bet · G801SfU15 · 1984-12-31 00:00:00 — Såsom utskottet framhöllvid behandlingen av liknande motioner som den nu förevarande vid fjolåretsriksmöte (se SfU 1983/84:21) finns det emellertid inte några medel inomsocialförsäkringssektorn som är särskilt avsatta för förtidspensionering ulankostnaderna härför är helt beroende av den faktiska omfattningen av antaletförtidspensionerade, Utskottei erinrade i sammanhanget om att socialministernaviserat en översyn av sjukförsäkringens ersättningsregler i syfte att geförsäkringen en mer aktiv roll när det gäller förebyggande och rehabiliterandeåtgärder. Översynen har ännu inte påbörjats men enligt vad utskollet erfarit äravsikten att så skall ske , Utskottei framhöll också allhandikapp-kommittén (A 1982:02) arbetade med frågan om ett rehabilileringsslödsom skall ge unga handikappade arbete, praktik eller utbildning i stället förpension. Kommittén har numera avgivit sill slutbetänkande Ds A 1984:12 Vägarlill arbete för handikappade. Betänkandet är föremål för remissbehandling. Mot den angivna bakgrunden anser utskottet att motion 2195(yrkande 1) inte bör föranleda någon åtgärd. Motion 2435 av och belyserreglerna om rätt lill förtidspensionering ur en annorlunda aspekt. I motionenges ett exempel på hur en person, som erhållit förtidspension beräknad på enrelativt hög tidigare inkomst, efter rehabilitering och återgång till arbetemed en lägre lönenivå får en ekonomiskt sämre standard än vad förtidspensionengivit honom. Motionärerna framhåller att sådana effekter självklart intestimulerar handikappade till alt söka sig ut i arbetslivet och de begär elltillkännagivande till regeringen om att åtgärder vidtas så att reallöneminskninginte uppstår vid övergång från pensionering till arbete. Såvitt utskottet kan finna skulle de av motionärernapåtalade effekterna inte kunna åtgärdas inom ramen för bestämmelserna omförtidspension på annat sätt än genom en sänkning av förtidspensionens nivå. Ensådan ändring vill utskollet inte medverka till. Det finns också anledning erinraom att rätlen lill förtidspension är beroende av i vilken grad arbetsförmåganär nedsatt och att bestämmelserna inte ger utrymme för den enskilde - omförutsättningarna för förtidspension saknas - alt välja pension om detta skullevara mer ekonomiskt fördelaktigt. Med delanförda avstyrker utskottet bifall till motion 2435, och erinrar i motion 503 om attfr, o. m, har införts möjlighet för personer med partiellförtidspension att förvärva pensionspoäng på inkomster vid sidan av pensionen.Motionärerna anser alt även förtidspensionärer med partiell pension som hadeinkomst av förvärvsarbete före den nämnda lidpunkten bör kunna kompenseras medpensionspoäng i efterhand och därmed få ett förstärkt pensionsskydd. De begärett tillkännagivande lill regeringen om alt del bör utredas på vilket sätt enkompensation kan ske. Utskottetkonstaterar all det torde vara i del närmaste omöjligt att i SfU1984/85:15 11 efterhand göra en beräkning av i vilka fall som enförtidspensionär med partiell förtidspension hade sidoinkomstersom kunde ha gett pensionspoäng överstigande antagandepoäng förförtidspensionen. Något underlag för en sådan beräkning finns inte hos deberörda myndigheterna. Enbart för reformens införande beräknades275 000- 300 000 förtidspensionärer kunna bli berörda av den. De allra flestaav dessa, liksom tidigare förtidspensionärer, skulle sannolikt numera intekunna själva förete något underlag för en retroaktiv poängberäkning. Reglernaom antagandepoängen som garanti för ålderspensionsskyddet innebär dessutom atten poängberäkning på förtidspensionärens sidoinkomsler i många fall inte ledertill något högre pensionsskydd. Frånsett de nämnda svårigheterna har utskottetprincipiella invändningar mot att efter reformens införande ge den enretroaktiv verkan. Frågan aktualiserades inte heller vid reformensgenomförande. Utskottet anser med det anförda att bör avslå motion503, Inkomstprövningen av äldre änkepensioner och hustrulillägg Fr. o. m. slopadesden diltillsvarande inkomstprövningen av änkepensionen inom folkpensioneringen.I samband med reformen infördes särskilda övergångsbestämmelser förinkomstprövning av änkepension som utgår till kvinna vars make har avlidit föreden nämnda tidpunkten. Övergångsbestämmelserna innebär att om dödsfalletinträffat före utgår hela änkepensionen efter inkomstprövning.Har dödsfallet inträffat den 1 juli 1958-den 30 juni 1959omfattarinkomstprövningen två tredjedelar av änkepensionen. I de fall dödsfalletinträffat - omfattarinkomstprövningen endast en tredjedel av änkepensionen, 1 motion 1721 av begärs förslag frånregeringen om att inkomstprövningen av änkepension skall slopas. Motionärenframhåller att systemet med inkomstprövning av endast vissa änkepensioner ärorättvist och leder lill ett ganska stort merarbete för försäkringskassorna. Frågan om slopande av inkomstprövningen av nuifrågavarande änkepensioner har prövats av pensionskommittén som i sittslutbetänkande SOU 1981:61, Familjepension, inte ansett sig böra föreslå någonändring av gällande bestämmelser. Kommittén har därvid anslutit sig till debedömningar som pensionsförsäkringskommiiién gjorde i betänkandetSOU 1971:19, Familjepensionsfrågor m,m,, nämligen att sociala skäl knappastkunde åberopas för ett slopande av inkomstprövningen, eftersom en sådan åtgärdfrämst skulle gynna de änkor som har andra inkomster vid sidan av pensionen ochinte vara till fördel för de änkor som befinner sig i en ekonomiskt svagsituation. Kostnaden för att slopa inkomstprövningen beräknades avpensionskommittén till mer än 10 milj, kr,, ett belopp som kommittén ansågkunde användas lill mer angelägna ändamål, Pensionskom- SfU1984/85:15 12 mitten, som lade fram förslag om engenomgripande reformering av efterlevandepensionen som bl, a, innebar alt detekonomiska stödet i ökad utsträckning inriktades på efterlevande barn och altstödet till efterlevande vuxna gavs en mer behovsinriklad utformning, ansåg motdenna bakgrund att det inte var motiverat att föreslå en åtgärd somfick till följd att änkepensioneringen i dess nuvarande form ytterligareframhävs. Utskottet ansluter sig till pensionskommitténs bedömningaroch avstyrker bifall till motion 1721, Hustru till ålders- eller förtidspensionär kan uppbärahustrulillägg om hon fyllt 60 men inte och själv inte uppbär ålders-eller förtidspension samt makarna varit gifta . När särskildaskäl föreligger kan hustrutillägg utgå även eller näräktenskapet varat kortare lid än . Hustrulillägget är inkomstprövat. anför i motion 1717 att de nuvarandebestämmelserna om inkomstprövning av hustrutilläggei.medför att även hustrurmed betydande inkomster kan bli berättigade till hustrutillägg. Hon belyserdetta med ett räkneexempel i vilket makarnas sammanlagda årsinkomst inkl.mannens pension uppgår lill ca . och hustrulillägget till ca 7 000kr. Genom beslut vid föregående (prop. 1983/84:40,SfU 10, rskr. 85) har bestämmelserna om inkomstprövning av hustrulilläggetskärpts väsentligt fr.o. Genom de ändrade bestämmelsernablir hustrutillägget - frånsett vissa övergångsfall - helt bortreduceral närmakarnas gemensamma inkomster inkl. mannens pension uppgår till ca 130 000 kr.Motionens syfte synes härigenom redan vara tillgodosett. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om altproposition 1983/84:73 om en reformering av efterlevandepensioneringen m. m.innehöll förslag om en avveckling av hustrutilläggel. Propositionenåterkallades och föranledde inte något ställningstagande från sidatill det nämnda förslaget. Utskottet förutsätter att frågan på nytt kommer allprövas av pensionsberedningen. På grund av det anförda ansei' utskottet att motion 1717inte bör föranleda någon åtgärd. För att ålderspension, skallbeviljas fordras alt den försäkrade gör en ansökan hos . I defall den försäkrade redan åtnjuter folkpension (förlids- eller änkepension)räknar dock om pensionen till ålderspension fr. o. m, att denförsäkrade fyller , om han inte meddelat att han vill skjuta upp uttaget.Ansökningsblanketten för ålderspension innehåller, förutom uppgifter omcivilstånd, barn , tidigare förvärvsarbete utomlands och utländskapensioner eller yrkesskadeersättningar, även uppgifter för beräkning ochinbetalning av preliminär skatt och för utbetalning av pensionen. SfU1984/85:15 13 och anför i motion 499 att ansökningsförfarandet innebär ett onödigtbyråkratiskt förfaringssätt och borde kunna ersättas med en automatiskutbetalning av pensioner fr. o. m, när den försäkrade fyller . Etttänkbart förfaringssätt vore därvid all meddelar denförsäkrade före 65-årsdagen alt pension kommer att utbetalas frånen viss dag. Den som önskar skjuta upp uttaget kunde då meddelaförsäkringskassan delta. Motionärerna begär förslag från regeringen om enautomatisk utbetalning av ålderspensionen. Eftersom den nuvarande ansökningsblanketten förålderspension innehåller vissa uppgifter som endast kan fåfrån den försäkrade måste även vid en automatisk utbetalningav pension i förväg la kontakt med den försäkrade för att erhålla dessauppgifter. Den nuvarande ansökningsblanketten tjänar även som en kontroll avalt uppgifter som redan är kända för eller kan inhämtas frånannat håll är aktuella och riktiga. Enligt utskottets mening finns det därförinte skäl för ändring av nuvarande bestämmelser om att en nybeviljad pensionföregås av ett ansökningsförfarande, och utskottet avstyrker bifall till motion499, Utbetalning av pension vid institutionsvistelse Kommun eller landstingskommun kanenligt 10 kap, 3 § AFL i vissa fall ha rätt alt uppbära denpensionsberätligades pension när han får vård och försörjning på anstalt ellereljest på deras bekostnad. Närmare bestämmelser härom återfinns i kungörelsen(1982:393) om rätt i vissa fall för kommun eller annan att uppbära folkpension,1 kungörelsen stadgas bl, a, att om en pensionsberättigad under hel månad borkostnadsfritt i elevhem, vårdhem, specialsjukhus eller inackorderingshem somavses i lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstördaeller åtnjuter omsorger enligt nämnda lag och bor i enskilt hem på bekostnad avlandstingskommun eller kommun som ej tillhör landstingskommun, äger den somdriver anstalten eller inrättningen eller eljest svarar för kostnaden förvården eller omsorgen att såsom ersättning för vården uppbära denpensionsberätligades folkpension för månaden. Den pensionsberättigade skall dockförbehållas en del av pensionen för personliga behov. begär i motion 1277 ett tillkännagivandelill regeringen om all de nämnda bestämmelserna bör ändras så alt pensionen vidinstilutionsboende alltid skall uppbäras av den pensionsberättigade själv ellerhans ställföreträdare. Motionären framhåller att nuvarande regler framstår somotidsenliga och onödiga eftersom utvecklingen går mot större självständighetäven för gravt handikappade. Del har, anför han, blivit alltvanligare att huvudmännen för anstalten inte utnyttjar sin rätt att automatisktuppbära pensionen från den som bor i bostad som tillhandahålls av landstingetsomsorgsverksamhet. Av normaliseringsskäl och pedagogiska skäl låter man denpensionsberättigade själv uppbära sin SfU1984/85:15 14 pension för att sedan till erlägga betalningför kost och logi. Erfarenheterna av detta syslem anses, anför motionären,goda. Den nu aktualiserade frågan har varit föremål fören utredning inom . I betänkandet Ds S 1984:9,Pensionsförmåner vid institutionsvistelse, föreslår verket att personer somvistas på statliga insitutioner eller i hem för vård eller boende inom ramenför skall få behålla sina pensionsförmåner och endast få avdragpå pensionen eller betala en egenavgift beräknad med utgångspunkt frånkostnaden för uppehället. Beträffande pensionsberättigade som är omhändertagnaenligl omsorgslagen föreslås dock oförändrade regler. Regeringen har beslutat om enlagrådsremiss med förslag till lagom särskilda omsorger för psykisktutvecklingsstörda m. fl. Vid beredningen har frågan om avgifter för särskildaomsorger enligl den föreslagna lagen övervägts. De i lagrådsremissen föreslagnaavgiftsreglerna bygger på all särskilda bestämmelser om rätt förlandstingskommun all i vissa fall uppbära folkpension finns kvar. Utskottetanser med det anförda att bör avslå motion 1277. 1.beträffandevärdesäkringssysiemei m. m. att avslår motion 1984/85:505, attriksdagen avslår motionerna 1984/85:986 och 1984/85:2192, altriksdagen avslår tnotion 1984/85:2691 yrkande 2, 4. beträffandepensionsullskoti vid undanlagande från ATP allriksdagen avslår motionerna 1984/85:701 och 1984/85:1269 yrkande 1, 5. beträffandeanslag till Folkpensioner attrikdagen med bifall till proposition 1984/85:100 och med avslag på motion1984/85:1269 yrkande 2 till Folkpensioner för /86 anvisar ettförslagsanslag av 44 , 6.beträffandefolkpension lill svenska medborgare utomlands att avslår motionerna1984/85:423 och 1984/85:598, 7.beträffandeöverföring av socialförsäkringsmedel till arbetsmarknadsmyndigheterna allriksdagen avslår motion 1984/85:2195 yrkande 1, 8. beträffande ekonomiskstandard vid övergång från förtidspension till arbete altriksdagen avslår motion 1984/85:2435, 9. beträffande retroaktivkompensation genom pensionspoäng förtidspensionärer SfU1984/85:15 15 att avslår motion 1984/85:503, 10. beträffandeinkomstprövning av änkepension att avslår motion 1984/85:1721, 11. beträffandeinkomstprövning av hustrulillägg att avslår motion 1984/85:1717, 12. beträffande slopande av pensionsansökan attriksdagen avslår motion 1984/85:499, 13. beträffande utbetalning av pension vidinstitutionsvistelse att avslår motion 1984/85:1277. Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension.Utskottet tillstyrker regeringens under punkt D 3 (s. 63-64) framlagda förslag och hemställer att lill Bidrag tillkommunala bostadstillägg till folkpension förbudgetåret1985/86anvisarettförslagsanslagav710 000 000kr. Utskottet tillstyrker regeringens under punkt D 4 (s. 64-65) framlagda förslag och hemställer alt lill Vissayrkesskadeersättningar m. m. för /86 anvisar ett förslagsanslagav , Närvarande: (), (), DorisHåvik (s), (), (), (), RalfLindström (s), (), (), (), MargöIngvardsson (vpk), i (m), (), MonicaAndersson (s) och (). m.(mom. 1) Margö (vpk) anser dels alt den del av utskottelsyttrande som börjar på s. 4 med "Såsom ovan" och slutar på s. 5 med"åtgärd" bort ha följande lydelse: Såsom påtalats i motion 505 missgynnar nuvarandepensionssystem låginkomsttagare och då framför allt kvinnorna. Eftersompensionsgrundande inkomst endast beräknas på inkomster överstigande ett basbeloppfår SfU1984/85:15 16 låginkomsttagare - främst kvinnor - en förhållandevislägre pensionspoäng än andra inkotnsttagare. Beräkningen av ATP-poäng bordedärför förändras så all personer med låga löner får tillgodoräkna sig även detförst intjänade basbeloppet. Ett annat förhållande som förstärker skillnadernai pensioner är den nuvarande metoden för värdesäkring, som ger kompensation förprisökningar i förhållande till pensionens storlek trots all prisökningarnavarit lika stora för alla pensionärer. En rättvisare beräkning av pensionernasvärdesäkring är därför motiverad. Vidare bör vid en förändring av metoden förvärdesäkring en återgång ske till den tidigare gällande 3-procentsregeln,innebärande alt en uppräkning av basbeloppet sker när konsumentprisindex stigitmed . har pensionerna urholkats genom beslutåren och 1981 om ändrad basbeloppsberäkning och beslutet om avräkningav devalveringseffekien på basbeloppshöjningen. En plan för standardhöjningaroch särskilda höjningar för dem som saknar eller har låg ATP bör därförutarbetas. Enligt utskoltets mening bör pensionsberedningen fåtilläggsdirektiv att utarbeta förslag till förändringar av pensionssystemet ienlighet med det anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen lillkänna. dels alt utskottei under moment 1vid punkt 1 bort hemställa 1. beträffande värdesäkringssysiemei m. m. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:505 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskollet anfört. Rörlig pensionsålder (mom. 2)() anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "Inte heller" och slutar med"till motionerna" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör man sträva efler en störrevalfrihet när det gäller övergång från yrkesliv till pensionering.Delpensioneringen ger visserligen möjlighet till en successiv övergång. Ävenden som uppnått den allmänna pensionsåldern, , bör emellertid ha rätt tillett förvärvsarbete anpassat efter de individuella förutsättningarna. En rörligpensionsålder i dess egentliga betydelse bör därför eftersträvas så att var ochen efler eget bestämmande och på likvärdiga ekonomiskavillkor kan få välja tidpunkt för pensionering. Delta skulle sannolikt få sombieffekt alt behovet av förtidspensionering av arbetsmarknadsskäl skulleminska. Utskottet anser all pensionsberedningen bör ges i uppgift all ocksåpröva dessa frågor. SfU1984/85:15 17 dels att utskottet under moment 2 vid punkt 1 borthemställa 2, beträffanderörlig pensionsålder attriksdagen med bifall lill motion 1984/85:2192 och med avslag på motion1984/85:986 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottei anfört. Efterlevandepensioneringen (mom. 3) , ,och i (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 6 som börjar med "Såvitt gäller" och slutar med"till motionen" bort ha följande lydelse: När regeringen lade fram enproposition om en reformering av eflerlevandepensioneringen kritiseradesförslaget i en motion från moderata samlingspartiet. Särskilt allvarligt varall förslaget hade inslag av retroaktiv lagstiftning. Även om det råder enighet om behovet av en reformering avefterlevandepensioneringen måste enligt utskottets mening övergången lill ettnytt system utformas så att vissa grundkrav tillgodoses. Ett sådant krav är allrättssäkerheten måste tryggas genom att "intjänad" och registreradpensionsrätl enligt nuvarande regler får finnas kvar och aktualiseras närmannen avlider. Ett annat krav är all övergångstiden görs lång så attfamiljerna får möjlighet att lill överkomliga kostnader bygga upp ettkompletterande försäkringsskydd. Slutligen måste ett nytt system ta hänsyn tillatt den efterlevande kan behöva vara hemma för att ge barnen vård och tillsyn. Utskottet anser att som sin mening bör ge regeringentill känna att de nämnda riktlinjerna bör gälla för den kommande översynen avefterlevandepensioneringen. dels att utskottet under moment 3 vid punkt 1 borthemställa allriksdagen med bifall till motion 1984/85:2691 yrkande 2 som sin mening gerregeringen lill känna vad ulskotiet anfört. Pensionstillskott vid undantagande från ATP (mom. 4) (), (), (), (), () och BarbroNilsson i (m) anser dels alt den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 7 med "Utskottei har" och slutar på s. 8med "och 1269" bort ha följande lydelse: Gällande bestämmelser om avräkning av pensionstillskottmot den ATP som skulle ha utgått om undanlagande inte skett kan få denkonsekvensen att en ålderspensionär som enda pension kan komma att uppbäragrundbeloppet inom folkpensioneringen. Enligl utskottets mening talar fleraomsiändighe- SfU1984/85:15 18 ter för att man inom pensionstillskottssystemels ram börstödja dem som inte kan uppbära den för andra försäkrade garanterademiniminivån, som utgörs av grundpension jämte pensionslillskolt. Sålunda hadede som vid tilläggspensioneringens uppbyggnadsskede anmälde undantagande frånATP inte möjlighet att förutse pensionstillskottens införande och vadsom skulle bli följden av bestämmelserna härom. Dessutom är del framför alltfråga om personer som på grund av låga inkomster och dålig lönsamhet inte ansågsig ha råd att betala de dyra avgifterna lill ATP. Vidare kanpensionstillskotten inte ses som en förmån inom ATP-systemet utan får i principanses vara en skattefinansierad låginkomstutfyllnad och standardsäkring.Härtill kommer alt de flesta som uppbär pensionslillskolt inte direkt harbidragit lill finansieringen av ATP. Taxeringsbeslämmelserna har också medförtalt företagare som har begärt undantagande från ATP under sina aktiva år harbetalt högre stals- och kommunalskatt än den som med samma bruttoinkomst avjordbruk eller rörelse har varit ansluten till ATP genom att ATP-avgiften helatiden har varit avdragsgill vid inkomsttaxeringen och därmed sänkt underlagetför beräkning av skatten. Mot denna bakgrund anser utskottet all börbesluta alt alla folkpensionärer som på grund av undanlagande från ATP endastuppbär folkpensionens grundbelopp fr.o.m. skall ha rätt tillpensionslillskolt. Undantag bör enligt utskottets mening göras endast för demsom hade ett gällande undantagande. dels att utskottet under momenten 4och 5 vid punkt 1 bort hemställa 4. beträffande pensionstillskott vidundantagande från ATP altriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:701 och 1984/ 85:1269 yrkande 1antar följande såsom Reservanternas förslag betecknade Lag omändring i lagen (1981:694) om ändring i lagen (1969:205) om Härigenom föreskrivs attövergångsbestämmelserna till lagen (1981:694) om ändring i lagen (1969:205) ompensionstillskott skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Reservanternas förslag Denna lag träder i kraft den 1 Denna lag träder i kraft den 1 frånförsäkringen för tilläggspension frånförsäkringen för tilläggspension enligllagen (1962:381) om allmän enligt lagen (1962:381) om allmän försäkringgällt för försäkrad skall försäkring gällt för försäkradskall vid beräkning av pensionstillskott vidberäkning en//g/3 ,? enligl3 § hänsyn lagas till den till- tillskott tdl försäkrad som läggspensionsom skulle ha utgått 1982hade ett gällande undantagande SfU1984/85:15 19 Nuvarande lydelse . . Reservanternas förslag ., . om undanlagande ej ägt rum, . hänsyn tagas till den tilläggspension. somskulle.ha utgått om undantagan-, de ej ägtrum. Denna lag träder i kraft den 1januari 1986, Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga ompensionstillskott för tid före ikraftträdandet, 5, beträffande anslag lill Folkpensioner attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1269 yrkande 2 och med anledning avproposition 1984/85:100 till Folkpensioner för /86 anvisar ettförslagsanslag av 44 . KentSkårvik (fp) anför /,Överföring av socialförsäkringsmedel tdl arbeismurknadsmyndigheierna Del är angeläget all handikappadepersoner i så stor utsträckning som möjligt kan beredas sysselsättning på denreguljära arbetsmarknaden och all samhället anstränger sig för att finnamöjligheter som innebär all arbete kan erbjudas också för de personer för vilkaförtidspensioneringen förefaller vara det mest näraliggande alternativet.Förtidspensionering innebär ofta ökade kostnader för samhället jämfört medkostnaderna för arbelsmarknadspolitiska och andra insatser för alt beredahandikappade sysselsättning. Enligt min mening bör statsmakterna i högre gradän beakta detta vid medelstilldelningen till arbelsmarknadspolitiskainsatser för handikappade. Härigenom skulle kostnaderna förförtidspensioneringen kunna minskas. Med hänsyn lill att i motion2194, som behandlas av arbetsmarknadsutskottet, lagt fram förslag tillarbetsmarknadspolitiska insatser för handikappade, kommer frågan från vår sidaatt följas upp i det sammanhanget. Jag avstår därför f. n. från vidareyrkande. Folkpension tdl svenska medborgare utomlands Gällande bestämmelser för rätt tillfolkpension utomlands medför att medföljande makar till t. ex. tjänstemän vidutrikesförvaltningen och svenska företag utomlands drabbas hårt när de väljeratt bosätta sig utomlands efter pensioneringen. Ändå har merparten av demtvingats att avsätta mycken tid och arbete på att sköta en representation somär en förutsättning för framgången med makens arbete. Till följd av att arbetetvarit oavlönat uppfylls inte förutsättningarna för rätt till folkpension.Enligt min mening är det angelägel att olika vägar prövas för att rätta lilldenna orättvisa. Med hänsyn lill att pensionsberedningens direktiv innebär SfU1984/85:15 20