bet · G801AU11 · 1984-12-31 00:00:00 — Detkapitalistiska systemet förmår inte ge arbete åt alla, och därför står 100 000ungdomar utan fast arbete som de kan försörja sig på. I stället hänvisasde till tillfälliga jobb och provisoriska åtgärder som ungdomslagen.Huvuduppgiften är sålunda att planmässigt skapa meningsfulla och varaktigaarbeten för ungdomen. Den politik vpk förespråkar i fråga om ekonomi, närings-och arbetsmarknadspolitik, arbetstid och den offentliga sektorn ger nya arbetstillfällentill gagn för ungdomen. Det är en politik som utgår från att arbetet är grundenför människors sociala liv. Arbetet skall vara meningsfullt sett ur helasamhällsperspektivet och sålunda ge människor, i synnerhet ungdomen, en socialintegration, en egen identitet och utveckling i gemenskap förutom att det självklara uppgiften att ge möjlighet till en rimlig konsumtion. Allabehöver etl arbete och skall ha rätt till ell arbete. Detta skall vara förenatmed en lön som går att leva på. Detföljer av en politik med dessa målsättningar att man får arbeta med olikatidsperspektiv. Sett på kort sikt är del särskilt angelägel all ungdomslagenförändras, en ungdomsgaranti införs och att en vuxenutbildning utvecklas inomdet tekniska området. I detta avsnitt aktualiseras vpk:s förslag om enungdomsgaranti- Pähösten infördes ett rekryteringsstöd till näringshvet. Detta ger ettstatsbidrag till företagen som täcker halva lönekostnaden för nyanställda underde sex första månaderna av anställningen. Rekryteringsstödet bör avskaffas. Detär en direkt subvention till näringslivet, och stödets betydelse förnyanställningarna är begränsad. I stället bör resas ökade krav på de störreföretagen som gör vinster på omfördelningen i ekonomin. Kraven bör innefattaatt dessa företag garanterar anställning till arbetslösa ungdomar i proportiontill den egna arbetsstyrkan och därmed leder till en ungdomsgaranti.Finansieringen av ungdomsgarantin bör främst ske genom avgifter på de störreföretagen. Regeringenbör få i uppdrag att utarbeta förslag till en ungdomsgaranti med dennautformning. AU1984/85:11 153 dels att utskottets hemställanunder 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande ungdomsgaranti attriksdagen med bifall till motion 1984/85:649 yrkande 5 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Oförändrade ungdomslöner m. m. (mom. 13) (), (), (), (), (), () och tredje vice talmannen () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 41 som börjar "Ungdomars ingångslöner" och slutar"" bort ha följande lydelse: Det har tidigare i betänkandet understrukits attlönesättningen för ungdomar sannolikt är en av de väsentliga faktorerna bakomungdomars arbetslöshet. Även om särskilda ungdomslöner finns på vissaavtalsområden är löneskillnaderna generellt sett förhållandevis små när detgäller ungdomar och deras äldre arbetskamrater. Det är, som sagts,nödvändigt att stärka ungdomarnas konkurrenskraft på arbetsmarknaden genom attingångslönerna anpassas till de arbetsinsatser man kan begära av ung, oerfarenarbetskraft och ställs i annan relation till lönenivån för äldre, yrkeskunnigaarbetstagare. Om en sådan ordning skall uppnås synes det vara erforderligt attstatsmakterna lar initiativ härtill. De nu anförda synpunkterna har utvecklatsi partimotionerna från moderata samlingspartiet, och folkpartiettill vilka kan hänvisas. I två av dessa motioner, 900 från moderata samlingspartietoch 2760 från , förordas att den önskvärda lönedifferentieringenskall införas stegvis genom att lönerna för ungdomar för en kommande periodläggs fast vid dagens nivå. Detta är en sak som det med vårtlöneförhandlingssystem ankommer på arbetsmarknadens parter att träffa avtal om.Det hindrar inte en medverkan från statsmakterna på så sätt att regeringen påriksdagens uppdrag tar upp överläggningar med parterna och därunder initieraravtal med den angivna inriktningen. Ett lönestopp kommer att sänka lönekostnaderna förungdomarna först på någon sikt. En åtgärd som föreslås i de båda motionerna föratt snabbt bringa ned dessa kostnader är att temporärt sänkaarbetsgivaravgifterna lönestoppet för ungdomar gäller. Dettaskulle vara en given förutsättning vid regeringens överläggningar med parternaom ungdomslönerna. Utskottet ansluter sig till denna tanke. I sammanhanget kanerinras om att beträffande arbetskraftskostnaderna föreslagit ensänkning av arbetsgivaravgiften för de 15 först anställda i företagen. I motionerna föreslås något olika längd (tre resp. fyraår) på den period under vilken ungdomslönerna skulle vara oförändrade.Skillnader finns AU1984/85:11 154 också i fråga om de procenttal med vilkaarbetsgivaravgifterna skall sänkas. Enligt utskottets mening är det inte nödvändigtatt nu ta definitiv ställning i dessa frågor av mer teknisk natur; Detväsentliga är att i detta skede ger sin anslutning till självametoden - en genom avtal fastställd låsning av ungdomslönerna vid dagens nivå ikombination med sänkta arbetsgivaravgifter. Det kan vara en fördel attregeringen vid överläggningarna med parterna inle är bunden i förväg avdirektiv om vilken tidrymd som bör gälla för frysningen av lönerna eller avfixerade procentsatser för sänkningen av arbetsgivaravgifterna. Ändring avdessa avgifter förutsätter lagstiftning och regeringen har sålunda attåterkomma till när det blir aktuellt att genomföra de förordadeåtgärderna. Vad utskottet ovan anfört med anslutning till motionerna900 och 2760 i de redovisade delarna bör delges regeringen. Vid bifall till utskottets ställningstaganden tillgodosesi allt väsentligt motion 2737 av (), som också fört fram tankenpå sänkta arbetsgivaravgifter i utbyte mot återhållsamma ungdomslöner. I motion 599 av () förespråkas attarbetsgivaravgifterna slopas för korttidsanställda ungdomar , och imotion 1157 av () och i (fp) föreslåsförsök med lägre ingångslöner som ett pilotprojekt i . Med deförslag utskottet har lagt fram tillgodoses syftet med de båda motionerna, ochde behöver därför inte leda till någon särskild åtgärd från sida. dels att utskottets hemställanunder 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande oförändrade ungdomslöner m.m. attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:900 yrkande 4 och 1984/85:2760yrkandena 1 i motsvarande del och 2 samt med anledning av motion 1984/85:2737 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom oförändrade ungdomslöner i kombination med sänkta arbetsgivaravgifter. Maximilöner för ungdomar som arbetsmarknadspolitisktbidragsvillkor (mom. 16) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 41 som börjar "Av utskottets" och slutar "ochungdomslag" bort ha följande lydelse: En utveckling mot lägre ungdomslöner bör stödjas av attvillkor om maximilöner knyts till bidragen för de olika arbetsmarknadspolitiskainsatserna för ungdomar. Utgångspunkten för beräkningen av bidragen bör varade lönenivåer som kommer att gälla när lönerna fryses på det sätt utskottetförordat i det föregående. Regeringen bör få i uppdrag ätt överväga och för AU1984/85:11 155 lägga fram förslag till de förändringar avbidragssystemet som betingas av vad utskottet nu förordat. dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse: 16. beträffande maximilöner förungdomar som arbetsmarknadspolitiskt bidragsvillkor attriksdagen med bifall till motion 1984/85:900 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Lönebidragsfinansierad yrkesutbildning (mom. 17) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 42 som börjar "Ett liknande" och slutar"framlagda förslagen" bort ha följande lydelse; Bland de arbetslösa ungdomarna finns en grupp som behöverägnas särskild uppmärksamhet. Det är ungdomar som har gåttutan arbete på grund av bristande yrkesutbildning och som därtill ofta harsvåra sociala problem. För att stödja dessa ungdomar bör, som moderatasamlingspartiet föreslår, samhällets ungdomsinsatser kompletteras med särskildaåtgärder. I det syftet bör prövas en lärlingsutbildning som förslagsvis börkunna pågå upp till och i första hand skall avse ungdomar som vidutbildningens början är i åldern . Det är här inte enbart fråga om utbildning utan i mångafall lika mycket om en social rehabilitering. Detta ställer särskilda krav påde arbetsgivare som tar emot ungdomarna för utbildning. Samhället får därförvara berett att ge dessa arbetsgivare en ersättning som är större än vidlärlingsutbildning av gängse snitt och som sålunda även får täcka en del avlönekostnaderna för de unga. Det ligger i det fall det här gäller nära tillhands att använda det nuvarande systemet för lönebidrag för arbetshandikappadesom förebild. Bidraget för den särskilda yrkesutbildning som här avses böralltså kunna utgå med 75, 50 och av lönekostnaderna under första, andraresp. Det bör ankomma på regeringen att utforma statsbidragsbestämmelsernamed ledning av de grunder som angivits ovan och i motion 2664. Den nya utbildningen bör lämpligen inledas som enförsöksverksamhet med början nästa budgetår. I detta inledningsskede börutbildningen få omfatta 1 000 ungdomar. Kostnaden härför beräknas till 50 milj.kr. Den bör, som föreslås i motion 2664, täckas av ett nytt anslag påstatsbudgeten. dels att utskottets hemställanunder 17 bort ha följande lydelse: 17. beträffande lönebidragsfinansieradyrkesutbildning attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:900 yrkande 6 och 1984/85:2664yrkandena 30 och 31 AU1984/85:11 156 dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om en försöksverksamhet med särskild yrkesutbildning för långtidsarbetslösaungdomar, dels tillLönebidrag vid yrkesutbildning av arbetslösa ungdomar på tionde huvudtiteln /86 anvisar ett reservationsanslag av . Ungdomsföretagande (mom. 18) (), (), (), () och tredje vice talmannen () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 43 som börjar "Utskottet anser" och slutar "utanåtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i moderata samlingspartietsoch motioner att det är angeläget att stödja det växande intressetför egenföreta-gande hos ungdomar. har i det syftetinförts bidrag med vissa belopp vid starten av ett företag. Dessabidrag har närmast till uppgift att täcka den nyblivne företagarenslevnadsomkostnader i det vanskliga startskedet. Det kompletteras av detetableringsstöd som lämnas via barn- och . Det bör övervägasom inte tiden är mogen för att permanenta möjligheterna till ett för ungdomaranpassat etableringsstöd och att därvid decentralisera stödverksamhetenexempelvis till de regionala utvecklingsfonderna. Egenföretagande kräver kunnande. Starta-eget-kurserna förungdom inom arbetsmarknadsutbildningen bör utvecklas och sannolikt även kombinerasmed utvecklingsfondernas stöd- och utbildningsverksamhet. har förekommit olika projekt medungdomsföretagande, varvid samhället har bistått med bidrag och annan hjälp.Det kan nu vara anledning att ställa samman de erfarenheter som gjorts tillledning för en fortsatt verksamhet med stöd till ungdomsföretagandet. Därvidkan man dra nytta av det utredningsarbete som redan gjorts, exempelvis denstudie om ungdomskooperativen som och statens ungdomsrådlåtit utföra. Vad utskottet anfört om fortsatt stöd tillungdomsföretagande bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 18 bort ha följande lydelse; 18. beträffande ungdomsföretagande attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:900 yrkande 8 och 1984/85:2760yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. AU1984/85:11 157 Ändringar i lagstiftningen om ungdomslag (mom. 19) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 47 börjar "I förra" och på s. 48 slutar "medungdomslag" bort ha följande lydelse: Vid beslutet om inrättande av ungdomslag anfördes starkafarhågor för negativa effekter om ungdomslagen fick för stor omfattning.Verksamheten förefaller ha stabiliserats på en hög nivå - 39 000 ungdomar permånad . De utvärderingar som på begäran gjordes underår 1984 visar på direkt negativa konsekvenser för ungdomarnas möjligheter attfå fotfäste på arbetsmarknaden. Det finns en rad brister som måste undanröjas omungdomslagen skall fylla sitt ursprungliga syfte. Förslag med den inriktningenhar lagts fram av moderata samlingspartiet. Dessa kommer att närmare redovisasi ett följande avsnitt. De går ut på att ungdomslagen skall användas endast förungdomar med ett verkligt behov av sysselsättning i denna form, attinlåsningseffekterna reduceras och att fler ungdomar skall snabbare få riktigajobb. Det är genomgripande förändringar av detta slag som krävs,inte en utbyggnad av den konstlade sysselsättningen i ungdomslagen. Därföravvisar utskottet i likhet med moderata samlingspartiet de förslag tilländringar i lagstiftningen om ungdomslag som regeringen har föreslagit ibudgetpropositionen. Ställningstagandet innebär ett tillstyrkande avyrkandet om avslag på regeringsförslaget i motion 647. dels att utskottets hemställanunder 19 bort ha följande lydelse: 19. beträffande ändringar i lagstiftningenom ungdomslag attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2664 yrkande 19 och med anledning avmotion 1984/85:647 yrkandena 5 och 6 avslår det till propositionen fogade, inomarbetsmarknadsdepartementet upprättade förslaget till lag om ändring i lagen(1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. Ändringar i lagstiftningen om ungdomslag (mom. 19) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 47 börjar "I förra" och på s. 48 slutar "medungdomslag" bort ha följande lydelse: Tillkomsten av verksamheten med ungdomslag utgjorde såtill vida ett viktigt framsteg att ungdomar inte längre utan motprestation iform av arbete kan kvittera ut kontant ersättning. I centrala avseenden fickdock verksamheten en felaktig inriktning. Det hade varit bättre om ungdomarnai väsentlig AU 1984/85:11 158 utsträckningfått arbeta i del enskilda näringslivet, inte minst hos småföretagare, omderas arbetstid normalt omfattat hel i stället för halv arbetsdag och omlönesättningen hade varit bättre anpassad till arbetsinsats och arbetsförmåga. Regeringensförslag till ändringar i lagstiftningen om ungdomslag innebär inga påtagligaförbättringar i dessa avseenden. De bör därför avvisas av . I ställetbör nu fastslås, såsom förordar i motion 647, att huvudregelnbeträffande arbetstiden skall vara att ungdomarna arbetar full tid enligt denormer som gäller på resp. arbetsplats, att ersättningen fixeras till 20 kr.per timme och att anvisning till ungdomslag som regel begränsas till sexmånader. Därefter får ånyo prövas om en ny anvisning skall komma i fråga. Ihemställan läggs fram förslag till de lagändringar som följer av vad ovanförordats. Dessa ändringar bör gälla från . Centerpartietföreslår som en målsättning att hälften av alla platser i ungdomslag inrättaspå den privata sektorn. Utskottet ansluter sig härtill. Ett genomförande avdenna målsättning medför att lagstiftningen kan behöva ändras i olika avseendensom först bör närmare övervägas från tekniska utgångspunkter. Målsättningeninnebär exempelvis att lagstiftningen kan sägas gälla enbart arbetei ungdomslag hos offentliga arbetsgivare, såsom sägs i lagens nuvarande rubrik.Riksdagen bör därför med anslutning till vad utskottet förordat uppdra åtregeringen att överväga och till skyndsamt återkomma med förslag tillerforderliga modifieringar av lagen i det nu berörda hänseendet. Omman låter ungdomar arbeta på heltid hos enskilda arbetsgivare är det, somcenterpartiet förutsätter, rimligt att dessa står för viss del av lönekostnaderna.Efter mönster av det statsbidrag som utgår till arbetsgivare som upplåterungdomsplatser för 16-17-åringar skulle statsbidraget till ungdomslag på denenskilda sektorn kunna inrättas så, att arbetsgivarna får stå för ett belopp av20 kr. per dag och därutöver för lönebikostnaderna. Detankommer på regeringen att utforma statsbidragsbestämmelserna enligt nu angivnagrunder, att gälla från den tidpunkt då de förutsatta ändringarna i lagenbeträffande ungdomslag på den privata sektorn kommer att träda i kraft. Avvisandetav regeringens lagförslag innebär att även avslagsyrkandet i motion 2664tillgodoses. dels att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse: 19. beträffande ändringar i lagstiftningen om ungdomslag att med bifalltill motion 1984/85:647 yrkandena 5 och 6 och med anledning av motion1984/85:2664 yrkande 19 dels med avslag på det till propositionen fogade, inomarbetsmarknadsdepartementet upprättade lagförslaget beträffande verksamhetenmed ungdomslag antar följande förslag till lag om ändring i AU1984/85:11 159 lagen (1983:1070) om arbeie i ungdomslag hos offenfligaarbetsgivare: Lag omändring i lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga Härigenom föreskrivs aU 3, 7 och 8§§ lagen (1953:1070) om arbete i ungdomslag hos offenfliga arbetsgivare skallha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3§ Den offenfligaarbetsförmedlingen anvisar ungdomarna arbete i ungdomslag hos den arbetsgivaresom förmedlingen efter samråd med den unge finner lämpligast. Ungdomar som anvisas arbete i ungdomslag skall varaanmälda som arbetssökande hos arbetsförmedlingen och, om det inte finns starkapersonliga skäl för annat, vara oförhindrade att arbeta på heltid och bereddaatt anta erbjudet lämpligt arbete under tid för vilken de inte har anmälthinder som kan godtas. Anvisning skall ske om arbetsförmedlingen inte kan finnaannan lämplig anställning åt den unge och om inte heller lämplig utbildning kananordnas eller annan åtgärd vidtas inom ramen för ett arbetsmarknadspolitisktprogram. Ansträngningarna att finna annan anställning eller utbildning skallfortsätta under hela den tid då den unge har plats i ett ungdomslag. Om inte särskilda skäl föranleder annat skall anvisninggälla längst . En medlem i ett ungdomslag arbetar under ordinarie ellerschemalagd arbetstid sådana dagar som är arbetsdagar hos arbetsgivaren, dock igenomsnitt . Medlemmarna i ett ungdomslag Medlemmarna i ettungdomslag arbetar i genomsnitt/yra timmar per arbetar i genomsnitt åttatimmar per dag. De som har uppfyllt arbets- och dag eller den tid som påarbetsplatsen medlemsvillkoren för rätt till ersätt- normalt motsvarar helarbetsdag. En ning från en erkänd arbetslöshetskas- medlem får medgesarbeta sa får i stället välja att arbeta på per dag om detta ärmotiverat av heltid. Arbetsvillkoret skall dock ha utbildnings- ellersociala skäl. uppfyllts före anvisningen till arbete i ungdomslaget på annatsätt än genom sådant arbete. Arbetsgivaren kan med stöd av kollektivavtal på egenbekostnad utsträcka den nu angivna arbetstiden, när den unge ärunderhållsskyldig gentemot annan eller det annars finns ' Senaste lydelse 1984:521. AU1984/85:11 160 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse starka personliga skäl eller när det finns praktiskahinder mot avbrott i arbeiet eller andra liknande skäl. Ungdomar som avses i I § andra stycket får välja arbete påheltid eller kortare arbetstid. Lönen och anställningsvillkoren i TUl ungdomar som arbetar i ung- övrigtför ungdomar som arbetar i domslag utgår lön med . ungdomslagbestäms i kollektivav- timme. bestäms i kollektivavtal. Träffas inte särskilda kollektivav- Träffas inte särskilda kollektivav tal om villkoren tillämpas, i den mån tal om andra anställningsvillkor än det är möjligt, kollektivavtalen om lönen, tillämpas, i, den mån det är beredskapsarbete och annars de kol- möjligt, kollektivavtalen om bered- lektivavtal som gäller för närmast skapsarbete och annars de kollekti- jämförbara arbetstagare i samma ål- vavtal som gäller för närmast jäm- der. Lönen till ungdomarna i ett förbara arbetstagare i samma ålder. ungdomslag får inte överstiga den lönenivå som har fastställts i sådana kollektivavtal. Denna lag träder i kraft den 1 juli1985. Ungdomar som före ikraftträdandet anvisats arbete på heltid med lönenligt kollektivavtal har rätt till oförändrade löneförmåner under återstodenav den pågående anställningen. dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om utarbetande av förslag till lagändringar med syfte attfrämja målsättningen om platser i ungdomslag på den enskilda sektorn samt omförslag till statsbidrag för sådana platser. Anvisningstidens längd m. m. (mom. 20) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 48 börjar "Med moderata" och på s. 49 slutar"redovisade delarna" bort ha följande lydelse: Såsom framhållits i ett föregående avsnitt visarerfarenheterna av den hittillsvarande verksamheten med ungdomslag att dennamåste ändras för att å ena sidan motverka de inlåsnings- och andra negativaeffekter som uppstått och å andra sidan bidra till att ungdomslagen kan fyllasitt ursprungliga syfte så att ungdomarna snabbare och i större omfattning ännu sker kan placeras i riktiga jobb. I likhet med moderata samlingspartiet föreslår utskottetatt regeringen får i uppdrag att utarbeta och för lägga fram förslagtill ändringar i lagstiftningen i följande avseenden. AU 1984/85:11 161 Den anvisningstid som föreskrivs förarbetsförmedlingen beträffande tillträde till ungdomslagen måste förlängas. Iförsta hand gäller detta om den nuvarande treveckorsregeln, som innebär attförmedhngen är skyldig att senast från det att den unge anmält sigsom arbetssökande ge anvisning till ungdomslag om inte annan anställning elleråtgärd blir aktuell. Vidare måste arbetsförmedlingen få möjlighet att placeraungdomar i ungdomslag på ett mer selektivt sätt. a. måste motverkas attungdomar avbryter pågående gymnasiestudier med sikte på att övergå till arbetei ungdomslag. Dessutom bör den nuvarande regleringen av ersättningen tillungdomarna genom kollektivavtal bytas ut mot en ersättning som fastställs i dengällande lagen. Tillfrågan om åtgärder för fler platser i ungdomslag på den enskilda sektornåterkommer utskottet i det efterföljande avsnittet. dels att utskottets hemställan under 20 bort haföljande lydelse; 20. beträffande anvisningslidens längd m. m. att med bifalltill motion 1984/85:900 yrkande 7 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om den framtida utformningen avverksamheten med ungdomslag. Anvisningstidenslängd m.m. (mom. 20 - motiveringen) underförutsättning av bifall till reservation 19 () och () anser attden del av utskottets yttrande på s. 49 som börjar "Utskottet har"och slutar "liknande inriktning" bort utgå. Ungdomslagpå den enskilda sektorn (mom. 21) (), (), AndersHögmark (m), (), (), () ochtredje vice talmannen () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.49 börjar "Lagstiftningen om" och på s. 51 slutar "privatasektorn" bort ha följande lydelse: överenskommelse som träffades i om verksamheten med ungdomslagfästes stor vikt vid att platser skulle kunna inrättas även på den enskildasektorn. Placering av ungdomar på denna sektor skedde och våren1984 emellertid endast i en utomordentligt blygsam omfattning. Detta har intevarit i överensstämmelse med intentioner, och det erkänns förövrigt även av arbetsmarknadsministern i årets budgetproposition (s. 108).Efter den lagändring som gjordes och genom yilken det i lagtextenslogs fast att ungdomar kan placeras i arbete hos enskilda arbetsgivare har detskett en viss ökning av dessa placeringar. 11 1984/85. AU1984/85:11 162 stegantalet ungdomar på enskilda arbetsplatser från 215 till ca 850. Sistnämndasiffra dock bör sättas i relation till del totala antalet ungdomar i ungdomslagsom samma novembermånad uppgick till 39 000. intentioner kan fortfarande inte sägas hablivit omsatta i den praktiska tillämpningen. Åtgärder bör därför snarastvidtas som kan avlägsna de hinder som finns och i stället främjar denutveckling som har ansett önskvärd. Vad det jjäller är att iungdomslagen kunna erbjuda ungdomarna ett rikt urval av arbetsuppgifter ochpraktikmöjligheter som kan tillfredsställa deras skiftande intresse- ochyrkesinriktningar.