bet · G801LU25 · 1984-12-31 00:00:00 — omvissa bulvanförhållanden (prop. 1984/85:111, delvis) I proposition 1984/85:111 föreslåsall en ny lag om vissa bulvanförhållanden skall ersätta lag ombulvanförhällande i fråga om fast egendom och lag ombulvanförhällande i fråga om aktier i vissa bolag. En principiell nyhet är attbåde bulvanen och huvudmannen skall kunna straffas om ett hinder mol attförvärva eller bibehålla viss egendom eller rättighet kringgås genombulvanförhällande. 1 propositionen föreslås vidare att i 7 kap. jordabalken(JB) las in en bestämmelse som skall hindra att reglerna om besittningsskydd m.m. vid hyra och arrende kringgås genom all fastighetsägaren upplåternyttjanderätten till en bulvan som i sin tur upplåter nyttjanderätten till denegentliga hyresgästen eller arrenda-torn. Propositionen innehåller dessutom ett förslag lill ändringav jordabalkens bestämmelser om bostadsarrende. Förslaget, som innebär en förstärkningav koloniträdgårdsinnehavares besittningsskydd, berör inte bulvanförhållandenoch behandlas därför inte i detta betänkande. Utskottet tillstyrker förslagen till bulvanlag ochändringar i 7 kap. JB, och avstyrker motionsyrkanden om att nytt förslag tillutformning av I § bulvanlagen skall föreläggas (fp), all endast dendel av en fastig-hel som berörs av bulvanförhållandet skall tvångsförsäljas (c)samt att förslaget till ändringar i 7 kap. JB skall avslås (fp resp. m). Vidareavstyrker utskottet en under allmänna motionstiden väckt motion omandrahandshyresgäsls ställning (vpk). Utskottets c- och m-ledamöter har i reservationer yrkatbifall lill motionsyrkandena om försäljning av del av faslighel och om avslagpå 7 kap. 31 § JB. Vpk-ledamoten har reserverat sig för bifall lillvpk-molionen. 1 proposition 1984/85:111 föreslårregeringen (justitiedeparlementet) efter hörande av lagrådet att riksdagenantar i propositionen framlagda förslag till . 1. lag om vissabulvanförhållanden, 2. lag omändring i jordabalken. Lagförslaget 2, såvitt det avser förslaget till ändring avreglerna om bostadsarrende i 10 kap. 1 § jordabalken (JB) i syfte att stärkakoloniträdgårdsinnehavares rättsställning, behandlar utskottet i betänkandeLU 1984/85:36. 1 1984/85. LU1984/85:25 2 Lagförslaget 1 har tagits in ibilaga 1. Förslaget till ändringar i JB i den del som behandlas i dettabetänkande framgår av bUaga 2. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll hänvisarutskottet till vad som anförs på s. 5-6. Motioner väckta med anledning av propositionen I motion 1984/85:2828 av KjellJohansson och (båda fp) yrkas att beslutar aU hosregeringen begära dels ett nytt förslag till lag om vissa bulvanförhållandendär 1 § i det föreliggande förslaget har kompletterats i enlighet med vadmotionärerna har anfört i motionen, dels elt nytt förslag till lag om ändring ijordabalken, där 7 kap. 31 § har kompletterats i enlighet med vad motionärernaanfört i motionen. I motion 1984/85:2829 av m.fi. (c) yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring jämfört med förslaget till bulvanlag iproposition 1984/85:111 alt - om fastighelsbildningsåtgärd gör det möjligt -endast den del av fastighet som berörs av bulvanförhållandet tvångsförsäljs. I motion 1984/85:2830 av m. fl. (m)yrkas att avslår propositionen såvitt avser förslag betecknat 7 kap.31 § jordabalken gällande vissa upplåtelser i andra hand. Motion väckt under allmänna motionstiden I motion 1984/85:1665 av ToreClaeson m.fl. (vpk) yrkas alt i fråga om 12 kap. 39 § jordabalkenantar följande som Motionärernas förslag betecknade lydelse: Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Hyresgästen får ej ulan hyres- Har en bostadslägenhet under värdenssamtycke i andra hand i följd varit upplåten lill upplåta lägenheten i dess helhet samma andrahandshyresgäsl och utom i fall som avses i andra upphör upplåtarens hyresavtal på stycket eller i 40 §. grund av uppsägning eller eljest att Har en bostadslägenhet upplåtits gälla, harandrahandshyresgästen till en kommun, får kommunen upp- rätt att överta upplålarens hyres- låta lägenheten i dess helhet i and- rätt och alt få hyresavtalet förlängt ra hand. Hyresvärden skall genast för egen del, om underrättas om upplåtelsen. 1. han har sin bostad i lägenhe- Om förbud i vissa fall för hyres- len, värden alt medverka till att en ho- 2. det inte är uppenbart obilligt stadslägenhetupplåts i andra hand mot hyresvärden eller andra bo- finns bestämmelser i 6 § bostads- sladssökande alt han får överta anvisningslagen (1980:94). 3. hyresvärden även i övrigi skäligen kan nöjas med honomsom hyresgäst, samt 4. annat ej följer av 56-60 §§. Vad som sagts nu gäller också när hyresvärden sagt uppavtalet lill upphörande på grund av förverkande. När andrahandshyresgästen övertar hyresrätten, upphör hansavtal med upplåtaren all gälla. Med bulvan avses i allmänhet någonsom utåt uppträder i eget namn men som i själva verket företräder en annanperson, 1 många avseenden företer bulvanskapet likheter med en situation då enperson uppträder som ombud eller kommissionär. Det utmärkande för en bulvananses vara all han handlar för annans räkning och i syfte att huvudmannenslutligen skall stå för ett avtal, att han handlar i eget namn på grund av allhuvudmannen i eget intresse vill dölja sitt namn samt slutligen att bulvanenformellt sett innehar samtiiga rättsliga befogenheter medan de faktiskabefogenheterna utövas av huvudmannen. Rättshandlingar som bulvanen företarbinder i princip endast honom och inte huvudmannen. Några allmänna civilrättsliga eller straffrättsliga reglerom bulvanskap finns inte. För en bulvan gäller samma regler som för en personsom handlar i eget namn och i eget intresse. På vissa områden finns dockbeslämmelser som syftar till att förhindra att lagbestämmelser kringgås genomanlitande av bulvaner. Sådana regler finns främst i lagen (1925:221) ombulvanförhällande ifråga om fast egendom samt i lagen (1934:239) ombulvanförhällande i fråga om aktier i vissa bolag. Dessa lagar kompletterarregler om förvärvsprövning i bl. a. jordförvärvslagen (1979:230), lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m. saml lagen (1982:618)om utländska förvärv av fast egendom m.m. Även bestämmelserna i konkurslagen(1921:225) om näringsförbud riktar sig mot bulvanförhållanden. Enligtbestämmelserna kan nämligen näringsförbud meddelas inte bara en legalställföreträdare för en juridisk person ulan också den som faktiskt handhaftledningen eller förvaltningen av dess angelägenheter. I väcktes flera motioner om attytteriigare åtgärder skulle vidtas mot den ekonomiska brottsligheten, bl. a.borde användandet av bulvaner förhindras. konstaterade i sitt avriksdagen godkända betänkande LU 1982/83:16 att det i betydande utsträckningförekom au bulvaner användes i samband med ekonomisk brottslighet och attbulvanförhållanden utgjorde ett stort problem i kampen mot sådan brottslighet.Genom att bulvaner anlitades sattes olika skydds- och kontroll- LU 1984/85:25 4 regler ur spel och ingripanden från myndigheternas sidaförsvårades eller omöjliggjordes. allvariigl problem var också altallmänhetens tilltro lill myndigheternas förmåga alt förhindra brottsliga ellerillojala handlingar minskade. Enligt utskoileis mening fanns del således slarkaskäl som talade för all samhällets möjligheter all ingripa vidbulvanförhållanden måsle ökas. En utredning av frågan borde därför komma lillstånd. När det gällde den närmare inriktningen avutredningsarbetet framhöll utskottet att ell generellt förbud mol anlitande avbulvaner inte syntes vara en framkomlig väg. Ulskoliel anförde vidare alt svåragränsdragningsproblem kunde uppstå gentemot kommissionärs- ochfullmaktsförhållanden. Utskottet pekade också på att problemen medbulvanförhållanden i betydande utsträckning orsakas av utrednings- ochbevissvårigheter. Enligt utskottets mening borde man därför liksom hittillsskett ingripa med lagstiftningsåtgärder på cie rällsområden där behovel av allförhindra bulvanskap är störst. Huruvida regler om bulvanförhållanden bordeges en straffrällslig eller civilrätlslig utformning ansåg sig utskottet intedå böra ta ställning till. Viktigt var emellertid att en lagreglering tog siktepå huvudmannen snarare än på bulvanen. Utskottet underströk betydelsen av altutrednings- och bevisproblemen beträffande bulvanförhållanden uppmärksammades. Frågan om utökade möjligheter för samhället all ingripavid illegala bulvanförhållanden överlämnades till kommissionen mot ekonomiskbrottslighet (eko-kommissionen) för överväganden. I sitt arbete log kommissionensärskill fasta på lagutskottels uttalanden om utrednings- och bevisproblemenbeträffande bulvanförhållanden. Utredningsarbetet kom därför all koncentrerastill frågan om införandet av regler av presumtions-karaklär. 1 motsats lill vadulskoliel anfört om att arbetet borde inrikta sig på rättsområden där behovelav ingripanden mot bulvaner var störst bestämde sig kommissionen emellertidför alt lägga fram ett förslag till generell lagstiftning. I betänkande (SOU1983:46) Bulvanlag föreslog kommissionen en lagsliflning med allmännabeslämmelser om bulvaner. Lagförslaget innehåller bestämmelser om straff förbåde huvudmannen och bulvanen saml civilrältsliga beslämmelser om ellsolidariskt ekonomiskt ansvar för huvudmannen och bulvanen för de skulder tilltredje man som en bulvanhandling kan ge upphov lill. Flera beslämmelser harpresum-lionskaraktär. Kommissionens förslag lill bulvanlag innehåller också särskildabeslämmelser om vissa bulvanskap, som föreslås ersätta de ovan nämndabulvanlagarna . Det stora flertalet remissinstanser avstyrkte all denföreslagna bulvanlagen lades lill grund för lagstiftning. En allmän invändningvar all del var svårt alt överblicka konsekvenserna av de föreslagna generellareglerna. Mot bakgrund av remisskritiken har departementschefen intefunnit sig kunna förorda all de av eko-kommissionen föreslagna allmänna beslämmelsernaom bulvaner läggs lill grund för lagsliflning. 1 stället har den LU 1984/85:25 5 kommittésom tillkallades för all bl. a. utreda frågor ombetalningsansvaret för juridiska personers skulder m. m. fått i uppdrag attockså utreda frågan i vad mån huvudmannen i ett bulvanförhällande bör åläggasekonomiskt ansvar gentemot tredje man. Enligt direktiven bör kommittén medutgångspunkt i eko-kommissionens förslag överväga även andra åtgärder för attkomma till rätta med de missförhållanden som bulvanskap kan ge upphov till.Särskild uppmärksamhet bör därvid ägnas åt de problem som sammanhänger medsvårigheterna all bevisa att det föreligger ett bulvanförhällande. Ävenom det således inte nu föreligger några förutsättningar för att införa mergenerella regler om bulvanskap har departementschefen funnit sig böra pågrundval av eko-kommissionens förslag förelägga förslag tillmodernisering av de båda bulvanlagarna och . Frågorom användande av bulvaner i samband med hyra resp. arrende har behandlats avhyresrättsutredningen i dess slutbetänkande (SOU 1981:77) Hyresrätt 3 och avarrendelagskommitlén i dess slutbetänkande (SOU 1981:80) Arrenderätt 2. De bådakommittéerna har lagt fram likartade förslag till hur andrahandshyresgäslresp. underarrendalor skall skyddas mot att fastighetsägare som bulvananvänder förslahandshyresgäsl resp. förstahandsarrendator. Förslagen har lagtslill grund för propositionens förslag till ändringar i 7 kap. JB. Utskottetvill slutligen i detta sammanhang peka på att frågor om bulvanförhållanden isamband med näringsförbud har behandlats av näringsförbudskommittén ibetänkandet (SOU 1984:59) Näringsförbud. Betänkandet är föremålför överväganden inom regeringens kansli. I ett yttrande till justitieutskottetmed anledning av proposition 1984/85: 32 om riktlinjer för det framtida arbetetmot ekonomisk brottslighet m. m. har näringsutskollet (NU 1984/85:4y)understrukit alt del är erforderligt med en verkningsfull lagstiftning omsådana bulvanförhållanden som kan föranledas av näringsförbud etc. 1 propositionen föreslås att en ny lag om vissabulvanförhållanden skall ersätta lag om bulvanförhällande i fråga omfast egendom och lag om bulvanförhållande i fråga om aktier i vissabolag. Den nya lagen skall hindra att den som enligt gällandeförvärvslagsliflning i fråga om fastigheter od: aktier m. m. inte får förvärvasådan egendom kringgår lagstiftningen genom att använda sig av en bulvan. Dennya lagen innebär liksom gällande lagstiftning att bulvanförhållandet skallupplösas genom att kronofogdemyndigheten säljer den egendom sombulvanförhållandet avser. 1 den nya lagen föreslås all både bulvanen och den s.k. huvudmannen skall kunna straffas. Ipropositionen föreslås vidare ändringar i 7 kap. JB för att hindra att 11 1984/85.8 saml. LU 1984/85:25 6 bestämmelsernaom besittningsskydd m. m. vid hyra och arrende kringgås genom attfastighetsägaren upplåter nyttjanderätten till en bulvan som i sin tur upplåternyttjanderätten till den egentlige hyresgästen eller arrenda-torn. Ändringarnainnebär att hyresgästen och arrendatorn får samma rätt i förhållande lillfastighetsägaren som de skulle ha haft om fastighetsägaren hade upplåtit derasnyttjanderätt. Enligt utskottets mening ter sig och1934 års bulvanlagar föråldrade. Sålunda är det endast lag somkriminaliserar ett kringgående av förvärvslagsliftningen genom användande avbulvan, och straffbestämmelserna i lagen riktar sig endasi mot bulvanen medanhuvudmannen går fri från ansvar. Vidare är reglerna om avveckling av bulvanförhållandetomständliga och svårtillämpade. Den nuvarande lagsliflningen är vidareofullständig så till vida att den endasi omfattar kringgåenden avförvärvskontrollen i fråga om fast egendom och aktier trots ätt förvärvslagstiftningenomfattar betydligt fler slag av egendom eller rättigheter. 1vilken utsträckning det förekommer att förvärvslagsliftningen kringgås genomanvändandet av bulvan är svårt att uttala sig om. Orsaken härtill ärsvårigheterna alt upptäcka ell bulvanförhållande. Lantbruksslyrelsen har i sittremissyttrande över eko-kommissionens betänkande emellertid uppgivit allbulvanförhållanden sannolikt är ganska vanliga inom lantbruket. Situationen ärhär den att någon som vill förvärva en jordbruksfastighet men vägras förvärvstillståndi stället arrenderar fastigheten. Jordägaren behåller den formella äganderättenoch svarar formellt för intecknad skuld. Rättshandlingarna i övrigt företas avhuvudmannen/arrendalorn. Ofta föreligger en koppling mellan arrendeavgiftenoch den ursprungligt avtalade köpeskillingen. Genom arrendeavgiften kompenserasbulvanen/faslighels-ägaren för sina ulgifter för lånen. "Bulvanarrende" karakteriseras i övrigi av alt arrendetiden brukarvar lång och att arrendatorn tillerkänns vidsträckta befogenheter. Ofta hararrendatorn rätl att avverka skog utöver husbehov och att göra investeringarutan att höra den formella ägaren. Som säkerhet för investeringen fårarrendatorn pantbrev i fastigheten. innehåller också oftavidsträckta skyldigheter för arrendatorn. Somframhålls i propositionen synes även andra typer av kringgåenden genomnyttjanderättsavlal förekomma. a. har tillslåndsplikten i fråga omhyresfastigheter och aktier i vissa fastighetsbolag kringgåtts genom avtal sominnebär att huvudmannen får nyttjanderätten till 1. ex. den rörelse därhyresfastigheten ingår. Ett kringgående av förvärvslagarna kan också ske genomatt huvudmannen förvärvar egendomen för huvudmannens räkning varefter bulvanenförfogar över den som om han själv ägde den. LU 1984/85:25 7 Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att detfinns ett behov av en modern och effektiv bulvanlagstiftning. Det nuföreliggande förslaget till bulvanlag innebär att de ovan redovisade bristernai gällande lagstiftning botas. Sålunda har bulvanlagen anpassats till gällandeförvärvslagsliflning och utgör i princip ett heltäckande komplement till denna.Vidare innehåller lagen förutom regler om tvångsförsäljning av den egendombulvanförhållandet avser även straffbestämmelser. En betydande fördel medförslaget är att kriminaliseringen riktas inte bara som mot bulvanenutan också mot hans huvudman. Enligt utskottets mening bör den nya bulvanlagenkunna utgöra ett effektivt medel när det gäller att förhindra ett kringgåendeav gällande förvärvslagar. Utskottet kan således helt ställa sig bakom degrundprinciper som förslaget vilar på. I del följande kommer utskottet därförendast all beröra vissa detaljer i förslaget. 1I § i lagförslaget anges att lagen gäller när elt bulvanförhållande användsför att kringgå ett sådant hinder mot att förvärva eller behålla viss egendomeller rättighet som uppställs i åtta särskilt uppräknade lagar. 1 fråga om treav dessa anges i vilken paragraf de åsyftade föreskrifterna om krav påtillstånd finns medan för de övriga fem lagarna inte görs någonparagrafhänvisning. Sistnämnda förhållande kritiseras i motion 2828 (fp).Motionärerna anser att 1 § bör kompletteras så att beträffande samtliga däriuppräknade lagar anges i vilken eller vilka paragrafer de åsyftade förbudeneller kraven på tillstånd finns. Motionärerna ansluter sig till vad en avlagrådets ledamöter anfört vid granskningen av lagrådsremissens lagförslag.Enligt motionärernas mening är det viktigt all lagstiftaren klargör vid vilkatillfällen ett bulvanförhållande kommer alt vara kriminaliserat. Motionärernayrkar att hos regeringen begär ell nytt förslag till bulvanlag där 1§ kompletterats på det sätt motionärerna önskar. Utskottetkonstaterar till en början att motionärernas yrkande i själva verkel innebär enbegäran om avslag på propositionen i denna del. Någon anledning att avslå detföreliggande lagförslaget på de skäl som motionärerna anfört finns dock inte.Den av motionärerna begärda kompletteringen kan, om den anses erforderlig,ulan svårigheter göras av . Med hänsyn härtill och då några andra skälför avslag på förslaget inte anförts avstyrker ulskoliel bifall tillavslagsyrkandet. Beträffandedärefter frågan om 1 § bör kompletteras i enlighet med motionärernas önskemålhar utskottet ingen annan uppfattning än motionärerna om det vikliga i alt avlagen klart framgår när ett bulvanförhållande är kriminaliserat. Självfallet fårdet inte råda någon tvekan om när elt förfarande är brottsligt. Utskottet villemellertid peka på att lydelsen av förslaget har, jämfört med lydelsen ilagrådsremissen, ändrats i klargörande och förtydligande syfte i enlighet medvad lagrådets majoritet anfört. Vidare bör observeras att de tre lagar, i frågaom vilka paragrafhänvisning görs, nämligen lagen (1955:183) om bankrörelse,fondkommissionslagen LU 1984/85:25 8 (1979:748)och lagen (1980:2) om finansbolag behandlar väsentiigen andra frågor änförvärvskontroll. För undvikande av missförstånd behövs därför en direkthänvisning lill de aktuella paragraferna som avser förvärv av aktier ibankaktiebolag, fondkommissionsbolag resp. finansbolag och som har direktanknytning till lag om ufländska förvärv av svenska företag.Annorlunda förhåller det sig däremot med de övriga fem uppräknade lagarna,lag om förvärv av hyresfastighet, lag om förvärv avddistribulionsanläggning, jordförvärvslag, lag om utländskaförvärv av fast egendom och den nyssnämnda lag om utländska förvärv avsvenska förelag. Dessa lagar är tillkomna just för alt kontrollera olika slagav förvärv. 1 § i lagförslaget till bulvanlag avser också att kriminalisera ellkringgående av alla de hinder mol all förvärva eller bibehålla viss egendomeller rätlighel som uppslälls i nämnda lagar. Det kan således inte råda någontvekan om del brottsliga i alt med hjälp av bulvan kringgå ell förvärvshinder inågon av dessa lagar. En hänvisning lill ett antal paragrafer i dessa lagarskulle därför inte göra lagtexten i 1 § bulvanlagen tydligare ulan tvärtom merasvårläst. Ulskoliel kan följaklli-gen inie biträda motionärernas önskemål om enkomplettering av 1 §. Iöverensstämmelse med gällande räll skall enligi förslaget sådan egendomtvångsförsäljas, som har förvärvats genom ett kringgående av ett förvärvsförbudmed hjälp av bulvan. Enligt 3 § i lagförslaget skall tingsrätt på lalan avallmän åklagare förordna att kronofogdemyndigheten skall sälja egendomen.Försäljningen skall ske på offentlig auktion eller, när del gäller aktier,genom fondkommissionär. har emellertid enligt 4 § rätlall besluta alt försäljning inte skall ske, om del visar sig alt egendomenredan har överlåtils eller att bulvanförhållandet har upphört på någol annatsätt. Skulle det visa sig all den åtgärd varigenombulvanförhållandet upphörde inte består, t. ex. genom att den nye förvärvareninte får förvärvslillslånd, skall kronofogdemyndigheten på nytt ta upp fråganom försäljning. I3 § behandlas inte frågan om vad som skall ske när bulvanförhållandet endastavser en del av en faslighel. Frågan berörs dock i specialmotiveringen (s.21), i lagrådets yUrande (s. 39) och i slutprotokollet (s. 48). Vidare tasfrågan upp i motion 2829 (c). Departementschefenanför i specialmotiveringen all en tvångsförsäljning alltid bör avse en helfaslighel även om bulvanförhållandet avser endasi en del av fastigheten. Om tvångsförsäljningenskulle omfatta endasi en del av en faslighel skulle nämligen försäljningen bliberoende av alt avslyckning kan ske. En upplösning av bulvanförhållandet skullesålunda i vissa fall kunna förhindras. mening (majoriteten, två ledamöter) kan det väl förekomma fall,särskilt då del är fråga om förtäckta arrenden, där den sålunda anvisadelösningen är den enda möjliga. Lagrådet framhåller att det emellertid kan varalänkbart all bulvanförhållandel också kan avse egendom LU 1984/85:25 9 somi och för sig skulle kunna bli föremål för avslyckning. Lagrådet anser därföratt departementschefens uttalande lämpligen bör kompletteras med en reservationför fall då den egendom bulvanförhållandet avser kan avskiljas genom enfastighelsbildningsåtgärd. En av lagrådels ledamöter anser intedepartementschefens uttalande stå i överensstämmelse med lagtextens utformningoch menar alt lagtexten måste förtydligas om lagen skall kunna tolkas på detsätt departementschefen gör. 1 frågan om en försäljning alltid skall avse helafastigheten instämmer han i de synpunkter som lagrådets majoritet anför. 1slutprotokollet vidhåller departementschefen sin uppfattning och framhålleratt en tvångsförsäljning inte bör kompliceras med frågan om nyfastighetsbildning. Departementschefen tillägger att denna ordning emellertidinte nödvändigtvis innebär att det behöver bli en försäljning av helafastigheten, eftersom kronofogdemyndigheten kan inställa försäljningen ombulvanförhållandet har upphört. Ett skäl att inställa försäljningen kan enligtdepartementschefen givetvis vara att det område som bulvanförhållandet avsettsedermera har försålts för att avskiljas. 1motion 2829 kritiseras departementschefens ställningstagande till spörsmålet.Under hänvisning till alt departementschefen avvisat lagrådels synpunkter yrkarmotionärerna att skall besluta om sådan ändring i regeringensförslag alt - om fastighelsbildningsåtgärd gör det möjligl - endast den del avfaslighel som berörs av bulvanförhållandet tvångsförsäljs. Motionärernaframhåller alt det inte synes vara en rimlig avvägning mellan olika intressenatt tvångsvis försälja hela fastigheten om bulvanförhållandet endast gäller enringa del därav, t. ex. ett enstaka hus, en tomtplats eller en båtplats, ochdel är möjligt alt avstycka berörd del av fastigheten. Utskottetdelar för sin del departementschefens uppfattning all tvångsförsäljningsförfarandetinte bör kompliceras genom regler om att möjligheterna tillfastighetsbildningsåtgärder skall prövas. En sådan prövning skulle också kunnai väsentlig grad försena tingsrättens avgörande av om det föreligger ettbulvanförhållande och om en försäljning skall komma till stånd och därmed iviss mån motverka syftet med bulvanlagen. Utskottet kan därför inte tillstyrkamotionärernas yrkande. Utskottet vill emellertid tillägga attdepartementschefens uttalanden med anledning av lagrådets synpunkter inte börtolkas så snävt som motionärerna gjort.