bet · G801SkU1 · 1984-12-31 00:00:00 — all cider med en alkoholhalt av högst 2,8viktprocent skall få säljas i allmänna handeln och beskattas som ölet medancider med en alkoholhall ay högst 4,5 viktprocent skall beskallas som starköletoch säljas i systembutiker. Syftet är att man därigenom bättre skulle kunna tatill vara den inhemska fruktskörden och skapa tilltalande dryckesaller-naliv. Såvitt vi kan finna skulle förslaget inte medföra någraalkoholpoiitiska ölägenheter eftersom cidern främst skulle konkurrera medmalldrycker med samma alkoholhalt. Om den starkare cidern får en viss del avlällvinels marknadsandel bidrar den till att sänka lotalkonsumtionen avalkohol. Även om fruktodlarna i ett sådant läge antagligen kommer att fåkonkurrens av importerad cider bör del dock finnas förutsättningar för all deinhemska muslerierna skall kunna anpassa sina produkter och sin marknadsföringså att den svensktillverkade cidern blir en produkt av väsentlig betydelse förde svenska fruktodlarnas avsättningsmöjligheter. dels ansett att utskottet under mom. 7 bort hemställa all med bifall tillmotion 1983/84: 1439 yrkande 1 hos regeringen begär förslag om sådana ändringarav alkohollagstiftningen som erfordras för att cider skall få tillverkas ochförsäljas på de villkor som anges i motionen. Tillstånd för ölservering i personalmatsalar(mom. 16) StigJosefson (c), förste vice talman (), (),() och () har dels anfört följande. I motion 941 begär i (m) allbestämmelsen om tillstånd för att servera öl i personalmatsalar slopas medhänsyn till alt den 4 1984/85. SkU1984/85:1 30 inte fyller någon funktion. Utskottet har i denna frågahänvisat till den pågående översynen av alkohollagstiftningen och avstyrktbifall till motionen. Vi kan för vår del inte finna att frågan kräver någonutredning. Ölservering i personalmatsalar var års alkohollagstiftningundantagen från lillståndstvång och sådan servering har aldrig medfört någraalkoholpoiitiska problem. bör därför enligt vår mening utan attavvakta resutalet av den pågående översynen begära omedelbar avveckling avdessa helt överflödiga regler, som närmast bidrar till all kasta ett löjetsskimmer över alkohollagstiftningen. dels ansett all utskottet under mom. 16 bort hemställa att med bifall tillmotion 1983/84:941 hos regeringen begär förslag om slopande avlillståndslvångel för servering av öl i personalmatsalar. Skattelättnader för vissa lättviner m. m. (mom. 17) (), förste vicetalman (), () och () har dels anfört följande. biföll en reservation omutformning av lätlvinsbeskatlningen som avgivils av skatteutskotlels minoritetoch som innebar att skatten successivt skulle sänkas på kvalitelsviner imellanprislägen, I samband med de i proposition 1983/84:37 under hösten 1983föreslagna höjningarna av bl. a. dryckesbeskatiningen förklaradefinansministern att han på grund av tekniska svårigheter inte var beredd att dåföreslå några ändringar av beskattningen. I ett särskilt yttrande tillulskottsbetänkandet över propositionen uttalade sig en minoritet inom utskottetför att arbetet med all finna en tekniskt godtagbar utformning avvinbeskattningen i enlighet med tidigare beslut borde fortsätta ochatt förslag i frågan borde föreläggas . I motion 942 av () och (), motion 439 yrkande 3 av () och i motion 2166 av BoLundgren (m) och () åberopas del tidigare riksdagsbeslutet tillstöd för en sänkning av skatten på lätlviner i mellanprislägen. Vi anser del alltjämt angelägel alt göra det möjligt förmänniskor med ordinära inkomster att dricka ett bra vin. De obetydligaskatlejusleringar som erfordras för all successivt göra kvalitetsviner imellanprislägena fillgängliga för en bredare krets är ingalunda teknisktogenomförbara men skulle bidra till att skapa en bättre dryckeskullur, vilketfrån alkoholpolilisk synpunkt måste vara av värde. SkU1984/85:1 31 dels ansett att utskottet under mom. 17 bort hemställa att med bifall fillmotionerna 1983/84:942, 1983/84:1439, yrkande 3 och 1983/84:2166 begär altregeringen utarbetar ett förslag till vinbeskattning i enlighet med riksdagensbeslut och att delta föreläggs möjligt. Utvärdering av alkoholpolitiska beslutm. (mom. 2) Del finns enligt min mening goda skäl alt försökaklarlägga de närmare sambanden mellan alkoholpolitikens medel ochförändringarna i dén totala konsumtionen. Detta skulle kunna ske genom enutvärdering av alkoholpolitiska beslut. Likaså finns vissa brister istatistiken i fråga om t. ex. alkoholskadornas utbredning. Båda dessa frågortas upp bl. a. i motion 2100 (fp)- Jag har dock avslålt från att reservera mig till förmånför yrkandena 1 och 5 i motion 2100 och motionerna 1132 och 1454 i avvaktan påden proposition som aviserats till hösteri 1984 och som enligt uppgift bl. a.behandlar dessa frågor. Minskade restriktioner (mom. 5) , förste vicetalman och.Karl Björzén (alla m): Att den svenska alkohollagstiftningen innehåller ettflertal bestämmelser som uppfattas som onödiga, obegripliga eller onödigtkrångliga vitsordas av regeringen när den nu tillsatt en särskild utredning föröversyn av vissa frågor inom denna lagstiftning med direktiv all granskaframför allt serveringsbe-slämmelserna. Denna åtgärd ligger helt i linje medyrkande 3 i motion 752 av (m), som emellertid inte vill begränsaen sådan översyn till vissa detaljer utan vill ha en allmän utredning i syfteatt avskaffa resp. minska de alkoholpolitiska restriktionerna. Även om vi intepå alla punkter kan dela motionärens uppfattning anser vi det angeläget attriksdagen så långt möjligt utmönstrar överflödiga restriktioner och undvikeratt införa nya regler av sådan karaktär. Snabbvinsatser (mom. 6) , förste vicetalman och (alla m): Vi ansluter oss till utskottets uttalanden om svårigheternaatt med bibehållen rätt till hemtillverkning av vin lagstiftningsvägenförhindra saluförande av snabbvinsatser och till utskottets avstyrkande avmotionerna. SkU 1984/85:1 32 Enligtvår mening bör man också ställa frågan om det är meningsfullt att diskuteraytterligare ingripanden mot tillverkningsförfarandet som sådant. Ett förbudlöser möjligen vissa problem om del kan göras effektivt, men i detta fallsaknas alla förutsättningar för en sådan åtgärd. Del har inte övertygandevisats att snabbvinsatserna medfört några alkoholpolitiska problem och vi anseratt motionerna också bör avstyrkas av denna anledning. Systembutikernasöppethållande (mom. 10) , förste vice talman och (alla m): framhåller visar utvärderingen av lördagsslängningen isystembutikerna att de positiva effekterna är påtagliga under sommarmånadernamedan effekterna inte är lika entydiga . Enpermanent lördagsstängning innebär dessutom risker för att en svart marknadblir fast etablerad. Enlänkbar lösning skulle kunna vara att behålla lördagsslängningen undersommarmånaderna men att ha lördagsöppel . I hardenna lösning valts för alt tillgodose såväl nykterhels- som kriminalpolitiskasyften. Viförutsätter att regeringen i sina överväganden beaktar även detta alternativ. Återinförandeav mellanöl (mom. 12) , förste vice talman och (alla m): Förbudetmot försäljning av mellanöl motiverades främst med all man ville skyddaungdomen mot de risker mellanölet medförde. Före förbudet hade man gjort vissainformationsinsatser för att begränsa ungdomens mellanölskonsumtion men ingaallvarliga försök gjordes att stoppa detaljhandelns försäljning av mellanöltill minderåriga. Det kan finnas många förklaringar till att det uppstod ettmellanölsproblem under första hälften av 1970-talel men del är därför integivet att en återgång till fri försäljning av mellanöl skulle medföra sammasvårigheter . Det måste betecknas som egendomligt att en öltyp som fårsäljas fritt i de flesta länder inte skall finnas att tillgå i . Denunder senare tid kraftigt ökande starkölsförsäljningen kan ses som ett teckenpå att åtskilliga konsumenter inte nöjer sig med del s. k. folkölet.Målsättningen bör därför vara att återinföra mellanölet. SkU 1984/85:1 33 6.Serveringsvillkor (mom. 14) , förste vice talman och (alla m): Utskottethar med hänvisning till att direktiven för den pågående översynen av vissafrågor inom alkohollagstiftningen berör bestämmelser om ålerkallelse avserveringstillstånd vid ekonomisk misskötsamhei eller brottslighet, inte funnitanledning tillstyrka motion 386 av () och () omupphävande av dessa bestämmelser eller motion 951 av () ochförste vice talmannen () om en översyn av desamma. Vifinner det angeläget att man mönstrar ut reglerna om ålerkallelse avserveringsfillstånd på andra än rent alkoholpolitiska grunder ur alkohollagstiftningen.Detta ställningstagande innebär emellertid inte alt vi i förväg godtar deförslag till särskild lagstiftning om s. k. näringsförbud för restauratörer iekonomiskt trångmål som avses ersätta de här avsedda bestämmelserna ialkohollagstiftningen. Vi förbehåller oss alltså rätten att fritt pröva dennafråga då den blir aktuell. SkU1984/85:1 34 1984/85:1 y om vissa alkoholpolitiska frågor Skalleutskollel har berettsocialutskottet tillfälle att yttra sig över ett antal , motioner påalkoholpolitikens område som hänvisats till skalleutskollel. Det gällermotionerna 1983/84:304 av () och (), 1983/84:346av (), 1983/84:347 av (), 1983/84:384 avSten i (m), 1983/84:385 av .Birger Hagård (m) och BarbroNilsson i (m), 1983/84:386 av () och (),1983/84:752 av (m), 1983/84:757 av m.fl.(c), 1983/84:941 av i (m), 1983/84:942 av LennartBrunander (c) och (), 1983/84:945 av m. fl. (m),1983/84:950 av () och i (s),1983/84:951 av () och förste vice talman (), 1983/ 84:953 av m. fl. (m), 1983/84:1124 av LarsAndersson (s) och (), 1983/84:1132 av () ochBarbro i (s), 1983/84:1138 av () och OlleGrahn (fp), 1983/84:1439 av (), 1983/84:1453 av tredje vicetalman (), 1983/84:1454 av tredje vice talman m.fl. (fp, m, c, vpk), 1983/84:1463 av (m), 1983/84:1472av (), 1983/84:1480 av i m. fl. (s),1983/84:1498 av (), 1983/84:1499 av m.fl. (vpk),1983/84:2100 av m.fl. (fp), 1983/84:2160 av () och () och 1983/84:2166 av () och (). Motionerna berör frågor om en preciserad målsättning fören sänkning av den totala alkoholkonsumtionen, utvärdering, forskning ochinformation i alkoholfrågor, alkoholransonering, snabbvinsatser, etablering avsystembutiker, minimiålder för inköp av alkohol, vissa serveringsbestämmelser,beskattning vid införsel av alkohol samt utformningen av dryckesbeskatiningeni övrigt. Socialulskoltel har beslutat alt i yttrandet behandla främst frågorom målsättningen för alkoholpolitiken och inriktningen av alkoholpolitiken istort. Ulskotlel går inte in på frågor rörande dryckesbeskallningensutformning. De riktlinjer för alkoholpolitikensom antogs av 1977 innehåller ell samlat program för en långsiktiginsats i syfte all begränsa den totala. SkU1984/85:1 35 alltför höga alkoholkonsumtionen och komma till rätta medalkoholmissbruket. Tyngdpunkten i programmet ligger på socialpolitiskainsatser i vid mening, resurser till förebyggande åtgärder ochupplysningsverksamhet, insatser som riktar sig till ungdomen m. m. 1riktlinjerna ingår även att prisinstrumentet skall utnyttjas för att nedbringakonsumtionen. Den mätbara konsumtionen av alkoholhar sjunkit . Den reguljära försäljningen 1983 omräknad tillliter ren alkohol per vuxen invånare var den lägsta . Även de ungasalkoholvanor har enligt skolungdomsundersökningarna förändrats till del bättre. 1 ett pressmeddelande från socialstyrelsenanges att den oregislrerade alkoholkonsumtionen (hembränning m.m.) troligenökat, men all gjorda uppskattningar dock lyder på en verklig nedgång av dentotala alkoholkonsumtionen . Den minskning av alkoholskadorna somiakttagits stöder enligt samma pressmeddelande detta antagande (se vidare S.3). I jämförelse med andra länder ligger den svenskaalkoholkonsumtionen förhållandevis lågt. En av gjord jämförelsemed konsumtionen i 15 andra länder visar att vi i Sverigekonsumerar ungefär hälften så myckel alkohol som genomsnittet av dessa länder. Problemen med alkoholkonsumtionen är ändå stora. Denillegala tillverkningen av alkohol förefaller sålunda all ha ökat markant.Skolungdomars konsumtion av alkohol är vidare lägre nu än under slutet av1970-talel, men andelen ungdomar som räknas till störkonsumenter och/eller somkänner sig berusade varje gång de dricker är fortfarande hög. Andelenskolungdomar som trots restriktioner kan fåtillgång till varor från Systembolaget är också hög. annat negativt inslagär det ökade alkoholmissbruket hos kvinnor. Hur konsumtionsminskningen fördelar sig mellan olikagrupper är inte känt. Det är sålunda inte klarlagt om det grava missbruketminskat lika mycket som genomsnittskonsumtionen. Konsumtionsfördelningen ärmycket sned - av konsumenterna svarar för avkonsumtionen. Till detta kommer att av den vuxna befolkningeninte konsumerar alkoholdrycker. Del är därför svårt att dra slutsatser avmedeltal. Medeltalen påverkas dock kraftigt av storkonsumenternas konsumtion(jfr vidare nedan angående skadeutvecklingen). Alkoholskadornas omfattning ochutveckling är svåra att precisera, även om det står klart all alkoholskadornautgör ett av vår lids största socialmedicinska problem.Världshälsoorganisationen () antog 1975 en resolution omalkoholkonsumtionens nivå och dess betydelse för hälsotillståndet i stort. Därsades alt det föreligger ett klart samband mellan lolalkonsumlion ochskadenivå. Ungefär utkom en rapport med sammanställning avforskningsresultat från olika länder. Enligt rapporten är del klarlagt atthögkonsumenter av alkohol har en kraftig överdödlighet av Jevercirros (skrumplever).Man har också funnit att självmord och högkonsumlion av SkU1984/85:1 36 alkohol har ett samband. Högkonsumenterna råkar ocksåoftare än andra ut för olyckor, såsom bränder och trafikskador. En granskning av den internationella statistik som finnstillgänglig över alkoholkonsumtion och dödsorsaker visar alt antalet dödsfall iskrumplever ganska väl följer storleken av tolalkonsumtionen av alkohol.Sambandet är dock inte entydigt. Osäkerheten i det statistiska materialet kanvara orsak till den bristande överensstämmelsen. För del kan nämnas alt ipromemorian Försäljning och missbruk av alkoholdrycker 1983 redovisatutvecklingen av antalet döda i vissa alkoholrelalerade dödsorsaker (alkoholism,levercirros, pancreatii m. m.). konstaterar altutvecklingstendensen är ökande t. o. m. , varefter en tydlig minskninginträtt. Utvecklingen stämmer enligt relativt väl medutvecklingen av alkoholförsäljningen, men nedgången i den alkoholrelaleradedödligheten är fördröjd jämfört med nedgången i försäljningen.Styrelsen erinrar om att relationen mellan dessa två siffror ärsammansatt och komplicerad varför slutsatser om orsakssamband bör dras medförsiktighet. Dessutom är siffrorna behäftade med fel av olika slag, som t. ex.att man inte känner till det verkliga antalet dödsfall som orsakats avalkoholmissbruk. I den av och Systembolaget gemensamtutgivna informationsskriften Bakgrunden - fakta om alkoholpolitik(3:e upplagan 1984) bekräftas att de senaste årens nedgång avalkoholkonsumtionen i efter en viss tidsförskjutning följts av enminskning av alkoholskadorna. Detta tyder på en verklig minskning av dentotala alkoholkonsumtionen och inte endast av den registrerade försäljningen(jfr ovan s. 2). Enligt vad utskottet inhämtat avserregeringen alt lägga fram en proposition rörande narkotikapolitiken samtfrågor rörande vården av missbrukare. Propositionen kommer enligt uppgift ocksåatt innehålla förslag rörande alkohol- och narkotikainformalionen. En särskild utredare har i Rapport om alkohol- ochnarkotikaupplysning (, Ds S 1983:11) lagt fram förslag till en förbättradsamordning och organisation av de statliga insatserna för alkohol- ochnarkotikaupplysning. Enligt detta förslag- som alltså avses behandlas i denkommande propositionen - skall ,a-nämnden, avskaffas. En del av nämndens uppgifter skaH enligtutredningsförslaget läggas på ett särskilt råd med direkt anknytning tillregeringen. Rådet skall beslå av företrädare för'folkrörelserna, såsomnykterhets-, frikyrko-, ungdoms-, klient-, idrotts- och de fackligaorganisationerna. När det gäller utredningar på alkoholpolitikens område kanvidare erinras om alt regeringen faslsiälll direktiv (Dir.1984:30) för en översyn av vissa regler inom alkohollagstiftningen.Översynsarbetet kommer enligt direktiven främst att beröra frågor om serveringoch annan handel med alkoholdrycker. Syftet skall vara att åstadkommaförenklingar och rationali- SkU1984/85:1 37 seringar - och därmed en minskad byråkrati - i detalkoholpolitiska regelsystemet. De lagar som berörs är lagen (1977:292) omtillverkning av drycker, lagen (1977:293) om handel med drycker och lagen(1961:181) om försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat.Översynen skall slutföras . I motion 1983/84:2100 (fp) begärsalt beslutar om en preciserad målsättning för alkoholpolitiken(yrkande 2). Enligt motionärerna bör målet för sänkningen av den totalakonsumtionen sättas till för en kommande tioårsperiod. Utskottet har tidigare behandlatdenna fråga och därvid understrukit svårigheterna att mäta den verkligakonsumtionen och därmed även förändringar i denna (se SoU 1981/82:1 y). Iyttrande SoU 1982/83:7 y uttalade utskottet vidare följande (s. 34). F,n ytterligare sänkning avtotalkonsumtionen av alkohol i vårt land måste komma till stånd inom denärmaste åren. Konsekvenserna kommer annars att bli ödesdigra för mångamänniskor. Utskottet vill här också peka på den stora andel av samhälletsvårdresurser söm f. n. tas i anspråk för vård av olika alkoholskador. Som ovanframhållits har en viss nedgång i totalkonsumtionen sannolikt skett under desenaste åren. Med hänsyn till alkoholskadornas utveckling måste detta dock ansesvara helt otillräckligt. Samhället måste därför vara berett till kraftigaåtgärder för att säkerställa att det sker en fortsatt minskning avalkoholkonsumtionen. Åtgärderna måste självfallet inriktas på alt begränsa dentotala konsumtionen och inte bara den officiella försäljningen. Osäkerheten om den verkligatotalkonsumlionens storlek gör emellertid, som utskottet framhöll redan förraåret, att det knappast är meningsfullt att slå fast ett preciserat delmål förkonsumtionsminskningens storlek som föreslås i här aktuella motioner. Delta fårinte tolkas som all utskottet skulle vara berett all acceptera mindrekonsumtionsminskning än motionärerna. Med hänsyn till utvecklingen avalkoholskadorna måste ambitionen vara all den totala konsumtionen skall minskasså kraftigt som möjligt, helst mer än de gränser som i motionerna.Effekterna av vidtagna åtgärder bör löpande följas upp av berörda myndigheter,främst . Målsättningen bör vara en kontinuerlig minskning varjeår. Utskottet framhöll vidare vikten avall i ökad utsträckning vinna allmänhetens förståelse för allvaret ialkoholproblematikernas situation och för nödvändigheten av att hindra enutveckling mot allt fler grava alkoholskador. Enligt utskottets uppfattning har inget framkommit sommotiverar ett ändrat ställningslagande i denna fråga. Ulskotlel .fömtsätter enfortsatt minskning av den totala alkoholkonsumtionen. Det måste ankomma påregeringen att noga följa denna utveckling och all föreslå de åtgärder som kananses nödvändiga om minskningen mattas eller upphör. En fråga av betydelse förtotalkonsumtionens storlek är den utbredda användningen av snabbvinsatser. har på uppdrag av 1982 gjort enintervjuundersökning där bl. a. frågor ställts om hemlillverkning av vin. Sammafrågor ställdes i en SkU1984/85:1 38 liknande undersökning 1980. Av de tillfrågade 1982 hade tillverkat vin i hushållet . Drygt en tredjedel hadeanvänt en s. k. snabbvinsals. Antalet personer som tillverkat vin i hemmet hadeökat något . Andelen som använde snabbvinsals var dock likastor vid båda frågetillfällena. I motionerna 1983/84:346 (c) och 1983/84:2160 (fp) begärsåtgärder för att hejda bruket av snabbvinsatser. Frågan om förbud mot snabbvinsatser har behandlats fleragånger av , dock utan alt leda till lagstiftning i frågan. 1 yttrandeSoU 1982/83:7 y uttalade socialutskottet att utvecklingen var oroande och bordeföljas uppmärksamt. Försäljning av billiga snabbvinsatser innebär dessutom allalkohol finns lätt tillgäriglig för ungdomar. Ulskotlel delar den uppfattning som kommer till uttryck imotionerna att syftet med alkohollagstiftningen allvarligt motverkas genom denfria försäljningen av snabbvinsatser. Det var inte en sådan som avsågs när manursprungligen tillät hemtillverkning av vin. Snabbvinet torde också medföra eninte oväsentlig höjning av tolalkonsumtionen. Särskilt oroande är all en del avdenna konsumtionsökning kan befaras avse ungdomar, som på detta sätt tidigt kangrundlägga alkoholproblem. Den omständigheten att det visat sig svårt att finnaen lagteknisk lösning på problemet innebär alltså inte all man kan avstå frånatt försöka komma till rätta med den utbredda försäljningen av snabbvinsatser,särskilt sådan som sker till ungdomar under eller omkring . Utskottetförutsäller att regeringen i lämpligt sammanhang ånyo överväger denna fråga. Utskottet vill i detta sammanhang även beröra frågan ominköpsåldern. Åldersgränsen vid inköp i systembutik knöts vid 1954 årsreforrri till myndighetsåldern. När myndighetsåldern sänktes 1969 från 21 till20 år sänktes också inköpsåldern till . När myndighetsåldern senare harsänkts till har dock inte inköpsåldern sänkts. I proposition 1976/77:108hänvisades till att alkoholmissbruk bland ungdomar är ett myckel allvarligtproblem. Ett ställningstagande borde därför anstå tills följderna av mellanölelsavskaffande kunde överblickas. Skalteulskoltet tillstyrkte propositionen meduttalandet att verkningarna av de då beslutade alkoholpolitiska åtgärderna isin helhet borde avvaktas. I motion 1983/84:384 (m) yrkas all åldersgränsen för inköpav alkohol sänks till . Alt begränsa ungdomars tillgång till alkohol är enväsentlig del av alkoholpolitiken. En sänkt inköpsålder skulle få rakt motsatteffekt. Utskottet avstyrker därför detta molionsförslag. Motionerna 1983/84:304 (c),1983/84:347 (c) och 1983/84:2100 (fp) (yrkande 3) lar upp frågan omalkoholransonering och vissa andra restriktioner. I de två förstnämndamotionerna hänvisas till en rapport från . Tekniskaförutsättningar för ransonering och registrering vid inköp av SkU1984/85:1 39 alkoholdrycker (Ds S 1981:22), i vilken redovisas olikamöjligheteratt införa ransonering. Utskottet har tidigare i yttrande 1982/83:7 y avstyrktinförandet av särskilda alkoholrestriklioner såsom ransonering, registrering avinköp m. m. Utskottet vill tillägga alt det är många delvis okända faktorer sompåverkar utvecklingen av alkoholkonsumtionen. Det har förekommit såväl upp- somnedgångar i konsumtionen, både medan ransonering gällt och därefter. F. n. registrerade försäljningen gått ned till en nivå motsvarande den vid millenav . Sannolikt är den verkliga konsumtionsnedgången inte lika stor,till följd av den utbredda hemtillverkningen av vin, införsel av turislsprilm.m. samt inte minst den illegala hembränningen. Denna oregistreradealkoholkonsumtion kan inte sänkas genom ransonering. Utskottet anser därför liksom tidigare att man i förstahand bör försöka åstadkomma en fortsatt konsumlionsminskning med hjälp avinformation och upplysning, förebyggande åtgärder i form av särskilda insatserför ungdom, alkoholfria alternativ, prisinstrumentet etc. Detta hindrar inteatt utvecklingen självfallet måste följas med uppmärksamhet. Skulle den inleddautvecklingen med en sjunkande alkoholkonsumtion ta en mera oroande vändning får- som utskottet framhöll i yttrande SoU 1982/83:7y-förutsättningslöst prövas om andra åtgärder, t. ex. restriktionsåtgärder avolika slag, kan te sig motiverade. Motionema 1983/84:953 (m),1983/84:1472 (m) och 1983/84:1480 (s) lar upp reglerna för etablering avsystembutiker. vill med anledning av dessa motioner endastframhålla all servicesynpunklerna inte får göra att de alkoholpoiitiska målenkommer i skymundan. Samma synpunkter kan anläggas på motion 1983/84:752 (m),(yrkande 2), om ökat öppethållande i systembutikerna. Systembolagetsinformationsverksamhet på del alkoholpolitiska området ifrågasätts i motion1983/84:950 (s).