bet · G801AU18 · 1984-12-31 00:00:00 — AU1984/85:18 ' 31 Utskottet delar den uppfattning somkommer lill uttryck i motion 2312 om opinionsbildningens stora betydelse påjämställdhetsområdet. Arbetet med att ändra attityder och bearbeta fördomarmåste ständigt gå parallellt med annat jämställdhetsarbete. Vid sidan avstatsmakterna har folkrörelser, politiska och fackliga organisationer samlstudieorganisationer viktiga roller i detta sammanhang. Den tidigare jämställdhetskommittén hade opinionsbildningsom en av sina huvuduppgifter. Den omorganisation av jämställdhetsarbetet somgenomfördes 1982 innebar atl kommittén avvecklades.Det opinionsbildande arbetet har härigenom föriorat den framträdande roll dethade tidigare. Den nya organisationen har uppenbarligen inte kunnat ersätta denverksamhet sotn bedrevs av jämställdhetskommittén och dess sekretariat, ochdet utåtriktade arbete som kommittén bedrev måste sålunda återupptas i någonform. 1 motion 2312 föreslås att jämställdhetsombudsmannensinformationsuppgifter utvidgas att omfatta ansvaret för opinions- ochinformationsarbetet på hela jämställdhelsområdet. Till detta skulle även kunnaknytas uppgiften att svara för behövlig dokumentation omjämställdhetsfrägorna. Vad utskottet anfört om behovet av ökade insatser för attfrämja opinionsbildningen på jämställdhetsområdet bör delges regeringen. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande opinionsbildning på jä/nställdhetsområdet attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2312 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Fler kvinnliga chefer (mom. 12) dels att utskottets yttrande på s.18 som börjar "Utskottet behandlade" och slutar "förevarandedel" bort ha följande lydelse: Frågan om en ökad chefsrekrytering bland kvinnor haraktualiserats i tidigare sammanhang, och man har då hänvisat till att detta ärnågot som arbetsgivarna har att iaktta i sitt målinriktade arbete för altfrämja jämställdhet i arbetslivet enligt jämställdhetslagen. Jämställdhelsombudsmannenär självfallet oförhindrad att ta upp överläggningar med företagen i dettasyfte. Utvecklingen i går emellertid långsamt, och manbehöver därför pröva flera vägar för att få en från jämställdhetssynpunktangelägen ökning av chefsrekryteringen bland kvinnor. Detta gäller såväl på denoffentliga som på den enskilda sektorn. På den senare är de stora företagenmönsterbildande i mänga avseenden. Att få med sådana företag i denna del avjämslälldhetsarbetet skulle få stor betydelse för kvinnornas möjligheter att nächefsposter på olika nivåer. AU1984/85:18 32 blir det ett inte ringaantal chefstjänster lediga och blir del en allt större andel kvinnorpå "rekryteringsposter". Utskottet anser därför, i enlighet med vadsom förs fram i motion 2172, att när det gäller det statliga området bör manfastställa konkreta tidsbestämda mål för en jämnare fördelning av kvinnor ochmän på chefstjänster. Med anledning av det här anförda tillstyrker utskottetmotion i motsvarande del. Detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: 12. beträffande_/7c'-Av//7A!//,g«chefer attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2172 yrkande 2 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Kvinnor i statliga styrelser och kommittéer (mom. 13) () () och () anser dels alt den del av utskottetsyttrande som på s. 19 börjar "Utskottet har" och slutar "därföravslås" bort ha följande lydelse: redovisas i kommittéberättelsenfördelningen mellan kvinnor och män i regeringstillsatta kommittéer. Andelenkvinnor har inte förändrats en enda procentenhet . Detta ärmycket allvarligt, eftersom det i praktiken är just i de statliga utredningarnasom morgondagens politik läggs fast. Dåvarande regering började att uppmanaorganisationer och myndigheter att föreslå två namn, en kvinna och en man, tilluppdrag i statliga styrelser, kommittéer m. m. som tillsätts av regeringen.Detta gjordes för att få möjlighet till en jämnare könsfördelning vid denslutliga utnämningen. Regeringen har gått ifrån denna praxis. Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motionerna2172, 2311 och 2984, att denna praxis bör återupptas. Regeringen bör ocksåställa upp tidsbestämda mål för en jämnare fördelning av kvinnor och män istatliga kommittéer och styrelser. Med anledning av vad som anförts i dennafråga - vilket bör ges regeringen till känna - föreslår utskottet bifall tillmotionerna 2172, 2312 och 2984 i motsvarande delar. dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffandekvinnor i statliga styrelser och kommittéer attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85: 2172 yrkande 2 i motsvarande del,1984/85:2312 yrkande 3 och 1984/85:2984 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. AU1984/85:18 33 Skydd mot trakasserier (mom. 14) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 19 börjar "Motsvarande yrkanden" och slutar pä s.20 "därför avslås" bort ha följande lydelse: Utskottet har erfarit att det förekommer trakasserier avden som gjort anmälan om könsdiskriminering. Risken för trakasserier kan varaen starkt återhållande faktor för dem som överväger att göra en anmälan omdiskriminering. Trakasserier av den som försöker hävda sin rätt eller t.o.m.fått rätt i domstol är dessutom ovärdigt i ett rättssamhälle och bör inteaccepteras. Utskottet anser i likhet med vad anför i motion 2172att det bör utredas om ett förbud mot trakasserier behövs. Utskottet tillstyrkersåledes motion 2172 i motsvarande del. Vad som här anförs innebär atl ävenmotion 779 blir tillgodosedd. dels att utskottets hemställanunder 14 bort ha följande lydelse: 14. beträffande skydd mot trakasserier attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2172 yrkande 3 i motsvarande del samtmed anledning av motion 1984/85:779 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Utbildningsinsatser för kvinnor i samband medregionalpolitiskt stöd (mom. 17) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 21 börjar "Arbetsmarknadsutbildningen (AMU)" ochpå s. 22 slutar "sida" bort ha följande lydelse: Det händer dock alltför ofta alt företag beviljas dispensfrån villkoret att av vardera könet skall rekryteras vid enföretagsexpansion. Motivet till dispensen är att inga utbildade kvinnor finnsatt tillgå. Ulskottet anser i likhet med motionärerna att det måste vara ettansvar för arbetsmarknadsmyndigheterna att genom utbildningsinsatser se tillatt detta skäl inte kan åberopas. Den tidigare jämställdhetskommittén föreslog atllantbruksnämnder och skogsvårdsstyrelser bör åläggas atl ägna ökaduppmärksamhet ål arbetstillfällen för kvinnor. Kommittén avsåg både jord-,trädgårds- och skogsbruk och möjligheten att till sådana företag knyta annanverksamhet såsom naturvård, skogsvård och turism. Utskottet anser att detta förslag är angeläget alt prövaeftersom de areella näringarna utgör grunden för sysselsättningen i glesbygd.Utskoitet tillstyrker således motion 2312 i motsvarande del. AU1984/85:18 34 dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följandelydelse: 17. beträffande utbildningsinsatserför kvinnor i samband med regionalpolitiskt stöd attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2312 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Uppdrag åt DELFA att utvärdera flextid (mom. 8) () anför: har i motion 2172 tagit upp frågan omarbetstider. Partiet anför att en ökad valfrihet när det gäller arbetetsförläggning och omfattning ger de kvinnor som vill en möjlighet att förlängasin arbetstid och de män som vill möjlighet att förkorta sin. Redan nutillämpas flextid hos ett stort antal statliga myndigheter. För att möjlighettill flextid skall ges till allt fler vore det av värde med en utvärdering avhittills vunna erfarenheter av systemet. Vi förordar därför att DELFA ges iuppdrag att göra en sådan utvärdering. Kvinnor i statliga styrelser och kommittéer (mom. 13) , ,och (alla m) anför: Vi vill i frågan om kvinnor i statliga styrelser ochkommittéer hänvisa till de motiv som vi anförde i reservation 3 i betänkande AU1983/84:6. Rätt till tjänst efter tvist enligt jämställdhetslagen(mom. 15) () anför: har i motion 2172 anfört att det finns skälatt utreda möjligheterna till rätt till en tjänst efter tvist enligtjämställdhetslagen. Att en domstol enligt nuvarande ordning endast kan utdömatämligen blygsamma skadestånd vid en könsdiskriminerande kränkning uppfattas avmånga som otillräckligt. Det intrycket förstärks också av att de hittillsvarandedomarna i arbetsdomstolen inte tycks ha fått den effekt som varit avsedd. Ensträngare sanktion i form av rält till anställningen skulle kunna vara ett sättatt gejämslälldhetslagens diskrimineringsförbud ökad tyngd. Vi vill samtidigtinte förneka att en lagändring av detta slag kan föra med sig vissa problem.Det är därför angeläget att frågan först utreds innan några åtgärder vidtas.