bet · G801SoU23 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet har inhämtat att regeringen beslutat att bl. a.fördela medel till projekt rörande främjande av barns språkutveckling. I förslag tiW pedagogiskt program förförskolan (se ovan s. 5) understryks förskolans särskilda ansvar för barn medfysiska och psykiska handikapp. Där framhålls att det är en central uppgift förförskolan att stödja barnens språkutveckling och utforma verksamheten medhänsyn till deras sociala, kulturella och språkliga bakgrund samt olikaförutsättningar att tillägna sig språk (s. 25). Vidare understryks kommunensansvar för att den enskilda förskolan får stöd och erforderliga resurser isamband med integrering av barn med behov av särskilt stöd (s. 47). Kommunerimåste ibland ta ställning till samarbetsformer med andra verksamheter så attinsatserna samordnas och kompletterar varandra. En rad viktiga samarbetspartnernämns i det pedagogiska programmet, likaså personalens behov av fortbildning,handledning samt stöd och vägledning av specialister som psykologer ochspecialförskollärare. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt att barn med talsvårigheter eller med försenad språkutveckling fårsärskilt stöd för sin utveckling och att denna hjälp sätts in . Såsom framgåttav den ovan lämnade redovisningen finns ett starkt samband mellan avvikande tali förskoleåldern och läs- och skrivsvårigheter i skolan. En placering iförskola kan ofta redan i sig utgöra en stor stimulans för dessa barn, ochutskottet vill hår erinra om det statsbidrag om . för vart tionde barnsom utgår för de barn som av bl. a. språkliga skäl behöver särskih stöd. Detkan emellertid också behövas specialistresurser i form av talpedagoger ellerlogopeder för röst-, språk- och talvårdsinsatser i förskolan. Enligt utskottets mening måste det ankomma på den enskildakommunen att - med beaktande av förskolans särskilda ansvar för barn medfysiska och psykiska handikapp - överväga hur åtgärder för barn medtalsvårigheter bäst kan sättas in. Utskottet avstyrker med hänvisning till detanförda motion 1984/85:1772 (s). I motion 1984/85:1773 äv () och LärsSvensson (s) föreslås ge regeringen till känna vad som i motionenanförts om sexårsverksamhéten och ökade kulturinsatser i förskolan.Motionärerna efterlyser en reguljär och samordnad sexårsverksamhet i förskolani syfte att göra övergången till skolan så friktionsfri som möjligt. Utöversocial och pedagogisk träning i förskolan måste det emellertid också finnas merav kontinuerliga kulturinslag, anser motionärerna vidare. Inslag av musik,dans, drama, teckning, ritning och skapande i förskolan har mer och mer bedömtssom betydelsefulla för barnen. (U 7 9S7.07) tillkallades år 1981för att belysa frågor om samverkan mellan förskola och skola. I direktivenanförs bl. a. följande. SoU 1984/85:23 20 Behovet av en ökad samverkan mellan samhälletsolika verksamheter för barn har blivit starkare genom de senaste årens snabbautbyggnad av förskolan och omfattande reformering av . Ett samarbeteomkring barnets totala situation har genom denna utveckling blivit alltnödvändigare. Enförsvårande omständighet för en samverkan kan enligt min mening vara de skillnadermellan förskolan och skolan som finns när det gäller arbetssätt och metoder. Enökad samverkan mellan barnomsorgen och skolan bör byggas på ett likarlatsynsätt i fråga om barns utveckling och behov. Samverkan bör innebära ettnärmande av arbetssätt och pedagogisk metod till varandra. Detta måst<; skeutifrån en positiv respekt och förståelse för de olika roller de bådaverksamheterna har. Det är således naturligt att för de yngsta barnen ibarnomsorgen stor hänsyn tas till individuellt och spontant upplevda behov ochönskemål. Med tilltagande mognad kan sedan kraven öka på att barnen skallarbeta i större grupper och med samma sak under längre tidspass. Det ärnaturligt att vartefter den intellektuella mognaden hos barnet ökar, starkarebetona inslagen av kunskapsutveckling och färdighetsträning i verksamheten.Efter hand ökar också förutsättningarna för barnen att ta ett ökat ansvar fördet dagliga arbetet. För lågstadiets del bör t. ex. de positiva erfarenheternaav organisationen med syskongrupper i barnomsorgen där de äldre barnen hjälperoch stimulerar de yngre barnen tas till vara. Kommittén har sedermera genom tilläggsdirektiv fåtti uppdrag att förutsättningslöst överväga de för- och nackdelar som ärförknippade med sänkt skolpUktsålder (Dir. 1981:39). Ettslutbetänkande från kommittén, där bl. a. frågor om sexårsverksamhet iförskolan tas upp, kommer . Isocialstyrelsens förslag till pedagogiskt program (se ovan) uttalas att enåldersblandad barngrupp/syskongrupp bör vara den form av basgrupp i vilken detenskilda barnet har en fast grupptillhörighet. Verksamheten måste emellertidäven anpassas till barnens olika utvecklingsnivåer, sägs det vidare. Enindelning i tvärgrupper, där barn samlas i mer ålders- eller utvecklings-mässigtlikartade grupper, är ett viktigt komplement till den åldersblandadegruppverksamheten. De olika åldrarnas intellektuella och sociala kapacitetmåste tas till vara och utvecklas i en verksamhet som är anpassad till derasbehov och ökande förutsättningar, heter det (s. 23). Förslaget till pedagogisktprogram innehåller också ett avsnitt om samverkan mellan förskola och skola. Utskottethar , , behandlatmotionsyrkanden om en samlad pedagogisk gruppverksamhet för barn i sexårsåldernsom förberedelse inför skolan. Utskottet har därvid avstyrkt motionerna, bl. a.med hänvisning till det uppdrag som ankommer på förskola-skola-kommittén (SoU1983/84:12). Medhänvisning till att förskola-skola-kommitténs betänkande kan väntas inom ennära framtid och till att frågan också tas upp i förslag tillpedagogiskt program för förskolan, anser utskottet inte att det är erforderligtmed något initiativ med anledning av motion SoU1984/85:23 ' 21 1984/85:1773 (s) i den del motionen avsersexårsverksamhéten. När det gäller motionens förslag om ökade kulturinsatser iförskolan vill utskottet även här hänvisa till pedagogiskaprogram. Där sågs bl. a. följande beträffande kultur i förskolan (s. 22). Förskolans pedagogiska verksamhethar av tradition fäst stor vikt vid aktiviteter inom de olika konstarternamusik, dans, teater, bild och form och Htteratur. Denna tradition måste tastill vara och medvetet utvecklas med utgångspunkt i de skiftande sociala ochkulturella miljöer i vilka förskolan verkar. Genom att allt fler barn får delav förskolan ökar verksamhetens betydelse som kulturbärare och kulturförmedlareför den uppväxande generationen. I en målinriktad förskoleverksamhet kan barnenerbjudas motbilder till den spekulativt kommersiella påverkan som de oftautsätts för. Kultur av, med och för barn i förskolan innebär attmedvetet utnyttja förskolans möjligheter till upplevelser och skapandeverksamheter samt att levandegöra traditioner och kulturarv. Personalensmöjligheter att tillsammans med barnen utveckla egna intressen och talangerberikar verksamheten i förskolan. Vidare understryks vikten av attförskolan utnyttjar möjligheterna till samarbete med bibliotek, museer, denkommunala , kulturföreningar och enskilda kulturarbetare. Närkommunen utarbetar riktlinjer för detta samarbete bör den samverka mednämnderna för kultur, skola och fritid. Med hänvisning till den här lämnade redovisningen anserutskottet att motion 1984/85:1773 (s) inte heller i denna del påkallar någonåtgärd av . Motionen avstyrks således. 1. beträffandestatsbidragssystem för barnomsorgen attriksdagen avslår motion 1984/85:509 yrkande 2, motion 1984/ 85:1138 yrkande 3,motion 1984/85:2447, motion 1984/85:2465, motion 1984/85:2689 yrkande 2, motion1984/85:2777 yrkandena 6 och 8 samt motion 1984/85:2820, 2. beträffande likastatsbidrag till och alternativ barnom sorg attriksdagen avslår motion 1984/85:509 yrkande 3, 3. beträffande vissa villkor förstatsbidrag tdl föräldrakooperativ att avslår motion 1984/85:711, 4. beträffande medelsanvisningen attriksdagen till Bidrag till barnomsorg för /86 anvisarett förslagsanslag av 7 , 5. beträffande utbyggnadenav barnomsorgen /86 att avslår motion 1984/85:2777 yrkande 2, SoU1984/85:23 22 6. beträffande en allmän målsättningför utbyggnad av barnomsorgen att avslår motion 1984/85:2777 yrkande1, 7. beträffande utbyggnadens inriktning attriksdagen avslår motion 1984/85:2777 yrkande 3, 8. beträffandeett temporärt anordningsbidrag attriksdagen avslår motion 1984/85:2777 yrkande 7, 9. beträffandebindande kvalitetsnormer attriksdagen avslår motion 1984/85:2777 yrkande 4, 10. beträffandefasta vikarier att riksdagenavslår motion 1984/85:2777 yrkande 5, 11. beträffandetjänsteformer inom barnomsorgen attriksdagen avslår motion 1984/85:2777 yrkande 9, 12. beträffande stödpersonal för barnmed särskilda behov att avslår motion 1984/85:2777 yrkande 10, 13. beträffande statsbidrag tillfritidshem för utvecklingsstörda att avslår motion 1984/85:1763, 14. beträffande utredning omobligatorisk förskola att avslår motion 1984/85:1789, 15. beträffande stöd tillfamiljedaghemmen att avslår motion 1984/85:1012, 16. beträffande information ornalternativ barnomsorg att avslår motion 1984/85:1013, 17. beträffande talträning i förskolan attriksdagen avslår motion 1984/85:1772, 18. beträffandesexårsverksamhet och kulturinsatser i förskolan att avslår motion 1984/85:1773. Närvarande: (), (),(), (), (). (),(), (), (), AnitaPersson (s), (vpk), (), (), ()och (). SoU1984/85:23 23 Statsbidragssystem för barnomsorgen (mom. 1 i hemställan) 1. av , , (alla m) som anser: dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Utskottet har vid" och slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion1984/85:2689 (yrkande 2) att ett statsbidragssystem för barnomsorgen skall varaneutralt i förhållande till omsorgsform och huvudman och att det måste uppfyllaföljande krav: - Kommunalförskole- eller skolbarnsomsorg får inte gynnas på bekostnad av enskildaalternativ eller familjedaghem. - När dekvalitetskrav, som alltid måste ställas, är uppfyllda skall enligt vår meningkommunerna vara skyldiga att räkna in de enskilda förskolorna ibarnomsorgsplanen. - Deltidsförskolanskall berättiga till motsvarande statsbidrag som heltidsförskolan. - Statsbidragenfår inte utformas så att lång daghemsvistelse medför ett oproportionerligtstort statsbidrag jämfört med kortare vistelsetider. - Anslagsutrymmemåste medges för införande av en vårdnadsersättning från . De statsbidragsregler som antogs avriksdagen brister i samtliga dessa avseenden. Utskottet anserdärför att hos regeringen bör begära förslag till nyastatsbidragsregler som uppfyller de krav som här har räknats upp. börför övrigt statsbidragen till barnomsorgen avvecklas och ersättas avgrundavdrag för barn, vårdnadsersättning och avdragsrätt för nödvändigabarntillsynskostnader samt en väl utformad kommunalskatteutjämning. Utskottettillstyrker således motion 1984/ 85:2689 yrkande 2 och motion 1984/85:2820.Härigenom tillgodoses även syftet med motion 1984/85:2465. Med hänsyn till detanförda saknar utskottet anledning att gå in på de bidragssystem som föreslås imotionerna 1984/ 85:509 yrkande 2,1138 yrkande 3, 2447 samt 2777 yrkandena 6och 8. De nu nämnda motionerna avstyrks. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. beträffande statsbidragssystemför barno/nsorgen att med bifall till motion 1984/85:2689 yrkande 2och motion 1984/85:2820 och med anledning av motion 1984/85:2465 samt medavslag på motion 1984/85:509 yrkande 2, motion 1984/85:1138 yrkande 3, motion1984/85:2447 och motion 1984/ 85:2777 yrkandena 6 och 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. SoU1984/85:23 24 2. av () och () som anser: dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Utskottet har vid" och slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion1984/85:1138 (yrkande 3) att statsbidraget till barnomsorgen bör reformeras ienlighet med vad som föreslogs i proposition 1980/81:205 om förenklade statligaregler inom barnomsorgen. Bidraget bör alltså utgå av bruttokostnadenför all barnomsorg som finns upptagen i kommunernas barnomsorgsplaner, dvs.daghem, familjedaghem, deltidsförskola, föräldraledd barnomsorg och öppenförskola. Utskottet anser att en sådan reform ger flera positiva effekter. Detstimulerar kommunerna att med bevarad kvalitetsmålsättning söka mindreresurskrävande organisation och lösning för barnomsorgen. Det ger också ökadrättvisa mellan olika kommuner och olika delar av landet. bör nubesluta att anta de riktlinjer för statsbidraget till barnomsorgen somriksdagen beslutade om . Utskottet tillstyrker alltså motion1984/85:1138 yrkande 3. Härigenom tillgodoses även syftet med motion1984/85:2447. Med hänsyn till det anförda saknar utskottet anledning att gå inpå de bidragssystem som föreslås i motionerna 1984/85:509 yrkande 2, 2465,2689 yrkande 2, 2777 yrkandena 6 och 8 samt 2820. De nu nämnda motionerna avstyrks. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. beträffande statsbidragssystemför barnomsorgen att med bifall till motion 1984/85:1138 yrkande 3 ochmed anledning av motion 1984/85:2447 samt med avslag på motion 1984/85:509yrkande 2, motion 1984/85:2465, motion 1984/85:2689 yrkande 2, motion1984/85:2777 yrkandena 6 och 8 och motion 1984/85:2820 beslutar anta deriktlinjer för statsbidrag till barnomsorgen som beslutades av riksdagenhösten 1981, 3. av () som anser: dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Utskottet har vid" och slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det statsbidragssystem som antogs avriksdagen har stora svagheter dels genom att bestämmelsernatvingar fram långa vistelsetider, dels genom att enskilda förskolor missgynnas.Statsbidragssystemet bör därför reformeras. Utskottet anser i likhet med vadsom anförs i motion 1984/85:509 (yrkande 2) att det är dags att anförtrokommunerna ett större ansvar för dimensionering och drift av barnomsorgen.Statens bidrag till barnomsorgen borde därför utgå med ett visst beloppper barn i förskoleåldern i kommunen. Inom denna ram borde de förtroendevalda ikommunen anförtros att fördela medlen efter de behov som finns i resp. kommun.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag till reformerat statsbidrag ienlighet härmed. Vad utskottet nu anfört bör ges SoU1984/85:23 25 regeringen till känna. Det sagda innebär att utskottetavstyrker motionerna 1984/85:1138 yrkande 3, 2447,2465, 2689 yrkande 2,2777yrkandena 6 och 8 samt 2820. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. beträffande statsbidragssystemför barnomsorgen att med bifall till motion 1984/85:509 yrkande 2 ochmed avslag på motion 1984/85:1138 yrkande 3, motion 1984/85:2447, motion1984/85:2465, motion 1984/85:2689 yrkande 2, motion 1984/85:2777 yrkandena 6och 8 samt motion 1984/85:2820 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 4. av (vpk) som anser: dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Utskottet har vid" och slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör statsbidraget tillbarnomsorgen utformas så att det blir en verklig stimulans för kommunerna attbygga ut verksamheten. Bidragskonstruktionen bör vidare vara sådan att dengynnar en kvalitativt bra barnomsorg. Utskottet anser därför att statsbidragetbör kopplas ihop med bindande miniminormer för personaltäthet, ytnormer ochbarngruppstorlekar. För att säkra den kvantitativa utbyggnaden av barnomsorgenbör ett driftbidrag utgå av de faktiska driftkostnaderna och på såsätt täcka personalkostnaderna. Genom att ytterligare höja barnomsorgsavgiftenmed kan driftbidraget finansieras. Barnomsorgsavgiften böralltså höjas till . Utskottet tillstyrker således motion 1984/85:2777yrkandena 6 och 8. Till frågan om ett temporärt anordningsbidrag, bindandekvalitetsnormer och bidrag till insatser för barn med behov av särskilt stödåterkommer utskottet i det följande. Med hänsyn till detta ställningstagande har utskottetingen anledning att gå in på motionerna 1984/85:509 yrkande 2, 1138 yrkande 3,2447, 2465, 2689 yrkande 2 samt 2820, som därför avstyrks. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. beträffande statsbidragssystemför barnomsorgen att med bifall till motion 1984/85:2777 yrkandena 6och 8 och med avslag på motion 1984/85:509 yrkande 2, motion 1984/ 85:1138yrkande 3, motion 1984/85:2447, motion 1984/85:2465, motion 1984/85:2689yrkande 2 samt motion 1984/85:2820 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. SoU1984/85:23 26 Lika statsbidrag till och alternativ barnomsorg(mom. 2 i hemställan) 5. av (), (), (), (), (), () och GullanLindblad (m) som anser: dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Utskottet avstyrker" och slutar med"enskild regi" bort ha följande lydelse: Utskottet har emellertid numera övertygats om attstatsbidragssystemet bör bygga på en princip som innebär likställighet mellanenskild och barnomsorg. Barnomsorg i enskild regi utgör ett värdefulltalternativ till de kommunala institutionsplatserna som den frånsamhällets synpunkt ofta är betydligt mer ekonomisk. De nuvarande reglernadiskriminerar ideella och föräldradrivna omsorgsformer liksom barnomsorg pådeltid. I avvaktan på en större reformering av statsbidragssystemet för barnomsorgenbör därför nuvarande regler för bidrag till alternativ barnomsorg ändras ienlighet med vad som föreslås i motion 1984/85:509 (fp) yrkande 3. Omgrundläggande kvalitetskrav och regler om närvarotid m. m. är uppfyllda ochbarnomsorgen omfattas av den kommunala barnomsorgsplanen bör statsbidrag tillalternativ barnomsorg utgå på exakt samma grunder som till barnomsorg.Något ytterligare kriterium för rätt till statsbidrag bör inte uppställas.Statsbidragsreglerna bör utformas med utgångspunkt i vad utskottet här uttalat.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Mot bakgrund av vad här anförts saknar utskottet anledningatt vidare gå in på motion 1984/85:711 (s) vari begärs vissa villkor för attlika höga statsbidrag skall utgå till alternativa daghemsformer som tillkommunal verksamhet. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffande lika statsbidragtill och alternativ barnomsorg attriksdagen med anledning av motion 1984/85:509 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Utbyggnaden av barnomsorgen /86 (mom. 5 ihemställan) 6. av (vpk) som anser: dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "Mot bakgrund" och slutar med"åtgärd" bort ha följande lydelse: Såsom påpekas i motion 1984/85:2777 (yrkande 2) måsteutbyggnaden av den kommunala barnomsorgen ske med i genomsnitt 90 000 platserper år om alla barn som har förvärvsarbetande mödrar skallgaranteras en plats. Utskottet delar motionärernas uppfattning att alla barn SoU1984/85:23 27 till förvärvsarbetande eller studerande mödrar har rätttill en barnomsorgsplats. En kraftig utbyggnad måste alltså ske. För detkommande budgetåret är det dock inte praktiskt möjligt att bygga mer än ca 50000 platser. Utskottet tillstyrker alltså motionen (vpk) såvitt nu är i fråga(yrkande 2). dels att utskottet under mom. 5 bort hemställa 5. beträffandeutbyggnaden av barnomsorgen /86 attriksdagen med anledning av motion 1984/85:2777 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till kärina vad utskottet anfört. En allmän målsättning för utbyggnad av barnomsorgen (mom.6 i hemställan) 7. av (vpk) som anser: dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"(yrkande 1)" bort ha följande lydelse: Som tidigare nämnts (se res. 6) måste den kommunalabarnomsorgen byggas ut med 450 000 platser innan alla barn tillförvärvsarbetande och studerande mödrar kan garanteras en barnomsorgsplats.Hundratusentals barn står således utanför den kommunala barnomsorgen, vilketskapar stor otrygghet. Utskottet, som anser att det bör vara lika självklartmed en barnomsorgsplats som det är att barn får plats i skolan , vill med anledning av motion 1984/85:2777 yrkande 1 uttala attmålsättningen för utbyggnaden av barnomsorgen bör vara att alla barn upp till tolvår skall kunna beredas plats i samhällets barnomsorg. Detta bör geregeringen till känna. dels att utskottet under mom. 6 bort hemställa 6. beträffande en allmänmålsättning för utbyggnad av barnomsorgen att med anledning av motion 1984/85:2777 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utbyggnadens inriktning (mom. 7 i hemställan) 8. av (vpk) som anser: dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "Beträffande familjedaghemmens" ochslutar med "(yrkande 3)" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna att den bästaomsorgsformen för flertalet förskole- och skolbarn är daghem och fritidshem.Utbyggnaden av samhällets barnomsorg bör därför ske i form av daghem ochfritidshem. Familjedaghemmen bör endast utgöra ett komplement för barn ispeciella situationer. Vad utskottet nu anfört bör i enlighet med motion1984/85:2777 yrkande 3 ges regeringen till känna. SoU1984/85:23 28 dels att utskottet under mom. 7 bort hemställa 7. beträffandeutbyggnadens inriktning attriksdagen med anledning av motion 1984/85:2777 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Utbyggnadens inriktning (motiveringen till mom. 7 ihemställan) 9. av (), (), BlendaLittmarck (m), (), (), () och () som anser att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 11 som börjar med "Beträffande familjedaghemmens" och slutar med"(yrkande 3)" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående uttalat sig förlikställighet mellan olika former av barnomsorg (res. 1-3 samt 5). Utskottetanser följakfligen inte att utbyggnaden av daghem och fritidshem skall främjaspå bekostnad av familjedaghemmen. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionen (vpk) såvitt nu är i fråga (yrkande 3). Ett temporärt anordningsbidrag (mom. 8 i hemställan) 10. av (vpk) som anser: dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "Utskottet är" och slutar med"(yrkande 7)" bort ha följande lydelse; Utskottet anser liksom motionärerna attdriftbidraget (se res. 4) bör kombineras med ett temporärt anordningsbidrag föratt säkra både den kvantitativa och den kvalitativa utbyggnaden avbarnomsorgen. Bidraget bör utgå med . per avdelning i heltidsförskolaoch fritidshem. bör enligt utskottets mening besluta om ett sådant bidragför nybyggnad inom barnomsorgen fr. o. m. och tills vidare. dels att utskottet under mom. 8 bort hemställa 8. beträffandeett temporärt anordningsbidrag attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2777 yrkande 7 beslutar att inrättaanordningsbidrag inom barnomsorgen i enlighet med vad utskottet anfört. Ett temporärt anordningsbidrag (motiveringen till mom. 8 ihemställan) 11. av (), (), BlendaLittmarck (m), (), (), () och () som anser att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 11 som börjar med "Utskottet är" och slutar med "(yrkande 7)" bortha följande lydelse: SoU1984/85:23 29 Utskottet finner inte skäl att nugöra en annan bedömning, varför motionen avstyrks även i denna del (yrkande 7). Bindande kvalitetsnormer (mom. 9 i hemställan) 12. av (vpk) som anser: dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"(yrkandena 4 a, b och c)" bort ha följande lydelse: Utskottet kan inte godta att kvalitetskraven påbarnomsorgen sänks. För att kvaliteten inom barnomsorgen skall kunnaupprätthållas och utvecklas måste det införas bindande miniminormer i fråga ombarngruppernas storlek och personaltätheten. Ytnormer måste bibehållas Föråldersgrupperna , inom förskolan och fritidshemmen bör grupperna intevara större än 15 barn. För de s. k. småbarnsgrupperna, i åldrarna , bör antalet inte överstiga 10 barn. När det gäller s. k. utvidgadsyskongrupp, barn från 0,5 till bör barnantalet vara 12-15, beroende pååldersfördelningen i gruppen.