bet · G801UbU24 · 1984-12-31 00:00:00 — Detta leder enligt utskottets uppfattning till att denenskilde UbU1984/85:24 21 högskolestuderanden fär större förutsättningar att bedrivaframgångsrika studier och att studieavbrotten blir färre. Utskottet har uppfattningen att en försöksverksamhet börinledas med kompletterande antagningsprov. Proven bör utformas så att de mäterbåde allmänkunskap och kunskap som är särskilt relevant för utbildningen. Högskoleenheterna bör fä större frihet att besluta om denlokala antagningen. Om högskoleenheterna bedömer att berörd institution medstor sannolikhet har möjlighet att ta emot samtliga sökande som uppfyllerbehörighetskraven är ett antagningsförfarande motsvarande dagens lokalaantagningssystem onödigt. Det enda som behövs i dessa fall är en formellantagning i samband med registrering. En sådan förändring innebär administrativaförenklingar och besparingar. bör med anledning av de aktuella motionerna somsin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om antagning tillhögskolan m. m. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande antagning till högskolan m. m. attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:731 yrkande 18 och 1984/85: 791yrkandena 7, 8, 9, 10 och 11 och med anledning av motionerna 1984/85: 323yrkande 5, 1984/85:436, 1984/85:517, 1984/85: 1337 yrkande 1. 1984/85: 1946 idenna del, 1984/85:2526 yrkande 1, 1984/85:2736 och 1984/85:2818 yrkande 21 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Antagning till högskolan m. m. (mom. 4) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 10 börjar "En viktig" och slutar "aktuellamotionerna" bort ha följande lydelse: 1 avvaktan pä att ett nytt tillträdessystem genomförs bördirektantagningskvoten för studerande frän gymnasieskolan höjas till fr.o.m. . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna med anledning av de nu aktuella motionerna. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande antagning tdl högskolan m. in. attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:791 yrkande 7, 1984/85: 2736 och1984/85: 2818 yrkande 21 och med anledning av motionerna 1984/85:323 yrkande 5,1984/85:436, 1984/85:517, 1984/85:731 yrkande 18. 1984/85:791 yrkandena 8, 9,10 och 11, 1984/85:1337 yrkande 1. 1984/85:1946 i denna del och 1984/ 85: 2526yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. UbU1984/85:24 22 En högskola för södra (mom. 7) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 11 börjar "Den enklaste" och slutar "motion1984/85:2503" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att en högskolai södra på ett verksamt sätt skulle medverka till att hävaden regionala obalansen i i fråga om högre utbildning. Det finnsdärför anledning för regeringen att ta initiativ till en utredning om depraktiska och ekonomiska förutsättningarna för en sådan decentralisering avhögskoleutbildningen i regionen. Vad utskottet anfört bör med bifalltill motion 1984/85: 2503 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffandeen högskola för södra att riksdagenmed bifall till motion 1984/85: 2503 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Högskoleorganens sammansättning (mom. 8) (), (), (m), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 11 börjar "Enligt högskoleförordningen" och slutar"och 7" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att tiden nu är mogen för att studera ochpröva erfarenheterna av vissa högskoleorgans arbete och sammansättning. Detfinns skäl att ifrågasätta nuvarande ordning där företrädare för studerande ochföreträdare för personal utsedd av arbetstagarorganisation medverkar iprövningen av meriterna för sökande till bl. a. professurer (tjänsteförslagsnämnd)eller tar ställning till andra rent vetenskapliga frågor. Regeringen bör prövafrågan om högskoleorganens sammansättning med angiven utgångspunkt och läggafram förslag för . Detta bör som sin mening ge regeringentill känna. bör vidare som sin mening ge regeringen tillkänna att företrädare för allmänna intressen inte bör inga iförvaltningsnämnd. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffandehögskoleorganens sammansättning attriksdagen med bifall till motion 1984/85: 791 yrkandena 5 och 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Filosofie kandidatexamen (mom. 9) BirgittaRydle (m), (). (m), JörgenUllenhag (fp) och () anser UbU1984/85:24 23 dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 12 börjar "Utskottet har" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottet har uppfattningen att en ny examensbenämning -filosofie kandidatexamen med viss angiven inriktning bör införa* för studierom minst 120 poäng på linje eller enstaka kurser inom det förutvarande filosofiskafakultetsområdet. För denna examen bör krävas fördjupningsstudier i enomfattning som ger behörighet till forskarutbildning. Förslag om en filosofiekandidatexamen i enlighet med vad som anförts bör läggas fram i 1986 årsbudgetproposition. Detta bör med anledning av de aktuella motionernasom sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande/(/o.yo/ze kandidatexamen attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:791 yrkande 12, 1984/85:1324yrkande 4 och 1984/85:2818 yrkande 29 i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Humanistiska och samhällsvetenskapliga inslag iekonom- och civilingenjörsutbildningarna (mom. 10) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 12 börjar "Vad gäller" och slutar "yrkande2" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till vad som anförts i motion1984/85:725. En kommitté bör se över ekonom- och civilingenjörsutbildningarna.Syftet med översynen bör vara att dessa utbildningar skall få ökade inslag avhumaniora och samhällsvetenskap. Utskottet föreslår att med bifalltill motion 1984/85: 725 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. beträffande ökade inslag avhumanistiska och samhällsvetenskapliga ämnen i ekonom- ochcivilingenjörsutbildningarna att med bifall till motion 1984/85:725yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utvärdering av högskolan m. m. (mom. 11) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 13 börjar "Åren efter" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Åren 1977 genomförde UHÄ ettomfattande uppföljningsprogram som redovisats i serien . Detta harföljts av programmet Uppföljning och policystudier. UHÄ ansvarar även för ett UbU1984/85:24 24 mera långsiktigt projekt. Forskning om högskolan, därforskningen utförs vid universitet och högskolor som uppdragsforskning. Dettaprogram omfattar i stort fyra områden, nämligen högskolans roll i samhället,högskolan som organisation, forskningsfunktionen och utbildningsfunktionen.Resultaten av programmen används bl.a. i UHÄ:s reguljära arbete med attfortlöpande följa utvecklingen inom högskolan och föreslå de förändringar sombedöms nödvändiga. Med det anförda avstyrker utskottet motion ' 1984/85: 1946 idenna del. När det gäller motion 1984/85: 1324 delar utskottetmotionärernas uppfattning att tiden nu kan vara mogen för en utvärdering avlinjesystemet. Inom vissa utbildningsområden med klart definierade yrkesmål ärlinjer med ungefär nuvarande karaktär naturligt också . Inom andraområden kan det visa sig lämpligt att bibehålla linjens roll som stöd för denenskilde studentens studieval. Men bör en större flexibilitet ochvalfrihet eftersträvas inom systemets ram. Linjernas betydelse för administrationoch resursfördelning bör därmed kunna minska. Detta skulle vara ett bidrag tillsträvandena att avbyråkratisera högskolan. Detta bör med bifall tillmotion 1984/85: 1324 yrkande 1 i denna del som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställanunder 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande en samlad utvärdering avhögskolan in. attriksdagen med bifall till motion 1984/85: 1324 yrkande 1 i denna del och medavslag på motion 1984/85: 1946 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Utvärdering av högskolan m. m. (mom. 11) (vpk) anser dels att den del av utskoUetsyttrande som på s. 13 börjar "Åren efter" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 1984/85:1946 i denna del om nödvändigheten av att det nu görs en utvärdering avhögskolereformen och övriga politiska beslut fattade av riksdag och regeringbeträffande högskoleutbildningen. Vidare bör utvecklingen i vad avserdemokratiseringen av högskolan bedömas. Regeringen bör vidare föranstalta omde övriga åtgärder som motionärerna föreslär. bör med bifall tillmotion 1984/85: 1946 i denna del och med avslag pä motion 1984/85: 1324 yrkande1 i denna del som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställanunder 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande en samlad utvärdering avhögskolan m. m. attriksdagen med bifall till motion 1984/85: 1946 i denna del och med avslag pämotion 1984/85: 1324 yrkande 1 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. UbU 1984/85:24 , 25 Resursplanering inomhögskolan (mom. 1) JörgenUllenhag (fp) anför: Närdet gäller förvaltningsrationalisering hänvisar jag fill reservation 1.Avveckling av regionstyrelserna i UbU 1984/85:14. Där har anförts att enavveckling av regionstyrelserna medverkar till en avbyråkratisering avhögskolan och innebär en besparing, som uppgår till mer än 12 milj. kr.per år; 1motion 1984/85:791 lämnas också andra förslag till förvaltningsrationalisering,t. ex. mer rationell sammansättning av beslutande organ inom högskolan,förenkling av förfarandet vid högskoleenheternas lokala antagning. I övrigthänvisas till vad som föreslås i motionen. 2.Antagning till högskolan m. m. (mom. 4) , , ochGunnar Högmark (alla m) anför: Mängaav probletnen inom den högre utbildningen kan återföras på det behörighets- ochurvalssystem som genomfördes i samband med högskolereformen. Hit hör att dens. k. genomströmningen i den högre utbildningen minskat kraftigt, att antaletstudieavbrott ökat, att den sociala snedrekryteringen förstärkts, attmedianåldern för nyantagna studerande för många utbildningslinjer och ämnenhöjts drastiskt och att kvalitetskraven har måst sänkas inom flera ämnen. Vihar länge påtalat antagningssystemets många fel och brister samt föreslagit etthelt annorlunda system. Vi menar att det behövs bl. a. skärpningar avförkunskapskraven till åtskilliga utbildningar samt två olika allmännabehörighetsnivåer, en för mer krävande utbildningsvägar som skall bygga päkunskaper i nivå med de tre- och fyraåriga gymnasielinjerna och en för övrighögskoleutbildning. Vi anser också att det behövs en förberedande utbildningför studerande utan föregående gymnasieutbildning eller enbart tvååriggymnasieutbildning. Utbildningen skall ge behörighet till olika ämnen ochutbildningsvägar i högskolan. Nuvarande kvoteringssystem i urvalet mellanbehöriga sökande kan med vårt förslag avskaffas. Idirektiven för tillträdesutredningen ingår att behandla bl.a. de frågor som vihär berört. I utredningsdirektiven ingår också att överväga olika former avviktning av de sökandes betyg. Därvid får det avgöras orri, utöver deförändringar av antagningsreglerna som vi ovan förordat, viktning kar ha någonpositiv betydelse. I avvaktan på att utredningen skall slutföra sitt arbeteavstår vi från att i detta sammanhang lägga konkreta förslag till förändringarav antagningssystemet.