bet · G801KU36 · 1984-12-31 00:00:00 — om riksdagensarbetsformer, m. m. 1984/85:190) delsproposition 1984/85: 190 om försök med nya arbetsformer i jämtemotioner, delsett antal under allmän motionstid väckta motioner rörande riksdagensarbetsformer och vissa frågor med anknytning till folkstyrelsekommitténsfortsatta arbete, delsav lag-, försvars- och bostadsutskotten väckta frågor om överflyttning avvissa ärenden, m. m. Utskottettillstyrker med vissa ändringar de genom propositionen framlagda förslagen omen försöksverksamhet med nya arbetsformer i riksdagsarbetet.Försöksverksamheten avser i första hand /. Den skall bliföremål för en kontinuerlig uppföljning och en förutsättningslös utvärdering.Utskottet avser att senare ta upp frågan om försöksverksamheten skallfortsätta även under /87. Destörsta förändringarna i förhållande till nuvarande ordning föreslås i fråga omspörsmålsinstituten. skall prövas ett frågeinstitut därfrågor som väckts skall kunna besvaras isamrha vecka. Antalet anföranden i frågedebatterna begränsas till tre förvarje talare. Tiderna för anförandena blir också något kortare än enligtgällande regler. För interpellationsdebatternas del förordas begränsningarsåväl i vad gäller antalet anföranden som tiderna för varje anförande. Syftetmed detta är främst att förhindra att dessa debatter blir för utdragna. Genompropositionen har lagts fram även andra förslag rörande riksdagsdebatterna.Folkstyrelsekommittén har pekat pä vissa möjligheter som finns inom ramen förgällande regler att få till stånd debatter i aktuella ämnen i riksdagen.Utskottet uttalar sig för att dessa möjligheter utnyttjas underförsöksperioden. Kommittén har också pekat på en möjlighet att genomtidsmaximering och kvotering av talartiden mellan partierna kunna korta neddebattiden i vissa större debatter. Utskottet anser att denna möjlighet skallkunna prövas under förutsättning att partierna är överensom det. Utskottet pekar i detta sammanhang också på andra sätt att åstadkommafrivilliga debattbegränsningar. Utskottetbehandlar också vissa genom propositionen framlagda förslag som rör riksdagensinre arbete. Dessa förslag går ut på att åstadkomma en jämnare arbetsrytm, enförenklad utskottsbehandling och ett färre antal omröstningar. 1 1984/85. KU 1984/85:36 2 I reservationer (vpk) yrkas avslag på de föreslagnadebattbegränsningarna i fråge- och interpellationsdebatterna. En reservation(m) har också lämnats beträffande den tid interpellant skall förfoga över iinterpellationsdebatterna. 1 fråga om samordnade voteringar i kammaren yrkas ien reservation (vpk) att skall göra principuttalanden i ett par hänseenden. 'Vissa av förslagen inom försöksverksamheten kommenteras även i särskildayttranden (c och vpk). 1betänkandet behandlar utskottet också följande motionsvägen väckta frågor, somrör arbetsformer eller som har anknytning till folkstyrelsekommitténs arbete, nämligen sammansättningen av utskott,utskottsminoritets rätt att begära utredning m. m., rätt att kalla tillutskottssammanträde, offentliga utskottssammanträden, behandling avmotioner, ändrad benämning på trafikutskoltet, rätten att disponerariksdagsmandat, frågor rörande valsystemet. Beträffandesammansättningen av utskott föreslår utskottet att frågan skallbehandlas av folkstyrelsekommittén. De flesta av mofions-förslagen i övrigtanser utskottet besvarade med hänvisning till folkstyrelsekommitténs arbete.Reservationer har lämnats beträffande sammansättningen av utskott(vpk) samt offentliga utskottssammanträden (m, fp). Särskilda yttranden harlämnats i fråga om sammansättningen av utskott av Wivi-AnneCederqvist (s) och beträffande utskottsminoritets rätt att begära utredning,m. (c, m, fp). Slutligen lägger utskottet med utnyttjande av sin initiativrätt framförslag bl.a. om vissa ändringar i ärendefördelningen mellan lag-, försvars-och bostadsutskotten. Det skall i sammanhanget nämnas att en särskild arbetsgruppinom som fortlöpande behandlar frågor omarbetsförhållandena i kommer att se över eventuella behov avytterligare förändringar rörande ärendefördelningen mellan utskotten. Deändringar i riksdagsordningen som föranleds av förslagen i propositionen ochav ändringarna i ärendefördelningen, m. m. föreslås träda i kraft den 1 juli1985. Regeringenhar i proposition 1984/85:190 delsföreslagit att anta ett inom upprättat förslagtill lag om ändring i riksdagsordningen, delslämnat tillfälle att ta del av föredragande statsrådets redovisningför folkstyrelsekommitténs förslag om en försöksverksamhet med nya arbetsformeri . Propositionens lagförslagframgår av bilaga I till detta betänkande. KU1984/85:36 3 Motioner med anledning av propositionen 1984/85:3196 avSven-Gösta m.fl. (s, fp, c) 1 motionen yrkas att beslutar om enförsöksverksamhet under /86 angående tider för arbetsplena enligtvad som i motionen framhållits. 1984/85:3197 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att förslaget omkvotering av debattid mellan partigrupperna inte skall genomföras. 1984/85:3198 av m. (vpk) I motionen yrkas att med ändring av proposition 1984/85:190 1. beträffandefrågor och interpellationer a) beslutar avslåförslaget att fråga som ej besvarats vid frågestund förfaller, b) beslutar avslåde föreslagna begränsningarna av debattinlägg i fråge-ochinterpellationsdebatter, 2. beträffandekortare debatter i beslutaravslå förslaget om kvotering av debattider mellan partierna, 3.' uttalar vad som i motionen anförts omutskottsbehandlingens betydelse för ärendenas beredning, 4. beträffandefärre omröstningar i uttalar vad som i motionen anförts om sambandet mellandebatt och beslut i ärendehanteringen, 5. beträffanderiksdagens utskott beslutar att partier som vid val till erhållitminst av rösterna i riket erhåller platser i utskotten enligtstyrkeförhållandena i . 1984/85:3199 av m.fl.(fp) I motionen yrkas 1. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omkvotering av debattid mellan partierna, 2. att beslutarändra tilläggsbestämmelserna 6.1.3 i 6 kap. i riksdagsordningen i enlighet medvad som anges i motionen. Motioner från de allmänna motionstiderna 1984 och 1985 1983/84:746 av m. fl. 1 motionen yrkas att beslutar införabestämmelser i riksdagsordningen som garanterar samtliga partier, vilka vidval till erhållit av rösterna i riket, representation iriksdagens utskott. KU 1984/85:36 4 1984/85:288av m. fl. I motionen yrkas såvitt nuär i fråga 2.att beslutar att RO 4:10 andra stycket skall ha följande lydelse: Begärminst en tredjedel av ledamöterna i ett utskott vid behandlingen av ett ärendeatt upplysningar eller yttranden skall inhämtas från myndighet som avses iförsta stycket, skall utskottet föranstalta om detta, såvida det icke finneratt därmed förenat dröjsmål med ärendets behandling skulle leda till avsevärtmen. Utskottet skall i det betänkande som avges i ärendet utförligt ange deskäl som föranlett utskottet att avslå minoritetens begäran. 1984185:393av och (båda fp) Imotionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om översyn av 4 kap. 10 § RO. 1984/85:452 av m.fl. (m) 1 motionenyrkas såvitt nu är i fråga 1. att beslutar attuttala att fyraåriga mandatperioder och skilda valdagar för riksdags- ochkommunalval bör införas, 2. att beslutar attuttala sig för att minoritetsskyddet i regeringsformen och riksdagsordningenskall stärkas. 1984/85:670av . () och () Imotionen yrkas att beslutar att ändra reglerna om kallelse tillutskottssammanträde i enlighet med vad i motionen förordats. 1984/85:811av () Imotionen yrkas att beslutar ändra namnet på trafikutskottet tillkommunikationsutskottet. 1984/85:816av m. fl. 1motionen yrkas att beslutar införa bestämmelser i riksdagsordningensom garanterar samtliga partier, vilka vid val till erhållit minst 4%av rösterna i riket, representation i utskott. 1984/85:817av m. fl. 1motionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attpågående utredningsarbete bör ha inriktningen att den nuvarande4-procentsspärren vid val till slopas. 1984/85:933av i (m) Imotionen yrkas att uppdrar åt talmanskonferensen att överväga på vadsätt behandling av motioner skulle kunna göras mera seriös ochkonstruktiv. KU1984/85:36 5 1984/85:934 av i (m) 1 motionen yrkas att uppdrar åttalmanskonferensen att överväga åtgärder ledande till en fördelning av denallmänna motionstiden på sätt som anges i motionen. 1984/85:937 av i (m) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförs i motionen om ett klargörande av vem ellervad som disponerar ett partis riksdagsmandat. 1984/85:2340 av m.fl. (fp) 1 motionen yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkstyrelsekommitténs arbete vad gäller avskaffande av den gemensamma valdagen för å ena sidan kommunfullmäktige- och lands tingsval och å andra sidan riksdagsval, införande av fyraåriga mandatpe rioder för och de kommunala församlingarna och ökat inslag av personval, 2. attriksdagen antar följande lydelse av 4 kap. 12 § riksdagsordningen: 12 § Utskott skall------ är närvarande. avupplysningar eller yttranden som sägs i 10 § skall dock vara offentligt omminst en tredjedel av utskottets ledamöter så begär. tillsattes enparlamentarisk kommitté (folkstyrelsekommittén) med uppdrag att föreslååtgärder för att förbättra folkstyrelsens villkor. 1 kommittén finnsföreträdare för samtliga fem riksdagspartier. Enligt direktiven (dir. 1983:23) har utredningsarbetettill syfte främst att förbättra medborgarnas möjligheter att göra sittinflytande gällande i politiken, att stärka ställning som centraltpolitiskt forum och att skapa ökade förutsättningar för handlingskraftigaregeringar. Tilläggsdirektiv till kommittén har senare beslutats den 20december 1984 (dir. 1984:44). Enligt dessa skall kommittén göra en utvärderingoch översyn av valsystemet. I kommitténs huvuduppgifter ingår att föreslå åtgärder föratt effektivisera och vitalisera arbete. Beträffande uppläggningenav utredningsarbetet i denna del framhålls i direktiven att vissa åtgärder kantänkas bli genomförda utan lagändringar eller efter ändringar iriksdagsordningen (RO). I så fall kan det enligt direktiven vara lämpligt attförslagen bereds vidare i den arbetsgrupp inom sombehandlar arbetsförhållandena i . I direktiven förutskickas därföratt kommittén skall kunna behandla förslag av detta slag särskilt och med vissförtur. KU 1984/85:36 6 Försökmed nya arbetsformer i . Betänkandet hgger till grund för denproposition som regeringen nu lagt fram för . 1det följande behandlar utskottet först propositionens och kommitténs förslag omen försöksverksamhet i och de följdmotioner som väckts med anledningav propositionen. Därefter kommer utskottet att behandla ett antal under allmänmotionstid väckta motioner rörande arbetsformer. 1 sammanhanget tarutskottet också upp fill behandling några motioner rörande valsystemet, m. m.som har anknytning till det fortsatta arbetet inom folkstyrelsekommittén. Slutligenbehandlar utskottet frågan om överflyttning av vissa ärenden som väckts iframställningar som mottagit från lag-, försvars- ochbostadsutskotten. 1 samband därmed tar utskottet upp en fråga om enredaktionell ändring i RO 7.1.1. Den försöksverksamhet med nya arbetsformer somfolkstyrelsekommittén tagit initiativ till och som regeringen lagt propositionom har i första hand inriktats på att stärka ställning som ettcentralt, politiskt forum. ' 1 propositionenframhålls med instämmande i vad kommittén anfört att det skulle vara enstimulans för det politiska arbetet och den allmänna debatten om aktuellafrågor kunde komma upp snabbare till behandling i . Det framhöllsockså som viktigt från folkstyrelsens synpunkt att de valda representanternasåsikter kommer fram på ett tidigt stadium av debatten som annars lätt präglasav massmediernas perspektiv. Föratt åstadkomma mer aktuella debatter i föreslås att det iförsöksverksamheten prövas ett nytt frägeinstitut där frågor som inlämnatssenast besvaras vid en frågestund på torsdagseftermiddageni samma vecka. Förslaget förutsätter en ändring i RO. Kommitténhar pekat också på andra möjligheter att få till stånd aktuella debatter iriksdagen: - debatter i aktuella ämnen kanvid behov anordnas på förslag av regeringen eller en partigrupp, - remissdebatter, dvs. debatter ianslutning till att en proposition hänvisas till utskott, anordnas i störreutsträckning, - regeringen redovisar påtorsdagseftermiddagen viktigare regeringsbeslut vid en informationsstund somkan följas av frågor från ledamöterna. Dessamöjligheter att anordna fler aktuella debatter avses kunna förverkligas utannågra författningsändringar. Någon slutlig ställning till de olika uppslagenkan dock enligt propositionen inte tas i detta ärende. Enligt propositionenmåste fortsatta diskussioner äga rum mellan bl. a. företrädare förtalmanskonferensen och KU samt för regeringen. KU 1984/85:36 7 Kommittén har också strävat efter att finnamöjligheter att korta ned debatterna och öka livaktigheten. Syftet har ocksåvarit att förbättra planeringssituationen i . är kommitténangelägen om att bevara stor frihet för den enskilde riksdagsledamoten attdelta i debatterna. Kommittén förordar i detta sammanhang: - tidsmaximering av vissa störredebatter genom beslut av kammaren på förslag av talmannen och kvotering av denbeslutade tiden mellan partigrupperna i huvudsak i förhållande till derasstorlek i , - begränsning av inläggen iinterpellationsdebatterna, - en form för frågedebatterna sominnebär korta, snabba och direkta meningsutbyten mellan statsråd ochfrågeställare. Äveni denna del har kommitténs förslag förelagts . Beträffandeinterpellations- och frågedebatterna förutsätts nya tilläggsbestämmelser i . Kommitténhar slutligen tagit upp vissa frågor som gäller inre arbete. För attåstadkomma jämnare arbetsbelastning förordas att alla utskott samlasminst en gång under sommaruppehållen 1986 och 1987 och att detta sker på en gemensamdag. Mot bakgrund av det starkt ökande antalet propositioner och motioner undersenare år rekommenderar kommittén vissa förenklingar i utskottsarbetet.Kommittén anser det också önskvärt att det blir längre uppehåll mellanvoteringarna i kammaren och förordar vissa metoder för detta. Enligtpropositionen bör kommitténs förslag om förenklad utskottsbehandling och ettökat bruk av sammanförda voteringar vara ägnade att effektiviserariksdagsarbetet. Försöksverksamhetenbör enligt förslaget påböijas under /86. Kommittén,kommer attfölja försöket och bl.a. på grundval av erfarenheterna återkomma med förslag ifrågan. Försöksverksamheten skall också följas upp av konstitutionsutskottetoch av dess särskilda arbetsgrupp för arbetsförhållandena i . Avsiktenär enligt förslaget att skall ta upp frågan omförsöksverksamheten skall fortsätta också under följande . De ändringari RO som berör försöksverksamheten föreslås få giltighet endast /86 årsriksmöte. Om dessa bestämmelser inte före det utgång ges förlängdgiltighet, kommer enligt förslaget de nuvarande bestämmelserna att blitillämpliga på nytt fr. o. m. /87. Beträffandebakgrunden till förslaget och dess närmare innehåll hänvisas till propositionenoch till kommitténs betänkande som bilagts propositionen. Medanledning av propositionen har väckts fyra följdmotioner. Enligtmotion 3196 av m. fl. (s, fp, c) innebär förslaget omförsöksverksamheten en positiv utveckling av arbetsformer. Utöverden föreslagna försöksverksamheten med formerna för KU 1984/85:36 8 interpellationeroch frågor förordar motionärerna en försöksverksamhet även med tiderna förarbetsplenum. Enligtmotionärernas förslag bör tid för arbetsplenum reserveras ochtorsdagar . Detta innebär att svar pä interpellationeroch frågor bör lämnas och ej som i förslaget . Tisdagarbör enligt motionärerna dagtiden reserveras för utskottsarbete och kvällstidenför gruppmöten. Utskottsarbetet kan enligt motionärerna även förekomma, omutskotten så anser, höst- och vårsessionen kan även ocheventuellt tas i anspråk för arbetsplenum. Tid för eventuellafredagsplenum kan vara mellan och 13.00. som föronsdagar och . Motionärernamotiverar sitt förslag med att arbetsplena kan betraktas som endemokratifråga. 1 en levande demokrati är det, menar motionärerna, viktigt meden allsidig information från om debatter och beslut. Under senare århar det, framhåller motionärerna, visat sig att massmedias bevakning påkvällstid av är sämre än . Motionärerna hänvisar också tillatt arbetsplena på kvällstid innebär en obekväm arbetssituation för ett stortantal tjänstemän och att det även innebär extra lönekostnader. Enligtmotion 3197 av m.fl. (c) kan effekterna av den föreslagnaordningen ifrågasättas. Eftersom det rör sig om en försöksverksamhet villmotionärerna inte motsätta sig att den prövas. Ett av förslagen anser dockmotionärerna inte skall genomföras. Det gäller förslaget att debattiden i vissadebatter skall kunna kortas ned genom en kvotering av den beslutade taletidenmellan olika partigrupper efter deras storiek i . Motionärerna anseratt den angivna metoden är tvivelaktig ur principiell synpunkt. Den kan,fortsätter de, inte heller bli särskilt verkningsfull för en begränsning avdebattiderna eftersom enligt regeringsformen talare allfid har rätt att anmälasig utanför kvoten i sakdebatter. Till detta kommer att kvoteringsmetoden gerökade administrativa besvär och kan leda till tvister om tillämpningen. Enligtmotion 3198 av . (vpk) bör förslaget att frågor kan inlämnas påtisdag och besvaras prövas. Däremot motsätter sig motionärernaförslaget att en fråga skall förfalla om den inte besvaras vid förstatillfället. Obesvarad fråga bör i stället kvarstå till nästa frågestund, omden inte återkallas. Den föreslagna begränsningen av taletiden i frågedebatterbör enligt motionen inte genomföras. Deföreslagna debattreglerna vid interpellationsdebatter innebär enligt motionenkrångel och inskränkningar i ledamöternas rättigheter. Motionärerna yrkardärför avslag på förslaget om särskilda debattregler vid interpellationsdebatter. Mofionärernamotsätter sig inte förslaget om en försöksverksamhet med särskilda debatter,men anser sig inte kunna godta en kvotering av vissa KU1984/85:36 9 Också en sådan ordning skulle enligtmotionärerna allvarligt inskränka de enskilda ledamöternas rättigheter ochinnebära en byråkrati-sering. Förslaget om utskottssammanträden i syfteatt ärenden skall ligga klara för kammarbehandling vid start kanenligt motionen vara värt att pröva eftersom det bör bidra till en jämnarearbetsbelastning. Beträffande sådan förenklad utskottsbehandling somförordas av kommittén vill motionärerna betona att detta inte får innebäraallvariig försämring av sakbehandlingen. Förändrade rutiner i utskottsarbetetfår inte inkräkta på beredning oeh sakbehandling av ärendena. Detta viktiga förhållandebör enligt motionen beaktas i sammanhanget. När det gäller förslaget om färre omröstningar i kammarenvill motionärerna starkt betona att avståndet mellan debatt och beslut iärenden inte får bli för stort. Detta är enligt motionen viktigt både förmassmedias bevakning och för informationen till allmänheten. Huvudregeln börenligt motionärernas mening vara att gemensamma voteringar kan tillämpas iflera ärenden från samma utskott, eller från flera utskott då ärendena harberöring med varandra. Också detta bör enligt motionen slås fast i ettuttalande av . Kommitténs förslag att viktigare regeringsbeslut skallkunna redovisas i samband med torsdagens frågestund bör enligt motionen bliföremål för ytterligare överväganden. 1 vpk-motionen tas upp också frågan om utskottetssammansättning. Denna fråga behandlar utskottet i ett särskilt avsnitt i dettabetänkande. Motionärerna i motion 3199 av m.fl. (fp)ansluter sig till de framlagda förslagen utom vad avser förslaget att kortadebattiderna. Den fria debatträtten är, framhåller motionärerna, enhörnpelare i svensk parlamentarism. Vissa begränsningar i den fria taletidenhar gjorts av praktiska skäl. Det gäller främst begränsningen avtaletiden för talare som ej förhandsanmält sig. Vissa begränsningarav talerätten i fräge- och interpellationsdebatter är också ofrånkomliga. Attsom propositionen och utredningen föreslår övergå till ett system med generellbegränsning av taletiden ställer sig dock motionärerna inte bakom.Motionärerna anför också att en sådan kvotering har den grundläggande svaghetenatt man inte tar hänsyn till att olika partier värderar olika politiska frågorolika tungt. En viss fråga kan av ett parti upplevas som utomordentligtbetydelsefull och kräva lång debattid, medan ett annat parti kan finna fråganmindre betydelsefull och därför mindre debattkrävande. Många frågor är avregional natur, och där kan partiernas varierande regionala anknytning avgörapartiernas intresse att delta i debatten. Den föreslagna metoden torde enligt motionärernas meningdessutom bli verkningslös som instrument att förkorta debattiden generellt iriksdagen KU1984/85:36 10 eftersom möjligheten att utan förhandsanmälan tala kvarstår även i den på föreslaget sätt kvoterade debatten. En avorsakerna till den långa plenitiden är att så många smärre ärenden upptas tillavgörande och ofta till votering i . Den av utredningen föreslagnametoden att begränsa debatterna avses ej gälla debatter i dessa smärre ärenden.Också av detta skäl kan enligt motionärerna förslaget väntas bli tämligen verkningslöstso.m instrument att generellt förkorta debattiden i kammaren. En kvotering avtaletiden kan dessutom väntas leda till konflikter mellan partierna omkammarens debattordning, t. ex. när kvoteringsregeln skall användas - och tillökat administrativt besvär. Slutligen påpekar motionärerna vissa oklarheter rörandereplikrätten och statsråds rätt till särskilt inlägg i den i propositionenföreslagna till-läggsbestämmelsen 6.1.3. Motionärerna hemställer att utskottetomarbetar lagtexten så att den blir tydligare. I två under allmän motionstidväckta motioner kommunisterna, 1983/84:746 och1984/85:816, hemställs att RO skall filiföras bestämmelser som garanterarsamtliga partier, vilka vid val till erhållit av rösterna iriket, representation i utskott. Det är enligt motionerna angelägetatt sådana regler finns för utskottens sammansättning efter höstens val. Ettyrkande av samma innebörd har väckts också i vpk:s följdmotion 3198 medanledning av proposition 1984/85:190 (yrkande 5). Gällande ordning, m. m. skall senast på åttondedagen efter dagen för första sammanträdet med kammaren under riksdagensvalperiod tillsätta sexton utskott. Valet avser hela valperioden. Utskottenväljs var för sig i en bestämd ordning (RO 4:2 med tilläggsbestämmelser). skall bestå av 15 ledamöter och minst lika många suppleanter (RO 4: 3,4.3.1, 7:8). Val inom bereds av valberedning. 1denna skall varje partigrupp som motsvarar parti som vid riksdagsvalet har eller mera av rösterna i hela riket besätta minst en plats.Därutöver fördelas tio platser proportionellt mellan samma partigrupper (RO 7:2). Utskottsval, liksom andra val inom som avser tvåeller flera personer, kan förrättas enligt ett acklamationsförfarande (RO 7:3)eller med slutna sedlar (RO 7:4). Det förstnämnda förfarandet, som är det vanliga,förutsätter överiägg-ningar mellan partigrupperna om hur platserna iriksdagsorganet skall fördelas dem emellan. Överläggningarna utmynnar i engemensam lista KU1984/85:36 11 som upptar namnen pä så många personer sorn valet avser.Om listan har godkänts av alla i valberedningens sammanträde deltagandeledamöter eller av alla utom en ställer talmannen proposition pä godkännande avlistan och förklarar de på denna upptagna personerna valda. Val med slutna sedlar skall i stället förrättas om dettabegärs av ett visst minsta antal ledamöter. För utskottsvalens del måste sådantvalförfarande begäras av minst 22 ledamöter. Platserna fördelas dä utskottsvisproportionellt mellan partier i enlighet med d'Hondts metod utan kartellförbud.Med parti avses därvid varje grupp av ledamöter som vid valet uppträder undersärskild beteckning. antog på förslag av den s.k.arbetsformsutredningen (förs.