneform konstruerats som innebär en lägre ränte- och amorteringskostnadunder de första svåra åren, måste åtgärder vidtas för att minska räntebelastningensärskilt för yngre och nystartade jordbrukare. a. bör de medel som i dettasammanhang anslås kunna utnyttjas för en förlängning av räntestödet. För nästabudgetår beräknar utskottet att sammanlagt 40 milj. kr. bör anvisas förändamålet. 45.Jordbrukets rationalisering, m. m. (mom. 39 d) underförutsättning av bifall till reservation 43 i , , SvenEric Lorentzon och (alla m) anser att deb den del av utskottets yttrande på s. 70 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "90 milj. "bort utgå, deb utskottets hemställan under 39 d bort haföljande lydelse: 39. beträffande jordbrukets rationalbering, m m. d) att medbifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna 1984/85:2168yrkande 11 i motsvarande del och 1984/85:3094 yrkande 3 i motsvarande del tillBidrag till jordbrukets rationalbering, rn. m. för /86 anvisarett förslagsanslag av . 46.Jordbrukets rationaliseruig, m. m. (mom. 39 d) under förutsättning av bifall till reservation 43Börje () anser att deb den del av utskottets yttrande som på s. 69börjar med "Utskottet har inte" och på s. 70 slutar med "90milj. bort ha följande lydelse: Utskottettillstyrker förslaget i motion 2168 (fp) att förevarande bidrags anslag för nästa budgetår bör kunna minska med 5 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. I övrigt har utskottet inte något att invända mot de i propositionen gjorda beräkningarna såvitt anser bidragsverksamheten. För slaget i motion 3094 (vpk) om en uppräkning av anslaget med 10 milj. kr. Det bör-------------- (= utskottet) . JoU 1984/85:33 103 dels utskottets hemställan under 39 d bort haföljande lydelse: 39. beträffande jordbrukets rationalbering, m. m. d) att medanledning av regeringens förslag och motion 1984/85:2168 yrkande 11 imotsvarande del samt med avslag på motion 1984/85:3094 yrkande 3 i motsvarandedel till Bidrag till jordbrukets rationalbering, m. m. för /86anvisar ett förslagsanslag av , 47.Jordbrukets rationalisering, m. m. (mom. 39 d) (vpk) anser att deb den del av utskottets yttrande som på s. 69börjar med "Utskottet har inte" och på s. 70 slutar med "90milj. bort ha följande lydelse: Utskottettillstyrker förslaget i motion 3094 (vpk) att anslag till investeringar räknasupp med 10 milj. kr. utöver regeringens nivå. I övrigt har utskottet intenågot att invända mot de i propositionen gjorda beräkningarna, såvitt avser denhittillsvarande bidragsverksamheten. 2168 (fp) att minskaanslaget med 5 milj. kr. (= utskottet)- Västerbottenslän. Utskottet har-- (=utskottet)- detta anslag. att godkännerutskottets förslag och således beslutar att anslaget för nästa budgetår försupp med 100 milj. kr. deb utskottets hemställan under 39 d bort haföljande lydelse: 39. beträffande jordbrukets rationalbering, m. m. d) att medanledning av regeringens förslag och motion 1984/85:3094 yrkande 3 imotsvarande del samt med avslag på motion 1984/85:2168 yrkande 11 imotsvarande del till Bidrag till jordbrukets rationalbering, m. m. /86 anvisar ett förslagsanslag av , 48.Prisstöd till jordbruket i norra (mom. 40) i (), (),(), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 52 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "situationbeaktas" bort ha följande lydelse: Utskottet har--- (=utskottet)-- regeringens förslag. finner för sin del skäligtatt Norrlandsstödet justeras upp med sammanlagt 50 milj. kr., eller 28 milj.kr. mer än vad som föreslås i propositionen. deb den del av utskottets yttrande på s. 70 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "nästa budgetår"bort ha följande lydelse: JoU 1984/85:33 104 Utskottet har i det föregående föreslagit attutöver förenämnda belopp sammanlagt 28 milj. kr. skall Sruslås för uppräkningav prisstödet för nästa budgetår. För sin del räknar utskottet sålundamedelsbehovet under detta anslag till 380 milj. kr. för nästa budgetår. deb utskottets hemställan under 40 bort ha följandelydelse: 40. beträffande prbstöd till jordbruket i norra att medanledning av regeringens förslag och motionerna 1984/85:2168 yrkande2,1984/85:3089 yrkande 7,1984/85:3090 yrkande 1, 1984/85:3094 yrkande 1,1984/85:3098 yrkande 6, 1984/ 85:3099 yrkande 1 och 1984/85:3105 yrkande 2 tillPrisstöd till jordbruket i norra anvisar ett förslagsanslag av . 49.Prisstöd till jordbruket i ncrra (mom. 40) vice talman och (båda c) anser att deb den del av utskottets yttrande på s. 52 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "situationbeaktas" bort ha följande lydelse: Utskottethar-- (= utskottet) regeringens förslag. försin del skäligt att ytterligare; 80 milj. kr. anvisas för ändamålet. deb den del av utskottets yttrande på s. 70 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "nästa budgetår"bort ha följande lydelse: Utskottethar i det föregående föreslagit att utöver förenämnda belopp sammanlagt 80milj. skall anslås för uppräkning av prisstödet för nästa budgetår. För sindel räknar utskottet sålunda medelsbehovet under detta anslag tiU 432 milj. kr.för näst:i budgetår. deb utskottets hemställan under 40 bort ha följandelydelse: 40. beträffande prbstöd till jordbruket i norra att medanledning av regeringens förslag och motionerna 1984/85:2168 yrkande 2, 1984/85:3089yrkande 7,1984/85:3090 yrkande 1, 1984/85:3094 yrkande 1, 1984/85:3098 yrkande6, 1984/ 85:3099 yrkande 1 och 1984/85:3105 yrkande 2 till Prisstöd till jordbruketi norra anvisar ett förslagsanslag av . JoU1984/85:33 105 1.Synpunkter på förslaget om en samlad livsmedelspolitik (vpk) anför: Allmänt om livsmedelspolitiken Regeringens proposition 1984/85:166om livsmedelspolitiken sägs vara ett förslag tiU rikflinjer för en samladlivsmedelspolitik. I vår partimotion (1984/ 85:3093) till nu aktuell.proposition anförde vi att vi hade svårt att dra en sådan slutsats, envärdering som delas av flera remissinstanser. Detta var också utgångspunkten för vår kritik av såvällivsmedelskommitténs betänkande som den framlagda propositionen. Vi menade attbägge dessa var en besvikelse för såväl näringen som för konsumenterna. Vi saknadeförslag om hur matpriserna skulle hållas nere eller hur kvaliteten på maten kanförbättras. Vi kritiserade också vad som sades vara ett samlat grepp omlivsmedelspoUtiken där en fixering skett vid överskottet i jordbruksprodukfionen. Vår mofion anvisade andra vägar än vad som föreslogs ipropositionen. Vi förordade därför en övergång till jordbruks- ochlivsmedelsprodukfionen i ekonomisk, biologisk och regional balans där en alltstörre inriktning på förbättrad matkvalitet förverkligas. Det finns knappastnågot bättre tillfälle till en omläggning än när man har ett tryckande överskott. Vi såg det som ett angeläget mål att - i det längreperspektivet - eftersträva samstämmighet mellan de skilda krav som på senare åralltmer gjort sig gällande i den jordbrukspoUtiska diskussionen: de ekologiskaoch miljömässiga kraven, överskottsproblemen, bevarandet av familjejordbruken,en större social rättvisa mellan olika jordbrukarkategorier samt enhälsomässigt sund inriktning av produktion och konsumtionsvanor. Även medavseende på de hälsopolitiska målen ter sig en samstämmighet naturlig mellankonsumentintresset av att få sunda och näringsriktiga livsmedel och detsociala intresset av att inte gynna långtgående stordrift, hård exploateringoch långt driven kemikalieanvändning. Den långsiktiga inriktning som viförespråkar har givetvis också en väsentUg regionalpolitisk sida. I vår långsiktiga inriktning av livsmedelspoUtiken ingickockså att den orättvisa matskatten skulle avvecklas. Vpk förordar därför attmomsen på mat slopas i tre etapper. De två första genom kraftiga ökningar av livsmedelssubventionernaoch tredje steget genom att hela matmomsen slopas. Som ett första led föreslogvi därför en ökning av livsmedelssubventionerna för nästa budgetår med 3miljarder kronor. För en sådan omläggning av jordbruks- ochlivsmedelspolitiken ansåg vi att staten skulle ha huvudansvaret, då den är attbetrakta som en samhällsangelägenhet. Av detta följde att vi ansåg attsamhällets andel av överskottsarealens kostnader skulle vara , medannäringen skulle svara för . JoU1984/85:33 106 Vid utskottets behandling avpropositionen och motionerna fick vi bl. a. stöd för vårt yrkande omfördelningstal mellan samhälle och näring. Däremot fick andra viktiga yrkandeni våra motioner inte stöd. Detta faktum och även att regeringen riskerade ettvoteringsnederlag i fördelningsfrågan resulterade i förhandUngar meUan vpk ochregeringspartiet. Resultatet blev en överenskommelse om fördelningstalet.Vidare att det särskilda prisstödet till norra uppräknades med 60 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit samt att 40 milj. anslås för stödtill skuldsatta jordbrukare. Denna överenskommelse får till följd att vi intefullföljer våra yrkanden i motionerna vad avser dessa punkter. Den önskvärda och nödvändiga omläggningen av jordbruks-och livsmedelspolifiken med minskat överskott, bevarad åkerareal, minskadkemikalieanvändning, slopad matmoms, bättre och billigare mat synes inte nubli verklighet. Givetvis återkommer vi med våra krav om åtgärder för en helt nyjordbruks- och livsmedelspolitik. Vid förra beslötriksdagen att en ordning med obundna överläggningar skulle prövas för denprisregleringsperiod som började den 1 juU 1984. I jordbruksutskottetsbetänkande (JoU 1983/84:20) sades bl. a.: "Självfallet får inte dettatolkas så att jordbruket inte skall få någon kompensation för ökadekostnader." har vi erfarenhet av obundna förhandlingar.Förra året förhandlade näringen med en kommission direkt underställdregeringen och då uppstod inga problem. Vid årets överläggningar förhandladenäringen med jordbruksnämnden och dess konsumentdelegation. I anledning av detta vill jag göra följande markering. Närjag nu accepterar ett kompensationssystem med obundna förhandlingar så utgårjag ifrån vad som beslutades i enlighet med jordbruksutskottets betänkande1983/84:20. Skulle det visa sig att jordbruket inte fortsättningsvis kommer atterhåUa kompensation för ökade kostnader kommer jag givetvis att ompröva mittställningstagande. Jag kommer vidare att överväga om inte direkta förhandlingarmellan näringen och regeringen bör genomföras eftersom jordbruksnämndens ochkonsumentdelegationens nuvarande roll och befogenheter är mycket oklara. Familjejordbruket (mom. 3) vice talman och (båda c) anför: Vi noterar med tillfredsställelse att utskottet i sin helhetnumera stöder en JoU 1984/85:33 107 Vi utgår från att man nu också är beredd att medverkatill ekonomiska och andra åtgärder som gör en sådan inriktning avjordbrukspolitiken möjlig. I detta sammanhang måste särskilt betonas vikten avatt motverka en fortsatt övergång till stordrift och industrialisering avjordbruksproduktionen. Följaktligen måste styrmedel finnas som skapar förutsättningarför en integrerad produktion inom familjejordbruket. 3.Samhällets kostnadsansvar för överskottsarealen (mom. 10) vice talman och (båda c) anför: Vidårets början väcktes ett antal centermotioner, 533,633,880,924,1072, 1079,1394, 1524 yrkande 1, 1527, 2010, 2025, 2028, 2240, 2699, 2745 och 2748, ivilka det yrkas att all brukningsvärd utnyttjas för jordbruksproduktion.Vid bifall till det som anförs i reservation 10 får kraven i nämnda motioneranses tillgodosedda. 4.Jordbruksprisregleringen (mom. 18) vice talman och (båda c) anför: Vihar inget att invända mot vad utskottet anför om att tillvarata möjligheternatill förenkling av jordbruksprisregleringen. Emellertid vill vi särskilt fästauppmärksamheten på att den rådande världsmarknadssituationen på Uvsmedel ochdet högre kostnadsläget i , särskilt då de höjda räntekostnaderna,innebär att behovet av stöd från samhället ingalunda minskat. Förenkling avjordbruksprisregleringen måste ses i detta sammanhang och får ej leda tillförsämrade förhållanden för svenskt jordbruk. 5.Arealanpassad animalieproduktion (mom. 32 d) i , , SvenEric Lorentzon och (alla m) anför: Imotion 3095 begär motionärerna att kommande anvisningar om miljöskydd viddjurhållning vid ny-, till- och ombyggnad skall baseras på en arealanpassadanimalieproduktion. Vianser att de i motionen framförda synpunkterna förtjänar att uppmärksammas.Det är inte minst ur miljösynpunkt angeläget att tillräckligt arealunderlag finnsför spridning av gödsel. proposition 1984/85:127 om program mot luftföroreningar och försurningaviserade översynen av gällande anvisningar bör ske så att nyaanvisningar kan tillämpas investeringsförbudet inom animalieprodukfionenupphör. JoU1984/85:33 108 yttrande 1984/85:10 y omlivsmedelsindustri och livsmedelshandel (prop. 1984/85:166 delvis) har berett näringsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1984/85:166 om livsrnedelspolitikenjämte motioner med anledning härav, allt såvitt avser frågor om industri- ochhandelsleden. Regeringen har genoin propositionen bl. a. berettriksdagen tillfälle att ta del av vad som där (s. 69 f.) anförs om industri-och handelsleden i livsmedelskedjan. kommenterar i detföljande proposifionen i denna del och därjämte synjjunkter i fyra av demotioner som har väckts med anledning av propositionen och i en tilljordbruksutskottet hänvisad motion från allmänna motionstiden. Dessa femmotioner redovisas i det följande. Fem motioner från allmänna motionstiden, vilka rör frågorom livsmedelsindustrin, har tidigare hänvisats till näringsutskottet. Näringsutskottetbehandlar i detta sammanhang även dessa motioner, som också redovisas i detföljande, och överlämnar dern, under förutsättning av jordbruksutskottetsmedgivande, till jordbruksutskottet med detta yttrande. Livsmedelssektorn fungerar i vårtsamhälle inte på ett i alla avseenden tillfredsställande sätt, sägs det ipropositionen. Den starka koncentrationen i förädlings- och handelsleden ansesbidra till detta. Denna koncentration medför risker förkonkurrensbegränsningar, ökar sårbarheten och förvärrar den regionalaobalansen. Konsumentpriset på livsmedel beror på effektiviteten ialla leden, anförs det vidare. En åtgärd som sänker kostnaderna i ett led ilivsmedelskedjan kan motverkas av otillräcklig konkurrens eller överkapacitet iett annat led.