bet · G801UbU35 · 1984-12-31 00:00:00 — Uppdraget fullgjordes av en av UHÄ tillsatt arbetsgrupp medrepresentanter för högskoleenheterna, UHÄ, UUH och KBS. Uppgifter omhögskoleenheternas syn pä förändringar och konsekvenserna av förändringarinsamlades i en enkät. Resultatet av gruppens arbete och enkäten redovisades ien rapport (UHÄ 1984:14). Arbetsgruppen beräknade äteranskaffningsvärdena förhögskoleenheternas inredning till mellan I 500 och 2 000 milj. kr. och förenheternas utrustning till mellan 2 500 och 3 000 milj. kr. Med utgångspunkt ien genomsnittlig livslängd om 20 är för inredningsobjekt och IO år för utrustningsobjektberäknades de årliga medelsbehoven för ersättningsanskaffning till ca 50 milj.kr. för inredning och 200 300 milj. kr. 1 frågan om ändring av anslagssystemet förersättningsanskaffningarna redovisade arbetsgruppen följande uppfattningar. Vadgäller inredning bör, såsom KBS föreslär, endast inredningsbehov av mindreomfattning tillgodoses och finansieras av högskoleenheterna. Övrigainredningsbehov kopplade till byggnadsåtgärder eller ersättningsbehov med kravpå fackkompetens bör även i fortsättningen handhas av . UHÄ och högskoleenheterna anser att ansvaret för löpandekomplettering och ersättningsanskaffning av utrustning i princip bör förasöver till högskoleenheterna. En förutsättning för sådana förändringar är dockatt ändamälsanslagen tillförs ökade resurser för detta, 15 milj. kr. per är förinredning och 250 milj. kr. per är för utrustning. UHÄ förutsätter dä att dens. k. UHÄ-ramen skall finnas kvar för riktade insatser liksom . UHÄställer sig vidare bakom arbetsgruppens uppfattning att om nuvarande standardpä högskolans utbildning och forskning skall behållas är det nödvändigt atttillföra högskolan ökade resurser för inrednings- och ut-rustningskrävandeverksamheter. Föredragande statsrådet säger sig dela UHÄ:s uppfattningom utrustningsfrägornas betydelse och att de måste fä en högre prioritet änhittills. Vissa omständigheter såsom svårigheter att dra en gräns mellannyanskaffning och ersättningsanskaffning samt myckel olika livslängd för olikautrustningsobjekt gör att det inte framstår som lämpligt att göra en sä klaråtskillnad som mellan medel för ersättningsanskaffning och medel förnyanskaffning. Det kan vara bättre att inom ramen för en totalulrust-ningsplanering göra mera selektiva beräkningar av behoven som underlagför beslut om en lämplig fördelning av tillgängliga medel mellan olika ändamål. Föredragande statsrådet konstaterar att det är myckelstora belopp som enligt UHÄ:s beräkningar behövs för utrusiningsanskaffning föratt bibe- UbU1984/85:35 12 hälla uppnådd nivä som nysatsningar måste ske.Eftersom den befintliga nivån har uppnåtts delvis med externa medel är detenligt statsrådet nödvändigt att även i fortsättningen sädana medel tillskjulsför anskaffning och förnyelse. Behoven, a v medel över anslaget för att bibehållauppnådd ulrustningsnivå blir dä väsentligt lägre än den summa om 250 milj. kr.per är som UHÄ angett. UHÄ bör enligt föredragande statsrådet utifrån deangivna nya utgångspunkterna ytterligare analysera problemen medutrustningsanskaffning och inom ramen för sina totala prioriteringar vägautrustningsbehoven mot andra behov. UHÄ bör då också pä nytt prövaförutsättningarna för alt löpande utrusiningsanskaffning skall beslutas pålokal nivå och finansieras inom ramen för de ändamålsanslag och externa medelsom står till högskoleenheternas förfogande. Avsikten är att UHÄ skall fä ettregeringsuppdrag av detta innehåll. Frågan om ersättningsanskaffning avinredning skall också tas upp pä nytt. I tvä motioner, nämligen 1984/85:791 (fp)yrkande ISoch1984/85:2818 (m) yrkande 33, hemställs alt hos regeringen begär ensamlad redovisning av högskoleenheternas utrustningsbehov och återkommer tillriksdagen med en långsiktig plan för utbyte och komplettering av befintligutrustning. I motion 1984/85:791 motiveras yrkandet med att resurser nu mästeavsättas för successivt underhäll och utbyte av tidigare anskaffadkostnadskrävande vetenskaplig utrustning. Hur omfattande problemet med detbristande underhållet är finns det inga säkra uppgifter om. 1 motion1984/85:2818 anförs bl. a. att högskolan nu har ett ackumuleratinvesteringsbehov i fräga om sädan utrustning som är oundgänglig i bädeundervisning och forskning. Motionärerna hävdar att problemen kan bli sä storaatt del inom vissa omräden kan bli svårt att upprätthälla den högreutbildningens och forskningens kvalitet. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt att högskoleenheterna har modern utrustning. Detta förutsätter bädealt omodern utrustning kan bytas ut och att anskaffning för nya omräden kanske. Regeringen har i budgetpropositionen angivit vissa nya utgångspunkter förbedömningar i dessa frågor. Utskottet anser att det är viktigt att man nu gärvidare med en kartläggning av behoven. Utskottet konstaterar att det avregeringen aviserade uppdraget till UHÄ bl. a. har detta syfte. Dennakartläggning är enligt utskottets mening särskilt viktig beträffandegrundläggande högskoleutbildning, eftersom möjligheterna till finansiering medexterna medel här är mer begränsade än i fråga om forskningen. Då motionärernas syften torde bli tillgodosedda genomregeringens uppdrag till UHÄ, föreslär utskottet att avslårmotionerna 1984/85:791 yrkande 18 och 1984/85:2818 yrkande 33. Föredragande statsrådet redovisar i budgetpropositionendels en inred-ningsplan, dels en utrustningsplan. Inredningsplanen baseras påanslagsframställning frän (), utrusiningsplanen pä an- UbU1984/85:35 13 slagsframställning frän högskolor (UUH). 1 inredningsplanen redovisas bl. a. föreslagnaförändringar i kostnadsramarna och förordade nya ramar med belopp. Dettagäller dels för inredningsobjekl särskilt angivna i budgetpropositionen, delsmedel för fördelning. 1 utrustningsplanen redovisas deföreslagna förändringarna med belopp med fördelning på Utrustning budgetåret1985/86, För universitets- och högskoleämbetets fördelning. För statenskulturråds fördelning samt För forskningsrådsnämndens fördelning. 1inredningsplanen uppgår beloppen avseende nya objekt eller ändrade rambelopptill sammanlagt 66 milj. kr. 1 utrustningsplanen är motsvarande belopp ca 242milj. De totala kostnadsramarna, inkluderande belopp för bäde tidigare ochföljande budgetår, uppgår för inredningsplanen till . och förutrustningsplanen 1 , dvs. I motion 1984/85:2524 (m) yrkande 2 anförs att denprioritering som gjort av datateknik- och elektronikområdena ävenmäste medföra bl. a. ökade resurser i fräga om utrustning. För den utbyggnadsom pägär av eleklronikhuset i har upprättats ett utrustningsprogram somtotalt har en kostnadsram av 137 milj. kr., av vilket belopp 75 milj. kr. utgörbaskostnad för forskning och utbildning vartill kommer ca 5 milj. kr. förgemensamma behov direkt knutna till om- och tillbyggnaden. Motionärerna anförvidare att de 49 milj. kr. i utrustningsmedel som i arets budgetpropositionföreslagits för sammanlagt sex olika byggnadsprojekt, däribland föreleklronikhuset i , inte ens räcker till en rimlig basutrustning förtillbyggnaden i . bör därför uttala alt det är angeläget attutrustningsprogrammei för ämnesområdena datateknik, elektronik och tekniskfysik vid tekniska fakulteten vid i fullföljs inom ramen föranslaget Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna. Utskottet har frän UUH inhämtat att nämnden ikostnadsramskrivelse till regeringen föreslagit att förtillbyggnad av elektronikhuset i skall en delram av 25 milj. kr. förasupp i utrustningsplanen för /85. Såsom framgår av proposition1984/85:100 bil. 10 (s. 603) föreslås en särskild kostnadsram för tillbyggnadav elektronikhuset i bli uppförd i utrusiningsplanen för budgetåret1985/86. Enligt vad utskottet erfarit har UUH föreslagit en resursfördelningsom skulle innebära att delramen fastställs till 19 milj. kr. Övrigautrustningsbehov för datateknik, elektroteknik och teknisk fysik torde fåprioriteras bland andra behov inom kostnadsramarna För universitets- och högskoleämbetetsfördelning samt För forskningsrädsnämndens fördelning. Med hänvisning till vadsom anförts föreslär utskottet att avslår motion 1984/85:2524 yrkande2. Utskottetnoterar att kulturutskottet inte har något att erinra mot rege- UbU1984/85:35 14 ringens förslag såvitt avser inredning och utrustning avlokaler för kulturändamäl (KrU 1984/85:3 y). har inteheller några erinringar mot de i budgetpropositionen redovisade kostnadsramarnaför investeringar i inredning och utrustning. Utskottet tillstyrker attriksdagen ger regeringen bemyndigande att besluta om investeringar i inredningoch utrustning inom de kostnadsramar som redovisas i propositionen. 1 motion 1984/85:1324 (c) yrkande 5hemställs att en översyn skall göras av verksamhetens inriktning och omfattningvid högskoleenheternas datacentraler. Motionärerna anser att medan resurseroch kompelens pä dataområdet tidigare var samlade på högskoleenheternasdatacentraler har den senare utvecklingen varit den att en snabb utbyggnad avdatorkapacitet ägt rum pä ett flertal av högskolornas institutioner. En storutbyggnad av datorkapaciteten med hjälp av persondatorer och mikrodatorbaseradearbetsstationer har påbörjats eller är planerad. Utskottet erinrar om att det ingår i det översynsarbetesom UHÄ bedriver rörande högskolans resursanvändning att utarbeta förslag tillhur olika former av datakraft skall utnyttjas. Problemet kommer också attbelysas av UHÄ i dess redovisning av ett uppdrag frän regeringen att utarbetaen nationell datapolicy för högskolan. Med hänvisning till vad som anförtsföreslår utskottet att avslår motion 1984/85:1324 yrkande 5. En, teknisk samverkan mellanhögskolan i och förelag varvid företagen skall beredas tillfälle attutnyttja högskolans högteknologiska utrustning föresläs i motion 1984/85:2516(m). Motionären anför att kostnaderna för en högteknologisk utrustning nu ärsä stora att mindre och medelstora företag saknar möjligheter att själva skaffasig sädan utrustning. Utskottet noterar beträffande samverkansformer mellanhögskoleenheter och industriföretag att samverkan vanligtvis bygger pä lokalaöverenskommelser och innebär att högskoleenhet "hyr in sig" i ettföretags maskinpark. Det motsatta förhållandet, som aktualiseras i motionen,som skulle kunna innebära att ett företag använder högskolans utrustning i sinordinarie tillverkning synes inte lämpligt, bl. a. av konkurrensskäl. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motion1984/85:2516. 1 motion 1984/85:1324 (c) yrkande17 hemställs att ger regeringen bemyndigande att företabesparingsåtgärder eller intäktshöjande åtgärder pä anslaget Inredning ochutrustning (1 3), åtgärder som aktualiseras vid bifall till yrkandena 8, 9, 12och 15 i samma motion. Med hänvisning till vad utskottet föreslagit i detföregående beträffande detta anslag avstyrker utskottet motion 1984/85:1324yrkande 17 i denna del. Utskottet har ingen erinran mot dei proposition 1984/85:100 redovisade inedelsberäkningarna och föreslår att riksdagentill Inredning och ulrust- UbU1984/85:35 15 ning av lokaler vid högskoleenheterna för budgetåret1985/86 anvisar ett reservationsanslag av . Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. beträffandeinventering av högskoleenheternas utrustningsbehov att avslårmotionerna 1984/85:791 yrkande 18 och 1984/85:2818 yrkande 33, 2. beträffandeutrustningsprogrammet vid tekniska Jäkulteten vid attriksdagen avslår motion 1984/85:2524 yrkande 2, attriksdagen ger regeringen bemyndigande att besluta om anskaffning av inredningoch utrustning för lokaler vid högskoleenheterna m. m. inom de kostnadsramarsom förordats i proposition 1984/85:100, 4. beträffandeverksamheten vid högskoleenheternas datacentraler att avslår motion1984/85:1324 yrkande 5, 5. beträffandeteknisk samverkan i attriksdagen avslår motion 1984/85:2516, attriksdagen till Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m.med bifall till proposition 1984/85:100 och med avslag pä motion 1984/85:1324yrkande 17 i denna del för /86 anvisar ett reservationsanslag av266 . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), IngerJosefsson (c) och (vpk). och högskolor(punkt 2, mom. 1) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 6 börjar"Utskottet UbU1984/85:35 > 16 anser" och slutar "yrkandena 1, 2 och 3"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det mot bakgrund av vad som framkommiti utredningen om UUH är välbetänkt att verkställa en sådan decentralisering avupphandlingsverksamheten till universiteten och högskolorna själva resp. tillstatskontoret och för planeringssyften till UHÄ att utrustningsnämnden föruniversitet och högskolor kan upphöra. Utskottet föreslär att medanledning av proposition 1984/85:100 och motion 1984/ 85:1314 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande utruslningsnämnden attriksdagen med anledning av motion 1984/85:1314 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Inventering av högskoleenheternas utrustningsbehov(punkt 4, mom. 1) (), (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 12 börjar "Utskottet delar" och slutar"1984/85:2818 yrkande 33" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt att högskoleenheterna har modern utrustning. Detta förutsätter bädeatt omodern utrustning kan bytas ut och att anskaffning för nya områden kanske. Regeringen har i budgetpropositionen angivit vissa nya utgångspunkter förbedömningar i dessa frågor. Utskottet anser att det är viktigt att man nu gårvidare med en kartläggning av behoven. Utskottet konstaterar att det avregeringen aviserade uppdraget till UHÄ bl. a. har detta syfte. Dennakartläggning är särskilt viktig beträffande grundläggande högskoleutbildningeftersom möjligheterna till finansiering med externa medel här är merbegränsade än i fråga om forskningen. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag till riktlinjer för utrustningsanskaffningen. Vad utskottet häranfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottels hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande inventering avhögskoleenheternas utrusiningshehov att med bifall till motionerna1984/85:791 yrkande 18 och 1984/85:2818 yrkande 33 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. UbU1984/85:35 17 Remissyttranden angående motion 1984/85:1947, yrkande 2,Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna Efter remiss i ärendet haryttranden avgivits av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) ochbyggnadsstyrelsen (KBS) Universitets- och högskoleämbetet: 1977 ärs högskolereform utmärktesav en höggradig decentralisering av befogenheter fill högskoleenheterna. Deenda egentliga undantagen från denne decentraliseringsprincip är resurser förlokaler, inredning och utrustning. Med anledning av det remitterademofionsyrkandet anför UHÄ följande i fråga om högskolans lokaler. är lokalhållareför högskolan liksom för alla statliga civila myndigheter. Detta innebär attbyggnadsstyrelsen svarar för anskaffning av lokaler genom nybyggnad, om- ochtillbyggnad, köp, förhyrning eller omdispositioner inom befintliga bestånd. Högskoleenheterna har ansvaret för att befintliga lokalerutnyttjas effektivt. När en högskoleenhet anser att lokalerna för en vissverksamhet är eller beräknas bli otillräckliga pä grund av t ex expansion avverksamheten upprättar enheten en s k verksamhetsbeskrivning. UHÄ skall yttrasig över denna verksamhelsbeskrivning i syftet att enhetens bedömningar av utvecklingenskall överensstämma med statsmakternas och UHÄ:s planering. Byggnadsstyrelsenfastställer lokalprogram och ansvarar för lokalförsörjningen. Vid störredimensioneringsminskningar följer upp att ledigblivandelokaler blir utnyttjande för andra verksamheter med konstateradelokalunderskott. Alternativt kan förhyrda lokaler sägas upp. I många fall tarmindre dimensioneringsförändringar ut varandra så att inga större förändringarav de totala lokalbehoven uppstår vid enheten. Kostnaderna för ny- och ombyggnaderav högskolebyggnader bestrids från ett särskilt reservationsanslagByggnadsarbeten inom verksamhetsområde. Det finnsinget direkt samband mellan detta anslag och anslaget Lokalkostnader m m vidhögskoleenheterna. UbU1984/85:35 18 Förslag till medelsanvisning underdet på tionde huvudtiteln uppförda förslagsanslaget Lokalkostnader m m vidhögskoleenheterna upprättas formellt av UHÄ. Det baserar sig emellertid helt påunderlag som tillhandahälls av . Beräkningarna grundar sig pä byggnadsstyrelsenskostnadsuppskattningar avseende kallhyror och driftkostnader för samtligalokaler vid högskoleenheterna samt lokaler för , och statens psykologisk-pedagogiska bibliotek. Avlokalkostnaderna avser statsägda lokaler och resten förhyrda lokaler.De ärliga höjningarna av anslaget utgör summan av kostnaderna förnetloförändringen av högskolans lokalinnehav (lokalökningar ./. lokalminskningar)och kostnadsökningar för befintliga lokaler. Regler om hur hyror skall bestämmas, aviseras ochdebiteras ges i § 6 av förordningen om förvaltning av vissa statligafastigheter m. m. (SFS 1980:598). För tillämpningen av dessa regler harbyggnadsstyrelsen fastställt riktlinjer (administrativaföreskrifter nr 1551). UHÄ anser att det, med nuvarande anslagssystem, intefaller inom verkets ansvarsområde alt följa upp principerna för byggnadsstyrelsenshyressättning. Allmänt kan sägas att de förhyrda lokalerna utgör en reellkostnad för statsverket, medan hyressättningen för de statsägda lokalerna utgårfrån administrativa tillämpningar av ett givet system, varför relationen mellanden reella kostnaden för dessa lokaler och hyressättningdelvis är fiktiv. För högskolans del är del nuvarande systemet med ettförslagsanslag för lokalkostnader som belastas med de lokalhyrorbyggnadsstyrelsen debiterar högskoleenheterna närmast ett uttryck för attstatsmakterna vill markera vilken omfattning lokalkostnaderna faktiskt har. Finansministern har efterlyst initiativ som skulle göralokalbrukarna mer kostnadsmedvetna beträffande lokalerna. 1 prop 1984/85:100,Bil 9 s. 65 anför han exempelvis följande: "Del är viktigt att incitament skapas för såvälenskilda lokalbrukare som lokalhållaren all fä till stånd ettrationellare lokalutnyttjande. En förutsättning för att detta arbete skall geresultat är att myndigheterna får ett ökat ansvar för sina lokalkostnader.Lokalbrukarna måste ocksä vara beredda att i större omfattning än tidigarepröva lokallösningar som tar hänsyn till begränsningar i befintliga lokaleroch minskat ekonomiskt utrymme för ändringsarbeten. Jag avser att senare återkommatill regeringen med förslag om anvisningar för myndigheternasanslagsframställningar för /87, bl.a. vad avser redovisning avlokalkostnader. Det är angelägel att biträder myndigheterna idet arbete med lokalfrågorna som kommer att erfordras." UbU1984/85:35 19 Genomförda utredningar m. m. Frågan om hur lokalkostnadernaskall hanteras i budgetsammanhang har utretts i olika sammanhang under desenaste åren. överlämnade en utredning omlokalkostnader i myndigheternas budget till regeringen (budget- ochutbildningsdepartementen). Som medel för att nä åsyftat mäl föreslogs i dennautredning dels att lokalkostnaderna reellt skulle inkluderas ibudgetprövningen, dels alt i princip alla resursslag inkl. lokalkostnaderskulle bli utbytbara pä myndighetsnivå. konstaterade i sinmissivskrivelse vidare att vissa skillnader råder mellan högskolan och dencivila statsförvaltningen i övrigt vad gäller lokaler och lokalkostnader. Dessaskillnader borde emellertid inte vara av den art att inte utredningensgenerella förslag skulle kunna tillämpas även pä högskolan. AnslagetLokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna borde därför fördelas pä högskolansverksamhetsanslag. Med hänsyn till högskoleorganisationens storlek och övrigaspeciella förhållanden kunde det emellertid finnas anledning att innanförslagen genomfördes för högskolans del ytterligare belysa tillämpningen ochkonsekvenserna härav mera i detalj. Regeringen uppdrog ätbyggnadsstyrelsen och UHÄ att utreda vissa frågor ang lokalkostnader m. m.inom verksamhetsområde. UHÄ uppdrog åt en särskildarbetsgrupp riktvärdesgruppen att bereda den del av uppdraget som ankom päverket. Resultatet av arbetsgruppens utredningsarbete redovisades i rapportenHögskolans lokaler (UHÄ 1983:16). Arbetsgruppen genomförde bl. a. enkartläggning av högskolans lokaler. Gruppen kunde inte dra några bestämdaslutsatser av materialet, än mindre avgöra vilka högskoleenheter ellerverksamheter som hade över- eller understandard. Bland gruppens förslag tillomedelbara åtgärder kan nämnas att lokalinkomster frän extern verksamhetskulle fä tas i anspråk för att förbättra enhetens lokalsituation.Avslutningsvis förordade riktvärdesgruppen en försöksverksamhet därlokalkostnaderna integrerades i högskolans ändamälsinriktade anslag. UHÄ och anslötsig i sitt gemensamma yttrande över riktvärdesgruppens förslag tillförslaget att lokalinkomster från externfinansierad verksamhet skulle fä tas ianspråk för att förbättra enhetens lokalsituation. Beträffande förslaget omförsöksverksamhet där lokalkostnaderna integrerades i de ändamälsinriktadeanslagen avsäg UHÄ och emellertid att ytterligare analyserade långsiktiga frågorna om planerings- och anslagsförändringar somriktvärdesgruppen redovisat, samt att därefter återkomma med redovisning ochförslag i denna del av uppdraget. Någon sädan redovisning har inte lämnats p.g. a. de synpunkter pä lokalkostnadernas hantering i budgetsammanhang somutbildningsminis- UbU1984/85:35 20 tern redovisade i 1984 ärs budgetproposition (prop.1983/84:100 bil. 10, s. 56-57). "Frågan om planeringssystemet för lokaler ochlokalkostnader bör nu föras vidare. Angelägenheten att möjligt färesurserna för lokaler, inredning och utrustning närmare integrerade i planeringeni stort talar för detta. Jag räknar med att myndigheterna skall kunna fullföljasitt arbete i sädan tid att systemförändringar genom försöksverksamhet eller päannat sätt kan påbörjas . I sammanhanget skall nämnas attenligt de av regeringen meddelade direktiven för utredningsarbeten skall somförutsättningar för detta bl. a. gälla att nuvarande ansvarsfördelning mellanskilda myndigheter och nuvarande anslagsformer helt eller i huvudsak behälls.Jag har i denna fräga samrätt med statsrådet ." UHÄ.och har tolkat detta yttrande sä attfrågan om en total integrering av anslagen f n. inte är aktuell. Uppfattningenatt nuvarande ansvarsfördelning och nuvarande anslagsformer i huvudsak skallbehällas innebär enligt verkens mening en sädan begränsning alt det inte ärmeningsfullt att gä vidare med nägot utredningsarbete i denna sak. 1 samråd med och utrustningsnämnden föruniversitet och högskolor (UUH) tillsatte UHÄ en utredning meduppgift att utvärdera det nuvarande systemet för högskolans lokal-, inrednings-och utruslningsförsörjning samt all lägga fram de förslag till förändringarinom ett i huvudsak oförändrat system som vid utvärderingen befannsändamålsenliga. Utredningen, som antagit namnet lokalplaneringssakkunnigaför högskolan (LPSH 84), arbetar enligt en tidplan som innebär att förslagenskall kunna framläggas . Enligt tilläggsdirektiv frän UHÄ börLPSH 84 ocksä behandla lokalfrågornas hantering i budgetsammanhang. Den allmänna utvecklingen inomstatsförvaltningen kan enligt UHÄ karaktäriseras som en strävanefter minskad toppstyrning, decentraiisering, avbyråkratisering och ökat lokaltinflytande. Denna utveckling ökar enligt UHÄ:s uppfattningangelägenheten av att samtliga resursslag blir helt eller delvis utbytbara förhögskoleenheterna. Det nuvarande systemet enligt vilket resurserna lokaler,utrustning och inredning i praktiken ligger utanför högskoleenheternaskostnadsansvar är systemfrämmande.