bet · G801AU7 · 1984-12-31 00:00:00 — Att regeringen på normalt sätt föreslårriksdagen att anvisa ytterligare medel för dessa åtgärder i stället för attutnyttja finansfullmakten ligger därför väl i linje med syftet med finansfullmakten.Utskottet avstyrker därför förslagen i motionerna 119 och 127 att eventuellförstärkning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna nu skall finansieras viafinansfullmakten. har för innevarandebudgetår anvisat 1 969,1 milj. kr. för beredskapsarbeten (AU 1983/84:21 och24). beräknas i genomsnitt ca 25 000 personer varasysselsatta. Med hänvisning till kvarvarande resurser enligt propositionenkommer en kraftig neddragning av sysselsättningsvolymen att bli nödvändigfr.o.m. Antalet sysselsatta i genomsnitt väntas såledesvar ca 10 000 och så lågt som 5 000 under andrakvartalet 1985. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att ytlerhgare 5(X)milj. kr. anvisas för beredskapsarbeten /85. Därav bör enligtförslaget högst 2 milj. kr. kunna användas för en fortsättning på den förraåret påbörjade uppsökande verksamheten av arbetslösa byggnadsarbetare som görsi samråd mellan AMS och . m.fl. (m) avvisar i motion 127 regeringensförslag om ytterligare medel till beredskapsarbeten. Motionärerna framhållerdock att det kan finnas investeringsobjekt som statsmakterna bedömer somväsentliga och att en del av dessa kan uppföras som beredskapsarbete. En delav beredskapsmedlen bör dock användas för projekt som syftar till att förbättraunderhållet av redan existerande anläggningar. AU1984/85:7 13 dömning bör regeringen tilldela AMS 350 milj. kr. med stödav finansfullmakten till beredskapsarbeten. Enligt motion 119 av m. fl. (fp) ärregeringens förslag om ytteriigare medel till arbetsmarknadspolitiska åtgärdertill största delen framtvingade av de arbetslöshetsskapande skattehöjningar somföreslås i propositionen. Med hänsyn till att med några undantagavvisar dessa förslag om höjda skatter sägs behovet av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder bli mindre. Mot den bakgrunden avvisar motionärerna regeringensförslag till ytterligare åtgärder. Om särskilda problem skulle uppstå lokaltsom kan motivera större insatser än vad det finns utrymme för bör regeringenutnyttja finansfullmakten och senare återkomma fill . Utskottet godtar regeringens beräkning av behovet avytterligare medel till beredskapsarbeten för . Dennaförstärkning av anslaget krävs även vid en fortsatt gynnsam utveckling påarbetsmarknaden. Utskottet är medvetet om den osäkerhet som alltid präglarbedömningar även på så pass kort sikt Skulle utvecklingen bli sämre än väntathar regeringen dock möjlighet att utnyttja finansfullmakten. Den möjlighetenbör dock som utskottet framhållit i det föregående endast tillgripas vid enakut försämring på arbetsmarknaden då medelsbehovet av tidsskäl inte kantillgodoses genom beslut av . Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna 119 och 127 i motsvarande del. Av de anvisade beredskapsmedlen /85 skall 250 milj. kr. användas för att öka volymen av sådanaarbeten som avser ombyggnad, reparation eller underhåll av fastighet elleranläggning som primär- eller landstingskommunen ansvarar för och som liggerutöver vad som annars hade kunnat komma fill stånd som beredskapsarbete.Medelsanvändningen skall bl. a. anpassas med hänsyn till målet att skapa enlångsiktig regional balans för arbetskraften inom byggsektorn. För att stödja byggsysselsättningen föreslår regeringen nuatt ytterligare 250 milj. kr. anvisas till beredskapsarbeten avinvesteringskaraktär i de sex nordligaste länen. Av medlen till länbegärs att skall godkänna att 14 milj. kr. får användas för att somberedskapsarbete uppföra ett Folkets hus i . ger i motion 114 sitt stöd till regeringensförslag om ytterligare medel till beredskapsarbeten. Motionärerna stryker dockunder det angelägna i att beredskapsarbetena får en sådan inriktning att demedverkar till att långsiktigt stärka en regions ekonomi och utveckling. Härsägs infrastrukturella investeringar vara av avgörande betydelse. Projekt avdetta slag bör enligt motionen tas fram. När det gäller de särskilda medel somföreslås utgå till uppförandet av ett Folkets hus i anser motionärernaatt denna fråga i sedvanlig ordning bör prövas av samlingslokaldelegationen AU1984/85:7 14 och inte av . Som en följd av moderata samlingspartiets (motion 127) ochfolkpartiets (motion 119) avslag på regeringens förslag om ytterligare medeltill arbetsmarknadspolitiska åtgärder följer att förslaget om utökade insatserför att stödja byggsysselsättningen i de sex nordligaste länen avvisas. I denförra motionen anförs att beredskapsarbeten inte är någon lösning på regionalastrukturella problem. Om byggnadsarbetarkåren behöver bantas i vissa regionerbör detta enligt motionärerna ske . I tre motioner anges att byggstimulerande insatser intebara bör komma de sex nordligaste länen till del. m. fl. (s)framhåller i motion 106 att det också finns andra län som enligt tillgängligaprognoser kommer att drabbas av en hög byggarbetslöshet under den kommandevintern. Som exempel anges . Med hänvisning härtill föreslårmotionärerna att de förordade medlen till beredskapsarbeten avinvesteringskaraktär även skall komma andra län med hög befaradbyggarbetslöshet till del. I motion 109 pekar m. fl. (s) på denhöga arbetslösheten bland byggnadsarbetare i . Det anslag som läneterhållit för beredskapsarbeten är otillräckligt: Med hänvisning härill ansermotionärerna att bör bli föremål för kraftfulla åtgärder genom attflera arbeten tidigareläggs och att ytterligare medel för beredskapsarbetentillförs. I motionen ges ett antal exempel på objekt som kan tidigare-läggas. Även () framhåller i motion 110 behovetav skyndsamma bygginvesteringsstimulanser i andra regioner än i dem som angesi propositionen. Motionärerna pekar bl. a. på de regionala variationerna itillgång och behov av byggarbetskraft. För att i någon mån motverka dettaföreslås att byggstimulerande åtgärder vidtas. Insatserna bör enligt motionärenfinansieras av de särskilda medel på 500 milj. kr. som föreslås ipropositionen. Yrkandet tas upp senare i betänkandet i samband med behandlingenav propositionens medelsförslag. 1 motionen föreslås även som ytterligarebyggstimulans att projekteringsstödet återinförs i lämplig form. Denprojekterade objektreserven sägs nu vara för liten. Utskottet kan konstatera att sysselsättningen påbyggarbetsmarknaden har förbättrats . Satsningarna inomROT-sektorn (reparationer, om- och tillbyggnader) har medfört god sysselsättningför målare, rörarbetare, elektriker m.fl. Dessa insatser kommer dock inte attmärkbart påverka den förväntade höga arbetslösheten bland de egentligabyggnadsarbetarna . Arbetslösheten kommer enligtarbetsmarknadsverkets prognoser att bli minst lika stor som () för trä- och betongarbetare. har skogslänen och därav främstNorrbottens län de sämsta utsikterna. Enligt utskottets mening kommer den nuvarandebyggkapaciteten att behövas. Det står emellertid klart att den framtidabyggarbetsmarknaden ställer stora krav på omställning av både byggindustrin ochbyggarbetskraften. Detta motiveras bl. a. av att en större del av byggandet ifortsättningen AU1984/85:7 15 kommer att bestå av s. k. ROT-åtgärder. De regionala olikheterna i fråga om byggbehov ocharbetskraftstillgång har också blivit större. I några av skogslänen ärbyggnadsarbetarkåren väsenfligt större än i andra delar av landet sombyggnads- och anläggningsbehoven i dessa län har minskat. Här föreligger påsikt uppenbara behov av en omstrukturering av byggarbetarkåren. Utskottetdelar dock regeringens uppfattning att det på kort sikt behövs åtgärder för atlunderlätta omställningen. Med hänvisning härtill tillstyrker utskottelpropositionens förslag att 250 milj. kr. skall anvisas till beredskapsarbetenav invesieringska-raktär i de sex nordligaste länen. Därmed avstyrks motionerna119 och 127 i motsvarande del. Enligt utskottets mening är det i rådande statsfinansiellaläge viktigt att det nu aktuella tillskottet av beredskapsmedel koncentrerastill det sammanhängande område som är värst utsatt. En uppdelning av debegränsade resurserna på flera regioner skulle sannolikt ge en mindre samladeffekt. Detta får dock inte tas som intäkt för att situationen påbyggarbetsmarknaden är tillfredsställande i övriga delar av landet. Utskottetär helt klart över att även andra regioner utöver de sex nordligaste länenriskerar att drabbas av svår arbetslöshet på byggområdet under kommande vinter.1 motionerna 106 och 109 pekas på och , men ävenKristianstads och län är exempel härpå. Utskottet förutsätter attregeringen mycket noga följer utvecklingen i dessa och övriga byggsvagaregioner och vid behov snabbt vidtar de åtgärder som krävs för att hållaarbetslösheten nere. Därutöver bör inte göra något uttalande ominsatsernas storlek och fördelning. Med hänvisning härtill avstyrks motionerna106 och 109 samt 110 i aktuell del. Förslaget om att beredskapsmedel skall få användas föruppförande av ett Folkets hus i tillstyrks av utskottet. Det är välmotiverat på grund av dels att byggnationen inte skulle kunna komma till ståndmed enbart bidrag från samlingslokaldelegationen, dels den högabyggarbetslösheten i kommunen. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionerna 114 och 119 i föreliggande delar. När det gäller frågan omprojekteringssiöd i någon formvill utskottet erinra om att det s. k. detaljplaneringsbidraget avbesparingsskäl upphörde fr. o. m. (AU 1981/82:1). Vid beslutetframhölls bl. a. au bidragets betydelse för arbetsmarknadspolitikenseffektivitet var obetydlig. Projekteringskostnaden utgör normalt en relativtliten del av hela kostnaden för investeringen. Härtill kommer att bidrag utgårför projektering när ett objekt antagits som beredskapsarbete. Det bör ocksåerinras om att de s. k. ROT-programmen kan leda till en inriktning frånkommunernas sida på objekt som inte kräver projektering av samma omfattning somtidigare. Utskottet vill inte förneka att vissa kommuner medansträngd ekonomi kan ha svårigheter att bekosta projektering av nya objekt. Idessa fall kan stöd till projekteringskostnaden vara en välbehövlig stimulans.Riksdagen har också beslutat (AU AU1984/85:7 16 1982/83:24) att de ordinarie medlen för beredskapsarbeteni får användas även för att ge bidrag till projektering. Fördetta bidrag finns en ram på totalt 10 milj. kr. under budgetåren1983/84-1985/86. Mot bakgrund av rådande statsfinansiella läge saknas ocksåenligt utskottets mening möjligheten att vidga denna stödmöjlighet till andralän. Tillgängliga resurser bör som regeringen framhåller först inriktas pååtgärder som snabbt kan lösa de långtidsarbetslösas situation. Utskottetförutsätter dock liksom , då motioner om återinförande av statligaprojekteringsbidrag behandlades, att regeringen uppmärksamt följer arbetet medframtagande av investeringsreserven och vid behov återkommer till medförslag i frågan. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion 110 imotsvarande del. Skyddad sysselsättning hos offentliga arbetsgivare Sedan gammalt bedrivs särskildakommunala beredskapsarbeten för arbetshandikappade med socialmedicinska problemav missbrukskaraktär. benämndes dessa arbeten T 1-arbeten (efter ettAMS-cirkulär med beteckningen T 1). Det antal personer det gäller beräknasuppgå till minst 5 000. I praktiken är dessa personer undantagna från regelnatt placering i beredskapsarbete gäller längst . Det finns personersom varit sysselsatta på detta sätt . För flertalet har dockberedskapsarbetet pågått under väsentligt , och vårdperioder ochandra avbrott är vanligt förekommande. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att man för denaktuella gruppen socialmedicinskt handikappade ersätter de i principkortfristiga beredskapsarbetena med ett skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare. Främst avses därmed kommunerna, men sådant arbete skall ocksåkunna anordnas av landsting och inom statsförvaltningen. Arbetsplaceringen äravsedd att samordnas med andra sociala rehabiliteringsinsatser. Huvudmännen för verksamheten föreslås få statsbidragmotsvarande av den totala lönekostnaden för arbetstagarna. Somstatsbidragsvillkor skall gälla bl. a. att platserna tillsätts med sökande somhar anvisats av arbetsförmedlingen. Den nya verksamheten är avsedd att börja budgetåret1985/86. Regeringen avser att återkomma med förslag om anslagstilldelning m.m. Redan nu föreslås en lagändring, nämligen i 1 kap. 6 § lagen (1976:600) omoffentlig anställning, varigenom skall fastslås all den lagen inte skall gällaför det nu föreslagna skyddade arbetet. Vad gäller anställningsskyddslagenutgår propositionen från att den nya formen av skyddat arbete skall varaundantagen från denna lag i likhet med vad som är fallet med det skyddadearbetet på Samhällsföretags arbetsplatser. m. fl. (m) konstaterar i motion 127 att detär uppenbart att det för de missbrukare det här gäller krävs speciella arbets-och anställnings- AU1984/85:7 17 Arbetet måste vara ett led i ett socialtomhändertagande som syftar till rehabilitering. De sociala myndigheterna måsteta det primära ansvaret för dessa människors situation. Därför bör dessamyndigheter och inte arbetsförmedlingarna svara för placeringarna i det skyddadearbete som föreslås tillkomma. Vidare anförs att för den typ av arbeten det här gällerkrävs vissa förändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen. I princip börarbetstagarna stå till arbetsmarknadens förfogande. Beträffande lönesättningenframhålls att det med tanke på den aktuella gruppens missbruksproblem ärväsentligt att lönen knyts till den enskildes sociala situation och utformas påett sådant sätt att missbruket inte främjas. Regeringen bör återkomma medförslag till lönesättning enligt dessa principer. Regeringsförslaget att de s. k. T 1-arbetena skallersättas med skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare, främst kommunerna, hari stort inte mött någon gensaga i de föreliggande motionerna, och utskottetansluter sig för sin del till förslagets allmänna uppläggning. Det gäller här personer som i omgångar och under lång tidhar varit sysselsatta i kommunala beredskapsarbeten. I vissa fall har dettavarit deras enda kontakt med arbetslivet . Övergången tillskyddat arbete innebär bl. a. att arbetsplaceringen inte behöver omprövas varjehalvår såsom vid beredskapsarbetena. I de fall rehabiliteringsinsatserna ledertill framgång bör dock dessa arbetstagare beredasanställning på den öppna arbetsmarknaden. Med denna inriktning, att det gällerett skyddat arbete som anordnas i rehabiliteringssyfte med målsättningen attleda till utslussning till reguljära anställningar på den öppna marknaden, bördet kunna anses att det är fråga om ett sådant skyddat arbete som är undanlagetfrån anställningsskyddslagens tillämpningsområde enligt lagens 1 §. Såsomföreslås i propositionen bör det nya skyddade arbetet även undantas fråntillämpningsområdet för lagen om offentlig anställning genom ändring i denlagen. Vad nu anförts torde tillgodose vad som anförs i motion 127 om behovetav ändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen. 1 samma motion föreslås den ändringen i propositionensriktlinjer att placering i det skyddade arbetet skall göras av de socialamyndigheterna och inte av arbetsförmedlingarna. Med tanke på att det förutsättsutgå ett betydande statsbidrag till kommunerna och övriga huvudmän är detnaturligt att arbetsförmedlingen liksom vid beredskapsarbeten och andralönesubven-tionerade arbetsmarknadsåtgärder har ett bestämmande inflytande överplaceringarna. Det är f. ö. förmedlingen som svarar för placeringarna i detskyddade arbete som bedrivs i Samhällsföretags verksfäder. Även om det inte direkt utsågs i propositionen får detförutsättas att lön till de berörda arbetstagarna skall utgå enligt avtal. Imotion 127 tänker man sig att de sociala myndigheterna får möjlighet attfastställa en individuell lönesättning avvägd efter missbruksproblemen i deenskilda fallen. Utskottet har i ett tidigare sammanhang, AU 1983/84:2 y, tagitställning till ett liknande 2 1984/85. AU1984/85:7 18 Det gällde den gången ett förslag omkontraktslön vid rehabilitering av missbrukare. Utskottet uttalade då som sinmening att lön och andra anställningsförmåner till handikappade bör utgå enligtavtal oavsett handikappets art. Denna uppfattning vidhålls, och utskottetanser följaktligen att inte bör göra någon framställning i frågantill regeringen såsom motionärerna begär. Med avstyrkande av motion 127 i förevarande del föreslårutskottet att godkänner vad som anförts i propositionen om offentligskyddad sysselsättning. Nya regler för beslut om kommunala beredskapsarbeten Den nuvarande ordningen för beslutom primär- och landstingskommunala beredskapsarbeten av ickeinvesteringskaraktär innebär i korthet att kommunerna tar fram arbetsuppgiftersom är lämpliga alt utföra som beredskapsarbete. Utifrån denna s.k.objektreserv och sammansättningen av de arbetslösa diskuterar länsarbetsnämndenoch huvudmännen om lämpliga objekt. Därefter fattas särskilda beslut för varjeenskilt objekt. En förutsättning för att objekt skall kunna utföras somberedskapsarbete är dels att det är ett angeläget arbete, dels att det inte äravsett att utföras inom ramen för ordinarie årsbudget. I propositionen framhålls att denna metod för beslut omkommunala beredskapsarbeten i många delar är otymplig. Det är bl. a. mycketsvårt att fastställa vad som för varje aktuellt objekt är uppgifter som liggerutanför ordinarie arbetsuppgifter. Ordningen kräver även att en rad enskildabeslut måste fattas. Den är inte heller helt tillfredsställande frånmedbestämmandesynpunkt. För att komma till rätta med dessa problem föreslårregeringen vissa förenklingar. I enlighet därmed skall huvudmannen (kommuneller landstingskommun) i förhandling med berörda personalorganisationerfastställa vilken verksamhet som skall komma i fråga försysselsättningsskapande åtgärder samt vilken högsta omfattning det skall rörasig om, den s.k. sysselsättningsreserven. Utifrån denna överenskommelse skalllänsarbetsnämnden kunna avtala om en viss sysselsättningsvolym fördelad påhuvudverksamheter. Arbetsförmedlingen kan sedan inom den kvot som den fått sigtilldelad av länsarbetsnämnden anvisa sökande utan ytterligare formella beslut. m. fl. (m) framhåller i motion 127 det ioch för sig positiva i att regeringen har tagit initiativ för att reformera detnuvarande beslutssystemet. Förslaget sägs dock ha många nackdelar. En risk äratt en stor andel beredskapsarbeten kommer att permanentas inom kommunernaspersonalorganisation. Skillnaden mellan beredskapsarbetare och övrig kommunalpersonal kommer i det närmaste att försvinna. anser motionärerna attförslaget kommer att leda till en stark knytning mellan AMS och AU1984/85:7 19 kommunerna som är djupt olycklig. Med hänvisning härtillbör regeringens förslag avslås. I stället föreslås regeringen få i uppdrag attåterkomma till med förslag som syftar till att förenkla den nuvarandehandlägg- , ningsordningen som man undviker att integreraberedskapsarbetare i kommunens normala arbetskår. Utskottet har ingenting att erinra mot regeringens förslagom nya regler för beslut om kommunala beredskapsarbeten. Den nuvarandeordningen för framtagande av beredskapsarbeten rymmer utan tvivel problem iolika hänseenden, inte minst av administrativ art. De föreslagna förändringarnaär huvudsakligen en anpassning till rådande förhållanden. Det är exempelvisofta omöjligt att ange vilka arbetsuppgifter i en verksamhet som ärordinarie och vilka som ligger utanför ramen för ordinarie budget. Detavgörande bör som framhålls i propositionen vara att uppgifterna är angelägnaoch att antalet anställda blir fler än vad som ryms inom kommunens egen budget.Den nya ordningen ger vidare en förenklad administration och effektivarehandläggningsordning. bör en högre sysselsättningseffekt kunnauppnås. Utskottet tillstyrker med hänvisning härtill regeringens förslag ochavstyrker därmed motion 127 i motsvarande del. Kommunalt rekryteringsstöd för långtidsarbetslösa Genom beslut förrahösten infördes ett rekryteringsstöd till näringslivet, avsett att främjaanställning av främst ungdomar och långtidsarbetslösa och därmed ge dem enfast förankring på arbetsmarknaden. Bidragsverksamheten började den 1 januari1984 och omfattar efter en successiv uppbyggnad f. n. 27 000 personer. Regeringen föreslår att ett motsvarande rekryteringsstödinförs till kommuner och landsting för att stimulera nyanställning avlångtidsarbetslösa. Stödnivån skall vara oförändrad, av de totalalönekostnaderna. Också stödperioden skall vara densamma, , men föräldre långtidsarbetslösa skall perioden i särskilda fall kunna sträckas uttill . Rekryteringsstödet till näringslivet utgår oberoende avanställningsformen och kan således gälla även tidsbegränsade anställningar. Detkommunala stödet avses endast för anställningar tills vidare, dvs. Platserna skall tillsättas med sökande som anvisas avarbetsförmedlingen. Det sistnämnda överensstämmer med den ordning som gällerför rekryteringsstödet till näringslivet. Moderata samlingspartiet, och folkpartietyrkar i motionerna 127, 114 resp. 119 avslag på regeringens förslag. Avslagyrkas också i motion 105 av (). I motion 127 (m) sägs att kommunerna inte behöver flerutan snarare färre tjänster. Ett system att med subventioner stimulerakommunerna att utöka sin personal kan inle accepteras. Det skulle snabbt kunnafå negativa AU1984/85:7 20 konsekvenser för den totala sysselsättningen och måstesåledes avvisas. De invändningar som görs i motion 114 (c) är attkommunerna har kvar sin skyldighet att anställa efter meriter och att det kanallvarligt ifrågasättas om en stimulans av den kommunala tillväxtvolymen överensstämmermed de övergripande ekonomiska målen. Som redovisas i följande avsnitt förordarcenterpartiet som alternativ en förstärkning av rekryteringsstödet till näringslivet. Avslagsyrkandet i motion 119 (fp) baseras på den generellamotiveringen atl eftersom avvisar regeringens förslag tillskattehöjningar med hänsyn till deras negativa effekter på sysselsättningen såbehövs inte denna och övriga föreslagna arbetsmarknadspolitiska insatser. Den förstärkning av de arbetsmarknadspolitiska insatsernasom regeringen föreslår tar särskilt sikte på att motverka den tilltagandelångtidsarbetslösheten. Detta är en utomordentligt angelägen uppgift. Det kaninte accepteras att en växande grupp arbetstagare riskerar att ständigt få ståutanför den ordinarie arbetsmarknaden. I strävandena att komma till rätta meddetta allvarhga problem måste man vara beredd alt finna nya utvägar. Regeringsförslagetom kommunalt rekryteringsstöd är direkt inriktat på de långtidsarbetslösa ochutgör således ett komplement till rekryteringsstödet till näringslivet.Utskottet anser att man inte bör avstå från att pröva denna möjlighet attbereda fasta anställningar åt arbetssökande vilkas alternativa sysselsättning imånga fall skulle vara fortsatt beredskapsarbete. Med hänsyn härtill biträderutskottet regeringens förslag och avstyrker de yrkanden om avslag som harframställts i motionerna. Omfattningen av det nya rekryteringsstödet är enligtpropositionen svår att beräkna på förhand, bl. a. därför att kommunerna och landstingenkan välja mellan detta stöd och stöd i form av beredskapsarbete. Därtill kommerde hänsyn huvudmännen har att ta till sin medverkan i andra sysselsättningsinsatser,t. ex. för ungdomslagen och för arbetshandikappade. Omfattningen blir därför beroendeav de prioriteringar som huvudmännen kommer att göra. Fördelningen av medelmellan det nya rekryteringsstödet och övriga åtgärder inom anslagets ram äravsedd att göras . Tanken är att AMS skall tillhandahållaunderlag för denna medelsfördelning. Vad som anförts om finansieringen av den nya stödformengodtas av utskottet. Inte heller i övrigt har utskottet någon erinran motframställningen i förevarande avsnitt av propositionen i den mån dessa intebehandlats i det föregående. bör sålunda godkänna vad som anförs ipropositior nen om ett kommunalt rekryteringsstöd. Rekryteringsstöd till näringslivet och enskildaberedskapsarbeten