bet · G801UU6 · 1984-12-31 00:00:00 — Medgivande skall återkallas om de uppgifter på vilka detgrundats var oriktiga. Svensk medborgare eller juridisk person som själveller genom utländskt dotterföretag nu driver rörelse i ellerNamibia skall från denna lags ikraftträdande ha avyttrat elleravvecklat egendomen eller verksamheten. Regeringen får utan hinder av 1§ medge svensk juridiskperson, som före ikraftträdandet av denna lag har förbundit sig att inteutvidga sin verksamhet i eller , rätt tills vidare attersätta utrangerad, avyttrad eller förlorad anläggningstillgång. Medgivandetfår återkallas om verksamheten utvidgas eller eljest särskilda skäl föreligger. Den som bryter mot 1 § döms, om gärningen skettuppsåtligen, till böter eller fängelse i högst eller, om gärningenskett av grov oaktsamhet, fill böter eller fängelse . Iringa fall skall ej dömas till ansvar. För anstiftan av eller medhjälp till brott mot 1§ döms ejtill ansvar. Den som underlåter att fullgöraskyldighet enligt 2 eller 3§ dörhs till böter. Svensk medborgare, vilken som företrädare för juridiskperson har utom riket brutit mot 1§, döms efter denna lag och vid svenskdomstol, även om 2 kap, 2 eller 3§ ej är tillämplig, Utbyte av brott enligt denna lag skall förklarasförverkat, om det ej är uppenbart obilligt. Egendom som använts såsom hjälpmedel vid brott enligtdenna lag kan förklaras förverkad, om det är påkallat till förebyggande avbrott eller eljest särskilda skäl föreligger. Den som bryter mot 1 eller 3§ döms, om gärningen skettuppsåfii-gen, till fängelse i högst eller, om gärningen skett av grovoaktsamhet, till böter eller fängelse , I ringa fall dömstill böter. För anstiftan till eller medhjälp till brott mot lagendöms till fängelse i högst tvä år. Den som, för att medges undantag enligt 2§, lämnar oriktiguppgift döms till fängelse i högst . Svensk medborgare, vilken som företrädare för juridiskperson har utom riket brutit mot 1§, döms efter denna lag och vid svenskdomstol, även om 2 kap. 2 eller 3§ ej är tillämplig. Utbyte av brott enligt denna lag skall förklarasförverkat. Egendom som använts såsomhjälpmedel vid brott enligt denna lag kan förklaras förverkad, om det ärpåkallat till förebyggande av brott eller eljest särskilda skäl föreligger. UU1984/85:6 41 Nuvarande lydelse Reservantens förslag Detsamma gäller egendom med vil- Detsamma gäller egendom med vil ken tagits befattning som utgör brott kentagits befattning som utgör brott enligt denna lag. I stället för egendo- enligtdenna lag. I stället för egen- men kan dess värde förklaras för- domenkan dess värde förklaras för verkat, verkat. Åtal för brott enligt denna lag får Åtal för brott enligt denna lag får väckas endast efter förordnande av väckasendast efter förordnande av regeringen eller den regeringen be- regeringeneller den regeringen be myndigar, myndigar. , , och (alla m) anser dels alt den del av utskottelsyttrande på s. 28 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"det anförda" bort ha följande lydelse: Svenska företags närvaro i motiveras avaffärsrhässiga skäl. Totalt kan ca 20 000 sydafrikaner därmed sägas vara heltberoende för sitt uppehälle av de svenskägda företagen. Ett avskaffande av den s. k. Sydafrikalagen bör ske i sambandmed att det svenska näringslivet, tillsammans med de fackliga organisationerna,utformar en ny Codex Ethicus.för de svenska företagens verksamhet i Sydafrika.Denna nya Codex Ethicus skall utgå från likställighet oavsett ras och bör bl.a. ta sikte på att de svenska företagen skall stödja de svartas utbildning,respektera deras fackliga organisationer och förbättra deras anställningsvillkor.Den bör också innehålla förbud mot lån till sydafrikanska staten och dessmyndigheter. Det är enligt utskottets mening viktigt att uppmuntrakontakter på det vetenskapliga och kulturella planet, särskilt med enskildapersoner och organisationer i vilka är kritiska tillapartheidsystemet. Erfarenheten visar att kontakter av detta slag stärker deninternationella opinionen för respekt för mänskliga fri- och rättigheter. Det faktum att Sydafrikalagen ej påverkat utvecklingen iSydafrika i gynnsam riktning gör det nödvändigt att försöker påverkasituationen i efter delvis ändrade riktlinjer. Den i motion1984/85:166 förordade strategin att direkt försöka påverka förhållandena iSydafrika i gynnsam riktning är enligt utskottets uppfattning därvid enframkomlig väg. Denna strategi kan kombineras med andra delar av svenskSydafrikapolilik. UU1984/85:6 42 dels att utskoltets hemställan i mom. 18 bort ha följandelydelse: 18. att liksdagen med bifallfill mofion 1984/85:166, yrkandena 4 och 6, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört angående nya riktlinjer för Sydafrikapolitik, Stöd för en demokratisk utveckling , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 28 börjar med "Som framgår" och slutar med"avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse: ger ett omfattande bistånd fill länderna i södraAfrika. ges ett bistånd på 160 miljoner till sydafrikanskabefrielserörelser, flyktinghjälp och stöd lill apartheidpolifikens offer.Uppskattningsvis en fjärdedel av detta bistånd går till hjälp inom Sydafrikasgräns. Det begränsade stödet fill olika ändamål i motiverar enligtutskottet att detta, i enlighet med vad som föreslås i motion 166, ökar. Den sydafrikanska.regeringens ekonomiska anslag lillutbildning för den icke-vita befolkningen är ytterligt begränsat. börekonomiskt stödja högre utbildning. Detta stöd kan utgå t. ex. i form avstipendier för studier vid sydafrikanska högskolor eller för studier utomlands. Sverigebör ge bistånd lill apartheidpolitikens offer. De svartas organisationer spelar en stor roll föromvandlingen av . bör därför ge de svartas organisationerekonomiskt stöd. Stödet bör t. ex. utgå till medborgarrätts-, kyrkliga ochfackliga organisationer. driver en rad angelägna projekt iSydafrika; bör stödja dessa hjälpprogram. Stora delar av den svarta befolkningen lider avundernäring och akut brist på sjukvård. bör undersöka möjligheterna attge medicinsk och humanitär hjälp åt den svarta befolkningen i . SIDA bör ges i uppdrag att snabbutreda hur stödet ienlighet med det sagda kan utformas för att nå bästa möjliga resultat. dels att utskottets hemställan i mom. 19 bort ha följandelydelse: 19. att med bifallfill motion 1984/85:166, yrkande 5, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om ekono miskt stöd för en demokratisk utveckling i , UU1984/85:6 43 (vpk) anser dels all den del av utskottetsyttrande på s. 29 som börjar med "Möjligheten att" och slutar med"motion 168" bort ha följande lydelse: är av ockuperat område. Sydafrikasöverhöghet över upphävdes av FN . Därefter harsäkerhetsrådet och generalförsamlingen upprepade gånger slagit fast attSydafrika inte har legal rätt till fortsalt kontroll över området. Överhögheten över har enligt FN:s beslut i ställetöverlåtits på . I det s.k. Namibiadekretet till skydd förNamibias naturtillgångar har FN fastslagit att utförsel från av landetsresurser inte får ske ulan tillstånd. är inte medlem avGATT, och har enligt allmän uppfattning inte rättighet att företrädaNamibia i . Det finns enligt utskottets mening således ingainternationella regler som skulle hindra åtgärder på handelsområdet motNamibia. Det kan tvärtom göras gällande att det finns ett internationelltåtagande - Namibiadekretet -som ålägger länderna att hindra utförsel av varorfrån . En tillämpning av Namibiadekretet är i denna mening inte ens attbetrakta som en sanktion ulan som tillämpning av internationell rätt på ettolagligt kontrollerat område. Av flera skäl är det därför både möjligt och önskvärt attregeringen beslutar om ett förbud mot import av varor från . Utskottetfår därför tillstyrka yrkande 1 i motion 961, yrkande 1 i mofion 1542, yrkande4 i motion 165, yrkande 2 i motion 167 och yrkande 2 i motion 168. dels att utskottels hemställan i mom. 20 bort ha följandelydelse: 20. att med bifall tillmotion 1983/84:961, yrkande 1, motion 1983/84:1542, yrkande 1, motion1984/85:165, yrkande 4, motion 1984/85:167, yrkande 2, och motion 1984/85:168,yrkande 2, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtangående handeln med , 1.Ytterligare skärpning av Sydafrikapolitik RuneÅngström (fp) anför: Liksom regeringen i proposition1984/85:56 föreslår utrikesutskottet i sill betänkande 1984/85:6 skärpningar iden nuvarande Sydafrikalagen. finner detta positivt och noteraratt utredningsförslag i viktiga delar har utgjort underlagför dessa ställningstaganden. anser också att det är av stort värdeatt största möjliga enighet UU1984/85:6 44 markeras i behandling av detta ärende.Folkpartiet har därför avstått från att reservera sig på ett par punkter därutskottet inte kunnat bifalla våra motionskrav, och ett ytterligare skäl är attutskottet på samtliga dessa punkter i sin skrivning överlämnat ärendena till enkommande utredning som skall vara klar före den 31 december 1990.Detta innebär att motionskraven i ett senare skede kommer att beaktas. På två punkter, dispensförfarandet och då det gäller densvenska aktiviteten internationellt för all utvidga handelssanktionerna motSydafrika, har dock utskottet på ett olyckligt sätt mjukat uppSydafrikakommitténs förslag och finner det angeläget att markeraåsiktsskillnad i dessa frågor. föreslår i sitt betänkande attmöjligheterna att få dispens skall tidsbegränsas till utgången av 1990.Företagen skulle på detta sätt få ett klart besked, att dispensmöjligheternakommer att upphöra från den tidpunkten om inte väsentliga förändringar skett iSydafrikas apartheidpolitik. Ett utarbetat lagförslag med den inriktningenskulle naturligtvis ha varit en kraftigare markering mot apartheid än atthänskjuta frågan till den aktuella utredningen. anser också att en fastare handläggning avdispensansökningarna än den som utskottei rekommenderar vore att föredra,liksom att kommerskollegiums och regeringens bedömning av motiven för dispenserväger in företagets hela situation, bl. a. om förelagets personalpolitikgenomgår förändringar i negativ riktning. Beträffande handelssanktioner mot anförregeringen i sin proposition att våra överenskommelser inom inte möjliggörbilaterala sanktionsåtgärder på handelns område. Möjligheten finns dock förSverige att som medlem i organisationen begära undanlag från för alt vidtasanktioner mot . Även denna fråga har av utskottet överlämnats tillden kommande utredningen, men anser att delta agerande obehindratkunnat ske utan ett särskilt utredande. () anför: En väsentlig del av en skärptSydafrikapolitik saknas enligt min mening i proposition 1984/85:56 eftersomsanktioner i handeln berörs mycket marginellt. Redan i remissyttrandena över Sydafrikakommitténsbetänkande (SOU 1984:52) efterlystes från flera remissinstanser en bättrebelysning av möjligheterna till ytterligare begränsning av handeln medSydafrika och , Ett importförbud frän kan inte bara avfärdas medhandelns ringa omfattning och svårigheterna att kontrollera efterlevnaden. Inteheller kan kravet på en sanktionspolilik mot vissa sydafrikanska varor avvisasenbart med uttolkningen av våra åtaganden enligt . UU 1984/85:6 45 Det faktum att ansluter sig tillfrihandelsprincipen borde inte vara ett hinder för ett importstopp av moraliskaskäl för åtminstone vissa varor som otvivelaktigt är producerade genomslavarbete och rasförtryck. Syftet med en sådan åtgärd skulle inte varaprotektionistisk eftersom det inte handlar om att skydda inhemsk produktion.Det bör vara möjligt att utforma en sådan politik utan att övergerGATT-avtalet eller i övrigt bryter mot tradifioriella utrikespolitiskagrundprinciper. Om intentionerna i FN:s Namibiadekret kan förbigås genom atthandeln leds genom är detta ytterligare ett skäl att övervägahandelssankfioner riktade direkt mot . eller propositionen ger underlag för en tillfredsställandebehandling av frågan om handelssanktioner i detta utskotts betänkande.Utskottet hänvisar till den nya utredning som förutskickas tämligen snart. Jagutgår från att den kraftiga opinionen i remissyttrandena beaktas i direktivenför denna utredning. 5 1984/85. UU1984/85:6 46 1984/85:3 y om förslag till lag om förbud mot investeringar iSydafrika och (prop. 1984/85:56) har berett näringsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1984,/85:56 med förslag till lag omförbud mot investeringar i och jämte motioner, 1propositionen föreslås att skall dels anta ett inom upprättat förslagtill lag om förbud mot investeringar i och.Namibia, dels godkänna de riktlinjer för den svenskaSydafrikapolitiken som förordas i propositionen. Fem motioner, 1984/85:164-168, har väckts med anledning avpropositionen. Företrädare för () ochför har-var grupp för sig- inför utskottet framförtsynpunkter i ärendet. Från SAF:s sida har därvid överlämnats en skriftligframställning. Likaledes har inför utskottet synpunkter lämnats av ombudsmanBengt , . Vidare har upplysningari ärendet inför utskottet lämnats av expeditions- och rättschefen vidutrikesdepartementets handelsavdelning och förhandlingschefeni industridepartementet . behandlar i detta yttrande propositionenoch motionerna till den del de gäller vissa övergripande frågor rörande lagenom förbud mot investeringar i och , möjligheterna till dispensfrån investeringsförbudet enligt nämnda lag samt handelssanktioner gentemotSydafrika och , Härvid syftar utskottet till all mot bakgrund av måletför den svenska Sydafrikapolitiken i första hand bedöma vilka effekter vissa avde föreslagna åtgärderna kan få med avseende på de svenska företagensverksamhet. Utskottet har däremot ansett att frågan om de föreslagnalösningarnas effektivitet som medel i Sydafrikapolitiken i huvudsak fallerutanför utskottets arbetsområde, Lagen om förbud mot investeringar i och Den nuvarande lagen (1979:487) omförbud mot investeringar i och trädde i kraft den I juli1979, Det primära syftet med lagen är UU1984/85:6 47 att genom en begränsning av svensk näringsverksamhet iSydafrika och öka det politiska trvcket på den sydafrikanska regimenför att en genomgripande samhällsförändring skall komma till stånd där.Lagstiftningen avser att förhindra nyetablering av företag i ochNamibia liksom att hindra där redan etablerade svenska företag från att utvidgaden verksamhet de bedrev i dessa länder vid tiden för lagens ikraftträdande.Regeringen kan medge undantag från investeringsförbudet. Någon g;irante-radrätt för förelagen att företa ersätlningsinvesteringar föreliggeidock inte. I proposition 1984/85:56 läggs fram förslag till en nyl;ig om förbud mot investeringar i och . Den nya lagen är envidareutveckling av den nuvarande Sydafrikalagen, vars huvuddrag i alltviisentligt h:n" förts över till den nya lagen. Bland nyheterna i lagen ärförbud för svenska juridiska personer att ge lån till sydafrikanska stateneller dess myndigheter och ati ställa säkerhet för sydafrikanska statens ellerdess nivndigheters skulder. Det blir även förbjudet för svenska juridiskapersoner ;itt bidra till att egendom hyrs av ett syd:ifiikanskt ellernaiiiibiskt dotterföretag geiioni s. k. finansiell leasing. Regeringen föreslåsockså tå bemvndigaiidc ;ilt införa förbud mot överlåtelser och upplåtelser avpatent och tillverkningsrälter till ett sydafrikanskt eller namibiskt företagnär så är påkallat med hänsyn till vissa omständigheter. Vidare föreslås att enmöjlighet öppnas för företagen att efter regeringens medgivande tills vidareföreta bl, a, ersättningsinvesie-ringar under förutsättning att förelagen åtarsig att se till att detta inte leder till en utvidgning av verksamheten iSydafrika och N;uiiibia, Ett sådant nietlgivande skall kunna kompletteras medytterligare villkor. Motionerna är tre parti- eller kommitténiotioner (m; fp;spk) samt en motion av m.fl. (s) och en motion av PärGranstedt m. fl. (c). De kännetecknas av stor samstämmighet niir det gällersynen p;'i apartheidpolitiken och på målet för den svenska Sydafrik;ipolitiken.Om medlen gär niening;irna deiviLs isär. Den stora skiljelinjen går mellanmoderata samlingspartiets uppfattning och den som kommer till uttryck i deövriga motionerna. Enligt moderata samlingspartiet bör de svenska företagens \erksamheti inte varaföremål för någon legal begriinsning och Sydafrikalagen följaktligen avskaffas,1 stället borde en iippför;iin.lckod för företagens verksamhet tillkoinina, övriga motionerna stöds förbuds/ begränsningslinjen och hävdas dessutom altregeringens förslag i viss:t avseenden inte är tillräckligt långtgående. - 1någr;i av dess;i motioner (s: c; vpk) föresläs också sanktioner pahandelsonirådet. 1 detta avsnitt redovis;ir näringsulskottet först - - bl.a. vissa synpunkter på principfrågan omtvång eller frivillighet som medel för företagspåverkan, en frägii somakiu:iliser:is av motion 1984/85:166 (m), och p;'i frågan om vissa effekter avkigcn i tredje land. Därefter behandlas, i de delar som näringsutskottet funnit;inlcdninu att >ttra sig om, regeringens förslag till ny Sydafrikakig janitetillhörande motionsvrkanden. UU1984/85:6 48 Effekter för svenskt näringsliv 1 betänkandet (SOU 1984:52) SvenskSydafrikapolitik redovisas (s. 89; vissa uppgifter rörande effekter på svenskexport och sysselsättning a\ svenskägda företags verksamhet i . Omkringhälften av den totala svenska exporten av varor till beräknas utgörasav leveranser från svenska företag med dotterföretag i ;i. En betydandedel av denna export utgörs av leveranser inom koncernerna. Dessa s, k,internleveranser uppskattas av företagen sysselsätta drygt I 000 personer iSverige, Mot denna bakgrund vill näringsutskottet inledningsvisframhålla att eventuella förändringar i de svenska företagens verksamhet iSydafrika torde ha relativt begränsade effekter för svensk sysselsättning ochekonomi som helhet. Den svenska Sydafrikapoliiiken är således i allt väsentligten utrikespolitisk angelägenhet med förhållandev is begränsade näringspolitiskaåterverkningar. Del nu sagda utesluter inte, vilket också framhålls ipropositionen (s, 23), att en fortsatt begränsning av svensk näringsverksamheti kan få negativa - och, i enstaka fall. svårhanterade - effekter förförelagen och deras anställda i . Särskilt kännbara kan följderna bliför de företag vilkas verksamhet är inriktad på leveranser till gruvindustrinoch som för sin teknik- och produktutveckling har ett starkt intresse av närhettill den sydafrikanska marknaden. Den grundläggande principen måste emellertidenligt naringsutskottets mening vara att svenska näringspolitiska intresseninte skall tillmätas en överordnad vikt i det nu aktuella sammanhanget. Uppförundekod för svenska företag i , m. m. 1 motion 1984/85:166 (m) påyrkasbåde att regeringens förslag till ny Sydafrikalag skall avslås och att dennuvarande lagen skall avskaffas. Som främsta skäl anges att lagstiftningenstrider mot den huvudprincip i svensk utrikespolitik enligt vilken Sverigesmedverkan i internationella sanktioner förutsätter att beslut om sådanasanktioner har träffats av . Härtill kommer enligtmotionärerna att lagen har ytterst små förutsättningar att uppfylla de uppsattamålen. Motionärerna preciserar hur en realistisk Sydafrikapolitik enligt derasmening bör utformas. 1 den skulle ing;i en påverkansstrategi som bl, a,inbegriper att de svenska företagen fortsätter att verka i och genomsin närvaro övar inflytande pa villkoren för de svarta och motarbetarrasåtskillnad mellan sina anställda. Enligt motionärerna bör Sydafrikalagen avskaffasi samband med att det svenska näringslivet tillsammans med de fackligaorganisationerna antar en ny uppförandekod. en Codex Ethicus. för de svenskaföret:igens verksamhet i , Koden skulle utgå från likställighetoavsett ras och borde bl.a, ta sikte pa att de svenska företagen skall stödja de svartas utbildning. UU1984/85:6 49 fackliga organisationer och förbättra derasanställningsvillkor. Den föreslås också innehålla förbud om lån tillsydafrikanska staten och dess myndigheter. anser det i huvudsak falla utanförutskottets berednings-område att bemöta argumenteringen i denna motion och attange synpunkter på dess slutsatser. Dock anser sig utskottet böra något beröraden syn på den svenska företagsamheten i som kommer till uttryck imotionen liksom förslaget om en uppförandekod för företagens verksamhet. Vad motionärerna anför ansluter nära till det synsätt somi den allmänna debatten anliiggs framfor allt från näringslivets sida, nämligenatt de sydafrikanska företagen i utländsk ägo kan utöva ett positivt inflytandepå utvecklingen i landet genom att förbättra arbetsvillkoren för de svarta,genom att främja den verksamhet som bedrivs av de svarta fackföreningarna ochgenom att allmänt arbeta för lika behandling av arbetare och tjänstemäntillhörande olika raser. De utländska företagen kan enligt denna uppfattningtjäna som mönster för de inhemska. Om de tvingas avveckla sin verksamhet skulleett motiv för de sydafrikanska myndigheterna att mjuka upp apartheidpolitikenbortfalla och en förbättring av villkoren utebli eller fördröjas. En motsatt syn på företagens verksamhet ligger till grundför den nuvarande och den föreslagna nya .Sydafrikalagen, Enligt den kan deutländska företagen inte genom sin närvaro påverka de avgörande frågorna inomdet sydafrikanska samhället. Denna uppfattning går tillbaka på vad som uttalasi FN:s generalförsamlings resolution om stopp för utländska nyinvesteringar iSydafrika, nämligen att investeringar av detta slag hjälper och uppmuntrarapartheidpolitiken och att ett förbud mot sådana investeringar skulle utgöraett betydelsefullt led i kampen mot apartheid. Skälen till att regeringen,trots denna principiella inställning, inte föreslår någon obligatorisk ochomedelbar avveckling av svensk näringsverksamhet i formuleras ipropositionen (s. 28) av statsrådet på följande satt: Apartheidsystemet kan inte överlevapå sikt. Vid utformningen av vår lagstiftning har jag utgått ifrån attförändringar i det sydafrikanska samhället kommer att ske och utsikter öppnastill ett avskaffande av apartheid. Detta utgör enligt min mening ett skäl föratt åtminstone några svenska företag behåller ett fotfäste i iavvaktan på att apartheidsystemet avskaffas. Dessa kan då ha en bas på vilkende kan bygga en framtida verksamhet. Denna utgångspunkt bör prövas grundligtäven fortsättningsvis. Det är bl, a, mot den bakgrunden som jag kommer attföreslå en ny prövning av den svenska Sydafrikapolitiken ,Lagstiftningen bör således även fortsättningsvis .innehålla regler som tillåterregeringen att medge undanlag från det principiella investeringsförbudet föratt ge berörda företag möjlighet ;itt överleva på sparlåga. Jag vill dockunderstryka att bibehållandet av dessa regler inte skall uppfattas såsom engaranti för överlevnad. , som ansluter sigtill denna syn på företagens möjligheter att påverka utvecklingen i Sydafrikaoch på behovet av en reglering i lag av deras verksamhet i vissa avseenden,noterar att i lagen föreslås bli intagen en UU1984/85:6 50 bestämmelse om redovisningsskyldighet när det gäller bl.a.löne- och anställningsvillkor samt sociala förhållanden för de anställda. Detsägs också att uppgifterna-bör ha betydelse vid prövning av ansökningar omundantag från investeringsförbudet. I motion 1984/85:166 (m) - enligt vilkensom nämnts lagen bör avskaffas - föreslås att en uppförandekod. en CodexEthicus, skall utarbetas för de svenska företagens verksamhet. Koden skulle bl.a. ta sikte på förbättringar i sådana avseenden som skall rapporteras enligtden nu nämnda bestämmelsen i lagen. Vad gäller svenska företag som trotsinvesteringsbegränsningarna kvar-slannar i kan enligtnäringsutskottets mening en sådan uppförandekod fylla en viktig funktion i delarbete som syftar till alt arbets- och levnadsförhållandena för de anställda iutlandsägda företag i skall förbättras. Näringsutskoltet anseremellertid att en frivillig kod utan sanktionsinstrument inte kan ses som ettalternativ utan endast som ett komplement till den på lagstiftning grundadekontroll och reglering som föreslås i propositionen. , Effekter i tredje land