bet · G801SkU55 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet anserdet troligt att den totala lönekostnadsökningen kommer att överstiga . SkU1984/85:55 12 Den skattesänkning somskatterabatten innebär är vidare inte finansierad. Detta betyder attbudgetunderskottet på grund av denna åtgärd kommer att öka med ca 2 miljarderkronor. Detta är i sig enligt utskottets mening ett tillräckligt skäl för attavvisa förslaget i propositionen. Den finanspolitiska effekten av skatterabatten blir enstimulans av den inhemska efterfrågan. Utskottet vill kraftigt understryka attdetta i det nuvarande ekonomiska läget är en felaktig inriktning av denekonomiska politiken. Handelsbalansen har under årets tre första månaderförsvagats med ca jämfört med motsvarande tid förra året.Det innebär att det villkor som regeringen själv ställde upp för att infrialöftet om en skatterabatt, nämligen att ingen allvarlig försämring avutrikesbalansen får inträffa, inte är uppfyllt. Den försämring av bytesbalansensom noterats beror på både en minskning av exportenoch en ökning av importen i jämförelse med vad som förutsattes i åretsfinansplan. Mycket tyder på att den påtagliga ökningen i importen till störredelen förklaras av en väsentligt kraftigare ökning av den privata konsumtionenän vad som förutsades i finansplanen. Att i detta läge öka hushållensdisponibla inkomster genom den föreslagna skatterabatten utan att föreslå ellerens ge en antydan om besparingar inom något eller några andra områden medföratt den svenska upplåningen utomlands kommer att öka ytterligare. Enligt utskottetsmening är en sådan försvagning av finanspolitiken oansvarig. I motion 3050 hävdas att med vissa förändringar blirskatterabatten ett utmärkt fördelningspolitiskt medel. Vidare ser motionärernaingen nackdel i att finanspolitiken läggs om i expansiv riktning. Utskottet kaninte dela de synpunkter som förs fram i motion 3050. Mot bakgrund av vad som här anförts avstvrtpr utskottetfrån sina utgångspunkter propositionen och motion 3050 och tillstyrker därmedbifall till motionerna 3049, 3052 och 3053. (vpk) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 1 börjar med "Utskottet konstaterar"och på s. 4 slutar med "avstyrker motionerna" bort ha följandelydelse: I motion 3050 framhålls attregeringen inte bör vidta åtgärder som innebär en styrning av avtalsrörelsen.Av främst fördelningspolitiska skäl föreslår motionärerna att en skatterabattom . Till skillnad från regeringen anser de emellertid attdenna skall begränsas till de grupper som ligger inom normala inkomstskikt.Därför bör en avtrappning av rabatten börja vid den s. k. brytpunkten, 124 800kr. och helt upphöra vid . Vidare måste upptrappningen ske tidigareoch snabbare än som föreslås i propositionen. Skatterabatten bör utgå förarbets- och pensionsinkomster, såväl som för ersättningar för arbetslöshet ochsjukdom. Detta innebär att förutom löntagare även pensionärer samt arbetandesmåföretagare - inkl. kulturarbetare - erhåller skatterabatt. Om riksdagenavslår förslaget vad SkU1984/85:55 13 angår kulturarbetarna, framför motionärerna i ettandrahandsyrkande att kulturarbetarna i andra former skall beredas kompensationför utebliven skatterabatt. Utskottet är kritiskt till den styrning av avtalsrörelsensom regeringen' redan genomfört och föreslår i det nu aktuella förslaget. Iprincip skall avtalsrörelsen skötas av arbetsmarknadens parter och speglakampen mellan arbete och kapital. Påtryckningar på löntagarnas organisationeratt begränsa lönekraven kan aldrig accepteras. Utskottet delar de synpunkteroch krav på förändringar av förslaget i propositionen som framförs i motion3050. Det bör framhållas att under en lång rad av år har delönearbetande drabbats av reallönesänkningar. har företagen kraftigtökat sina vinster. Löneandelen av förädlingsvärdet har sjunkit från . Detta återspeglar den återhållsamhet som från statsmaktens sidakrävts av fackföreningarna och den stimulans till storföretagen som denekonomiska politiken präglats av. Det har alltså förts en politik som gynnatkapitalet och missgynnat de arbetande. Dessvärre är det dessutom sannolikt attreallönerna inte genom regeringens förslag. För att på ett permanentsätt förbättra situationen för bl. a. lönearbetarna behövs bl. a. lägre priserpå mat. Utskottet vill därför i detta sammanhang understryka att en sänkning avmomsen på mat är nödvändig för att möjliggöra en reallöneförbättring. I motionerna 3049, 3052 och 3053 avvisas förslaget om en skatterabattbl. a. med den motiveringen att skatterabatten inte är finansierad och därförinnebär en oansvarig finanspolitisk stimulans av den inhemska efterfrågan.Denna analys visar emellertid enligt utskottets uppfattning att motionärernaliksom även regeringen helt accepterat den felaktiga tesen att det är lönernasom driver upp inflationen och att lönerna därför skall hållas nere. Denverkliga orsaken till inflationen är av annan art. Inflationen framtvingas avkapitalintressenas jakt efter ständigt ökade profiter, såväl nationellt sominternationellt. Utskottet vill för sin del, mot bakgrund av en vikandeexportefterfrågan och den därigenom uppkomna risken för en ökning avarbetslösheten, förorda en uppmjukning av den ekonomiska politiken så att enefterfrågeök-ning uppstår. Däremot anser utskottet att det är fel attföretagen, som för övrigt fortsätter att öka vinsterna, undantas pålagor medani huvudsak de arbetande och pensionärerna drabbas av den förda ekonomiskapolitiken. Bolagsskatten bör därför höjas för att finansiera de merkostnadersom förslaget i motion 3050 innebär. Till detta återkommer utskottet i sambandmed behandlingen av kompletteringspropositionen. Utskottet förordar från sina utgångspunkter att förslageti propositionen om en skatterabatt ändras i enlighet med vad som föreslås imotion 3050. Utskottet avstvrker bifall tiU motionerna 3049, 3052 och 3053.