bet · G801UU17 · 1984-12-31 00:00:00 — omförbindelserna med de baltiska folken m.m. I motion 1984/85:985 av KarinAhriand och (båda fp) hemställs att begär attregeringen fortsätter och intensifierar ansträngningarna att nå enöverenskommelse med sovjetiska myndigheter om alt svenska medborgare avbaltiskt ursprung skall slippa sitt påtvingade sovjetiska medborgarskap. I motion 1984/85:2189 av m. fl. (c) hemställsall beslutar all regeringen i kontakt med företrädare för de baltiskafolken utarbetar och därefter förelägger ett förslag till program förutvecklande av förbindelserna mellan och de baltiska länderna särskiltinom handel, kultur och vetenskap. Frågan om i bosatta baltersdubbla medborgarskap har åtskilliga gånger varit föremål för utskottetsbehandling, senast i betänkandena UU 1982/83:18 och UU 1983/84:22. Därvid harproblemets bakgrund och natur tämligen ingående redovisats, liksom denprincipiella skillnaden mellan svensk och sovjetisk lagstiftning vad gällerförvärv och förlust av medborgarskap; för befrielse från sovjetisktmedborgarskap krävs särskild ansökan hos de sovjetiska myndigheterna. I ovannämnda betänkanden har utskottei bl. a. konstateratatt de personer som avses i regel är svenska medborgare. De tordevidare i allmänhet inte ha några svårigheter att efter ansökan erhållabefrielse från sovjetiskt medborgarskap. Utskottet har emellertid uttrycktförståelse för alt en sådan framställan för många kan vara främmande eftersomden kan sägas innebära erkännande av ell sovjetiskt medborgarskap som de aldrigaccepterat. Utskottet har i dessa betänkanden också konstaterat attnaturaliserade svenska medborgare vid resa lill sina gamla hemländer färdas medsvenska pass som av . Detta synes innebära attde sovjetiska myndigheterna i praktiken godtar dessa personers svenskamedborgarskap även om de enligt sovjetisk lag är sovjetiskamedborgare. För svenska myndigheter är inte heller något fall bekant dåsovjetiska myndigheter skulle ha hindrat en person med svenskt pass att lämnaSovjetunionen med enda motivering att vederbörande betraktas som sovjetiskmedborgare. 1 1984/85. UU1984/85:17 - 2 Ärendet behandlades senast iriksdagen i ett frågesvar av utrikesminister den 11 oktober1984, Han upplyste därvid bl.a. all regeringen under en rad år försökt vinnaSovjetunionens förståelse för den svenska principiella inställningen i dennafråga. Detta hade dock inte lyckats. I denna situation ansåg utrikesministernalt borde verka för att det inte skall vara förenat med någrasvårigheter för den enskilde att få befrielse från sitt sovjetiskamedborgarskapom han så önskar. Utrikesministern tillade alt han därmed ocksåville ha sagt alt det är den enskilde själv som bör avgöra om han vill sökabefrielse från detta medborgarskap. I motion 985 hemställs attriksdagen begär all regeringen fortsätter och intensifierar ansträngningarnaatt nå en överenskommelse med sovjetiska myndigheter om ifrågavarande personersdubbla medborgarskap. Del anförs bl.a. att lyckats uppnå ett dyliktavtal med . Utskottet noterar att regeringen vid upprepade tillfällen genomåren tagit initiativ för att få till stånd en reglering av situationen. Redan1974 föreslog sålunda ett avtal mellaii de båda länderna.Som framgått bl. a. av utrikesministerns ovamÄämnda frågesvar har emellertiddessa återkommande propåer från svensk sida inte lett till någotpositivt resultat. Vad gäller överenskommelsen mellan ochSovjetunionen kan konstaleras alt denna skriftväxling inte innefattarden möjlighet lill automatisk befrielse från sovjetiskt medborgarskap somskulle ligga i linje med motionärernas önskemål. Avtalet förutsätter tvärtomjust ell individuellt ansökningsförfarande. Utskottei finner att några påvisbara problem av rentpraktisk natur inte synes ha uppstått till följd av här ifrågavarande personersdubbla medborgarskap. Icke desto mindre anser utskottet det beklagligt attunder den långa tid sotn gått någon förhandlingslösning med de sovjetiskamyndigheterna inte kunnat uppnås för att undanröja svårigheter som ettbetydande antal personer av baltisk härkomst i vårt land uppenbarligenupplever. Enligt utskottets mening bör frågan återaktualiseras med sovjetiska vederbörande. Motion 985får därmed anses besvarad. Motion 2189 gäller stöd lill kommersiellt och annat utbytemed de baltiska folken. I detta sammanhang framhålls särskilt verksamhet och insatser samt behov av ekonomiskt bidrag. Separathemställan härom görs i motion 2190, vilken behandlades i kulturutskottet den 9april 1985 (KrU 1984/85:16). I här föreliggande motionhemställs att ett förslag till program utarbetas för utveckling avförbindelserna mellan och de baltiska länderna, särskilt inom handel,kultur och vetenskap. Utskottet som i sitt betänkande UU 1983/84:22 senast hadeatt behandla ett liknande yrkande vill inledningsvis UU1984/85:17 3 ånyo allmänt understryka betydelsen av att noga följautvecklingen i och verka för ökade direktkontakter framför allt inomhandel och kultur. Vad gäller del förstnämnda området undertecknades den 13februari en särskild överenskommelse om gränshandel mellan ochSovjetunionen. Detta avtal, som omfattar bl. a. de baltiska delrepublikerna,innebär i praktiken handel med den specialiserade utrikeshandelsorganisationenLenfintorg i , vilken har rätt alt bedriva utrikeshandel på balanseradbasis med lokall tillgängliga produkter ulan att gå via de centrala,branschvisa ulrikeshandelsorganisationerna. Beträffande kulturellt och vetenskapligt utbyte medBaltikum finns det enligt utskottets mening mycket som tyder på att ett merutvecklat sådant för del skulle kunna bli intressant och stimulerande.Utbytet har emellertid haft en tämligen blygsam omfattning; det har istort sett bestått av några utställningar, operaföreställningar och konsertersamt ett visst personulbyte av framför allt författare och vetenskapsmän.Utvecklingen av direktkontakter torde därför få ses som en relativt långsiktigprocess. sluter av princip inte kulturavlal med andra länder. Däremothar vi kulturprogram, som omförhandlas , med bl. Att söka föranstalta om ett mera formaliserat program förutvecklande av dessa förbindelser förefaller därför inte vara någon lämpligmetod. Andra och mera mångskiftande initiativ av olika slag - jämsides med deformer som redan finns, t. ex. kulturprogrammet - torde vara mera tjänliga försyftet och mera förenliga med svensk kuliurpolitisk praxis iinternationella kontakter. Mot bakgrund av det anförda anser utskottei att yrkandet imotion 2189 inte behöver föranleda någon ytterligare åtgärd. 1. beträffandede svenska balternas dubbla medborgarskap attriksdagen förklarar motion 1984/85:985 besvarad med vad utskottei anfört, 2. beträffande stöd tillkommersiellt och annat utbyte med de baltiska folken attriksdagen förklarar motion 1984/85:2189 besvarad med vad utskottei anfört. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(c), (), (), Axel (),(), (), (), (). (), Berfil Måbrink (vpk). (), ,(), () och (). minab/gotab 1985 8271B