bet · G801BoU13 · 1984-12-31 00:00:00 — Räntesubventioner föreslås lämnas enligt deregler som gäller för lån till ombyggnad av småhus som skall bebos avlåntagaren. De föreslagna finansieringsbestämmelserna föreslås träda i kraftden och gälla gatukostnader som kommunen debiterar fr. o. m. dettadatum. 1motion 2150 (s) föreslås att den i budgetpropositionen förordade lånemöjlighetenskall omfatta även hyres- och bostadsrättsfastigheter medan i motion 2152 (c)yrkande 11 föreslås att lånemöjligheten skall utvidgas till att avse ävenkostnader för vatten- och avloppsanläggningar. uppfattning är det viktigt att åtgärder vidtas som innebär bättremöjligheter än att i vissa fall finansiera gatukostnader. Dettorde nämligen med fog kunna hävdas att, såsom görs i budgetpropositionen,statligt stöd till täckning av gatukostnader i andra sammanhang än vidnybyggnad är motiverade främst av att fastighetsägaren ställs inför utgiftersom han haft små möjligheter att påverka eller förutse. Vad i propositionenföreslagits får anses vara en acceptabel utformning av de statligafinansieringsbestämmelsernas omfattning och inriktning. Utskottet tillstyrkersålunda regeringens förslag. Somanförts av den arbetsgrupp som utarbetat förslag till finansieringsbestämmelserär kostnadernas storlek per lägenhet störst för egnahemsägarna. Det storaflertalet fastigheter som , enligt arbetsgruppen, kan kommaatt beröras av gatukostnadsersättningen utgörs av egnahem. Det kan i och försig ur ett längre perspektiv finnas skäl att ge finansieringsbestämmélserna denomfattning som förordas i motion 2150 (s). Emellertid får vid konkurrens ombegränsade resurser den omfattning som arbetsgruppen förordat och regeringenföreslagit anses rimlig. Inteheller kan utskottet ställa sig bakom förslaget i motion 2152 (c) yrkande 11 omatt kostnaderna för va-anläggningar skulle omfattas av de i propositionenföreslagna finansieringsbestämmelserna. Vad motionärerna anfört är alltförallmänt hållet för att kunna utgöra underlag för en bedömning. Etteventuellt stöd i form av statliga lån för sådana kostnader som aktualiserats imotionen bör under alla förhållanden inte ske inom ramen för den statligabostadslångivningen. I avsnitt 4.8 behandlar utskottet frågan om kommunernasva-nät. Slutligenbör erinras om att frågan om gatukostnadsbestämmelser kommer att behandlas iregeringens förslag till ny plan- och bygglag. 4.7Hyresrabatter m. m. Statsbidrag till hyresrabatter Vämnas till ägare avbostadshus med hyres-eller bostadsrättslägenheter om lån lämnats enligt BFF ochom byggnadsarbetena påbörjats eller 1984. 1 vissa fall kanbidrag BoU1984/85:13 33 lämnas även om byggnadsarbetena påbörjats under år 1982.Statsbidraget som utgår med visst belopp per m- bostadslägenhetsyta minskasårligen med en femtedel av det ursprungliga bidragsbeloppet. I motionerna 2152 (c) yrkande 7 och 2801 (fp) yrkande 25föreslås att beslutar upphäva hyresrabatterna. I den sistnämndamotionen föreslås att statsbidraget avskaffas fr. o. m. . Med undantag för , där rabatter i sambandmed ombyggnader utgår , lämnas inte nya hyresrabatter 1984. Statsbidrag för hus i bör kunna lämnas enligtgällande ordning. Det måste dessutom anses rimligt att statsmakterna står kvarvid sitt beslut om att hyresrabatter skall kunna utgå under den relativtbegränsade tid som ursprungligen avsetts. Vad i motionerna 2152 (c) yrkande 7och 2801 (fp) yrkande 25 föreslagits bör inte tillstyrkas. Statlig hyresförlustgaranti lämnas i form av lån om husetuppförts med stöd av bostadslån enligt BFF och om statsbidrag tillhyresrabatter kan lämnas. Hyresförlustgarantilån lämnas av räknat för husets färdigställande. I motion 2139 (m) yrkande 2 såvitt nu är i fråga föreslåsatt hyresförlust-garantilånen avvecklas . Ett liknandeförslag förs såsom utskottet uppfattat det fram även i motion 2801 (fp)yrkande 21 såvitt nu är i fråga. Inte heller dessa yrkanden bör bifallas. Låntagarna börkunna utgå ifrån att givna tidsbegränsade åtaganden infrias av statsmakterna. I detta avsnitt behandlar utskottet även motion 470 (vpk)yrkande 2 i vilket föreslås att ränte- och amorteringsfria lån tillallmännyttiga bostadsföretag skall införas fr. o. m. för att undvikahyreshöjningar. Motionärerna anför att de allmännyttiga bostadsföretagensuppgifter och verksamhet motiverar ett särskilt riktat stöd från stat ochkommun. Utskottet har vid åtskilliga riilfällen (CU 1980/81:6, CU 1980/81:29, CU 1981/82:3, CU 1981/82:24, CU 1982/83:8, CU1982/ 83:22 och BoU 1983/84:23) tagit ställning till och avstyrkt motsvarandemotionsyrkande. Utskottet har därvid bl. a anfört att även bortsett från fråganhuruvida sociala problem i vissa bostadsföretags förvaltning skall mötas medsamhälleliga driftbidrag det är uppenbart orimligt att staten resp. de enskildafastighetsägarna skulle ta på sig ett generellt betalningsansvar för vissauppkomna och även framtida kostnadsökningar inom hyreshussektorn. Medhänvisning till tidigare ställningstaganden avstyrker utskottet motion 470(vpk) yrkande 2. 4.8 Reparation, om- och tillbyggnad I tio motionsyrkanden behandlasförslag om behovet, inriktningen öch omfattningen av ett bostadsförbättringsprogramm. beslöt om ett s. k. ROT-program. står förreparationer, om- 3 1984/85. BoU 1984/85:13 34 t. o. m. avses 275 000lägenheter i fierbostadshus byggas om som ett stort antal lägenheterbehöver ökat underhåll. Avsiktenär att genom bostadsförbättringsprogrammet skapa ett samordnat system förfinansiering av gemensamt underhåll, reparationer och energisparåtgärder iflerbostadshus. Systemet bygger på att åtgärderna finansieras i samspel mellanstaten och kreditinstituten på den s. k. oprioriterade kreditmarknaden. Statenlämnar räntestöd och i vissa fall energisparbidrag till åtgärderna. Förombyggnad av bostäder som är kan statligt bostadslån ikombination med prioriterade bottenlån sökas på samma sätt som . Dålämnas också räntebidrag som täcker en del av räntekostnaden på båda lånen. Föratt öka tillgängligheten kan under vissa förutsättningar bidrag lämnas förinstallation av hiss. Föråtgärder mot radon, röta, fukt, mögel, rost, vissa åtgärder i kulturhus samtändrad lägenhetssammansättning i hus med många outhyrda lägenheter kantilläggslån sökas. Lånet ges för att täcka kostnader som överstiger husetsekonomiska bärkraft. Som regel är lånet ränte- och amorteringsfritt . Den årliga ramen för tilläggslån är begränsad. 1motion 2801 (fp) yrkande 2 föreslås en avveckling av ROT-programmet och att ettnytt införs. I motion 2707 (m) anförs motivledes att ROT-programmet böravvecklas. 1samband med att ROT-programmet beslöts (BoU 1983/84:11) och vidbehandlingen av anslag til! bostadsförsörjningen (BoU 1983/84:23) hadeutskottet att ta ställning riil motioner i vilka yrkades att programmet inteskulle införas resp. att det skulle avskaffas. Dessa motioner avstyrktes avutskottet och avslogs av . Detnu pågående bostadsförbättringsprogrammet är av grundläggande betydelse när detgäller att mera än tidigare ge bostadspolitiken en inriktning på bostädernasfördelning, förnyelse och förvaltning. Programmet har som framgått ovan varit ikraft endast . Programmet är upplagt . Det bör erinrasom att programmet löpande skall utvärderas. Resultatet av en första utvärderingavses publiceras . Det bör också erinras om att på regional nivåsamordningsgrupper skapats med uppgift bl. a. att initiera ROT-verksamheten ilänen. Såvitt utskottet har sig bekant har gruppernas arbete mötts med positivtintresse. Som ovan (avsnitt 4.1) redovisats har den kraftiga ökningen avmoderniseringen av fierbostadshus som varit för handen fortsattäven . Ombyggnadslångivningen mätt i antalet lägenheter ökade medmera än . Somframgått ovan har olika åtgärder vidtagits i avsikt att inom ramen förROT-programmet öka ombyggnads- och reparationsverksamheten. Resultatet av dettaarbete har efter programmets införande inneburit en storökning av moderniseringen av bostäderna. BoU 1984/85:13 35 tetkan inte ansluta sig till motionärernas pessimistiska uppfattning avmöjligheterna att genomföra programmet och om att effekterna av programmetskulle bli så begränsade som de anser. Tvärtom finner utskottet dettillfredsställande att programmet , efter införandet,fått så relativt stor omfattning och i huvudsak bemötts positivt. Utskottetkan dessutom inte finna att motionärernas förslag är av den karaktären att detskulle kunna läggas till grund ens för en översiktlig diskussion avutformningen och inriktningen av ett alternativt ROT-program. Med hänvisningtill vad nu anförts avstyrker utskottet motion 2801 (fp) yrkande 2. Ibostadsförbättringsprogrammet som alltså antog (BoU1983/84:11) intar frågan om tillgängligheten i bostadsbeståndet en centralbetydelse. Isamband med beslutet om bostadsförbättringsprogrammet infördes ett s. k.hissbidrag med i sammanfattning följande inriktning. Statsbidrag lämnas iförsta hand till installationer av hissar och andra lyftanordningar i hus medhögst tre våningar. I andra hand ges bidrag till andra åtgärder som ökartillgängligheten. Som exempel kan nämnas handikappvänliga entréer, åtgärder föratt göra det första våningsplanet tillgängligt, lyftplattor samt loftgångarfrån hiss till lägenhetsdörr. I hus med fiera än tre våningar ges bidrag tillhiss endast om det finns särskilda skäl. Vid prövningen av om sådana skälföreligger, beaktas t. ex. kostnaderna för hissen i förhållande till den ytaden betjänar, projektets angelägenhetsgrad och totala ekonomi. Statsbidraget ärhögst av den kostnad som kommunen godkänner och uppgivit i ansökan. Ävenmindre bidrag kan komma i fråga t. ex. om kostnaderna är förhållandevis låga.Kommunen förutsätts lämna ett bidrag på av kostnaden.Fastighetsägaren får således i normalfallet av kostnaden täckt av bidrag.För den del av kostnaden som inte täcks av bidrag kan bostadslån för ombyggnadbeviljas. Hissbidragen kan erhållas . Enbeslutsram om 100 milj. kr. finns för vart och ett av åren. Om efterfrågan påhissbidrag blir så stor att de statliga pengarna inte räcker prioriterasinsatser i bostadsområden, för vilka kommunen upprättat planer för förbättringav tillgängligheten. Ej förbrukad ram under ett av åren får utnyttjas ävenunder påföljande år t. o. m. . Bostadsstyrelsenhar genom en enkät till 117 kommuner undersökt i vilken omfattning hissbidragethar utnyttjats resp. hur det kan väntas bli utnyttjat. Av enkätenframgår bl. a. att mellan 70 och 80 statliga miljoner beräknas bli utnyttjadeför installationer av hissar i befintliga hus . Kommunerna beräknaratt ca 450 nya hissar kommer att installeras med statligt stöd. Det betyderenligt att verksamheten för att förbättra tillgängligheten ibostäder och bostadsområden för äldre och rörelsehindrade nu börjat komma igång. Över hälften av kommunerna har påbörjat eller kommer att påbörja enplaneringsverksamhet för hur tillgängligheten skall förbättras. En tredjedelav de tillfrå- BoU 1984/85:13 36 gadekommunerna har reserverat pengar budget för installation av hissarm. utnyttjades 6,5 miljoner. Vidarehar i en skrivelse till regeringen tagit uppfrågan om hissbidragets utformning. a. föreslås i skrivelsen åtgärder somsyftar till att stimulera den tekniska utvecklingen inom hissområdet samt tillatt pressa kostnaderna. Verksamheten föreslås få formen av samupphandling avhissar till vilken knyts en teknikutveckling. Imotionerna 1479 (s) och 2136 (s) tas upp frågan om hur tillgänglighetskravetskall tillgodoses vid ombyggnad av äldre fierbostadshus. Speciellt behandlas imotionerna kravet på att hiss skall installeras i äldre fiervåningshus. I denförstnämnda motionen anförs bl. a. att osäkerhet råder om möjligheten attdispensera från hisskravet medan i den senare motionen framhålls att kravet påatt hiss installeras i fiervåningshus bör införas efter den nu pågåendetreåriga försöksperiodens slut. Medanledning av vad i motionerna framhållits och ovan redovisats vill utskottetanföra följande. Betydelsen av att öka tillgängligheten i bostadsområdena ochi samhället i övrigt torde vara obestridd. I avsikt att göra det möjligt bl. a.för personer med funktionsnedsättningar att leva ett så självständigt liv sommöjligt har olika åtgärder vidtagits från samhällets sida. Med anledning av vadi motionerna förordats behandlas i detta betänkande främst tillgängligheten ivåra bostadsområden. Utskottet anser i likhet med motionärerna att tillgångtill hiss i fiervåningshus är av central betydelse för att tillgodose rimligatillgänglighetskrav. Det är dock av stor vikt att bostadsområdet ses som enhelhet där även andra åtgärder måste vidtas. Vadbeträffar den i motionerna behandlade frågan om dispens från hisskravet isamband med ombyggnad av äldre flervåningshus kan konstateras att frågan om ivilken omfattning kravet skall hävdas främst ligger på kommunerna som ju bådebeträffande byggnadslagstiftningen och bostadslångivningen tillagts väsentligauppgifter. Det kan emellertid finnas anledning att betona och stryka undervikten av att en eventuell dispens-givning sker efter noggrann prövning och medbeaktande av att tillgänglighetskravet tillgodoses i rimlig omfattning.Utskottet vill också stryka under vikten av att kommunerna skyndsamt utarbetars. k. tillgänglighetsplaner så att bedömningarna av förbättringar av denfysiska miljöns utformning kan göras i ett så kommunalt heltäckande perspektivsom möj-.. ligt. Det torde dock inte vara lämpligt och önskvärt att heltutmönstra dispensregeln ur byggnadslagstiftningen. Detbör erinras om att frågan bl. a. om tillgänglighetskravets omfattning ochstatens ekonomiska insatser kommer att ingå bland de överväganden som kommeratt göras i samband med den ovan nämnda utvärderingen . Det kan ävennämnas att i en nyligen avlämnad proposition om de äldres boende m. m. vissafrågor om tillgängligheten i boendet behandlas. 1 denna proposition tas bl. a.upp frågan om teknisk utveckling av hissar. Utskottet kommer senare under vårenatt behandla denna proposition. BoU1984/85:13 37 Vad i motionerna 1479 (s) och 2136(s) förordats om dispensgivningens omfattning och utformning och om hisskravetbör mot bakgrund av pågående verksamhet och aktualiserade förslag samtmed hånvisning till den kommande utvärderingen inte nu tillstyrkas avriksdagen. 1 motion 2139 (m) yrkande 9 föreslås att hissbidraget avskaffasfr. o. m. . Av vad utskottet anfört ovan framgår att utskottet har enannan uppfattning än motionärerna om behovet av samhälleliga ekonomiskainsatser för att öka antalet hissinstallationer. Denna uppfattning låter siginte alls förenas med vad i motion 2139 (m) yrkande 9 föreslagits.Motionsyrkandet avstyrks. I motion 470 (vpk) yrkande I föreslås ett utökat ochpermanent ROT-program även för offentliga byggnader m. m. Underhålls- ochförbättringsverksamheten i landstingskommunala och kommunala byggnader uppvisarenligt motionärerna en betydande eftersläpning. Den av motionärerna aktualiserade frågan är viktig. Somframgår av budgetpropositionen (bil: 13 s. 12) följer den av regeringentillsatta ledningsgruppen för byggsektorfrågor utvecklingen i helabyggsektorn. En rapport om byggsektorns långsiktiga utveckling presenteradeshösten 1984. Av rapporten framgår bl. a. att avsikten är att regeringen isamråd bl. a. med kommunerna skall verka för en väsentligt utökad ROT-verksamheti den kommunala sektorn. Det finns anledning att erinra om att regeringenbeslutade om ett tillfälligt ROT-program för kommunerna bl. a. iform av statliga bidrag om knappt 400 milj. kr. och i form av vidgadelånemöjligheter. Stimulanserna innebar ytterligare investeringsutrymme på ca I500 milj. kr. Vidare bör erinras om vad i budgetpropositionen (bil. 87) anförts om att en betydande eftersläpning beträffande kommunernas ochlandstingskommunernas underhålls- ochförbättringsverksamhet kan konstateras.Föredragande statsrådet, som anser det väsentligt att kommunernas insatser påområdet ökar, framhåller att kommunernas möjligheter att planera och genomföraen utökad ROT-verksamhet kan behöva ses över. Av det ovan redovisade framgår att regeringen har sinuppmärksamhet riktad på det av motionärerna behandlade spörsmålet. Resultatetav pågående aktiviteter och planerade åtgärder m. m. får avvaktas. Motion 470(vpk) yrkande 1 avstyrks. Utskottet utgår från att kommunerna i sin planering behandlarROT-frågorna och att kommunerna genomför sådana åtgärder som bl. a. nämnts irnotionen. Förslag till ett långsiktigt program för att säkerställaunderhåll och förnyelse av kommunernas M-wä/behandlas i motion 2675 (c).Motionärerna föreslår en inventering i kommunerna för att klarlägga behovet avunderhåll när det gäller VA-nätet och hemställer att hos regeringenbegär förslag till ett sådant program. Enligt vadutskottet erfarit kommer vad i motionen föreslagits att över- BoU1984/85:13 38 vägas inom ramen för det arbete med byggfrågor i vidmening som pågår i regeringens kansli. Det finns sålunda anledning anta att vadmotionärerna förordat kommer att i inte ringa grad beaktas av regeringen. Ettriksdagens beslut enligt vad i motion 2675 (c) förordats skulle därför inte nutjäna något reellt intresse. Pågående överväganden får avvaktas. I motion 2668 (vpk) föreslås att ROT-programmet utvidgastill att omfattas av byggnadsarbeten vid folkhögskolorna. ROT-programmet omfattar personal- och elevbostäderna vidfolkhögskolorna. Utskottet är inte berett förorda en utvidgning av programmetvid dessa skolor såsom förordats i motion 2668 (vpk). Åtgärder för att behålla kommersiella lokaler i sambandmed ROT-verksamheten förordas i motion 1133 (s). Motionärerna anför att hyresnivånför centralt belägna lokaler drastiskt höjs till följd av en omfattandereparation eller ombyggnad. Enligt motionärerna föredrar fastighetsägaren attvid ombyggnaden göra om lokalerna till bostäder. Utskottet vill erinra om att en kommitté hösten 1984tillsatts och fått i uppdrag att utreda frågan om lokalhyresgästernas ställningpå bostadsmarknaden. Resultat av kommitténs överväganden bör avvaktas. Motion1133 (s) avstyrks med hänvisning till pågående utredningsarbete. godkände (BoU 1984/85:8 och 9) ettregeringsförslag om att dispens från kravet på avsättning tUlkonsolideringsfond under är 1985 skulle kunna medges om avsättningskravet verkarhyreshöjande. 1 samband därmed prövade och avstyrkte utskottet motionsförslagom att dispens inte skulle medges. beslöt i enlighet med utskottetsförslag. I motion2801 (fp) yrkande 17 föreslås att dispensmöjligheten avskaffas. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning. Motion 2801(fp) yrkande 17 avstyrks sålunda. En avveckling av reparationslångivningen föreslås i motion2139 (m) yrkande 2 såvitt nu är i fråga. Reparationslån lämnas i mån avtillgång på medel för åtgärder som behövs för att undanröja mögel-, röt-, fukt-eller korrosionsskador eller andra väsentliga byggnadstekniska brister. Numeralämnas lån endast för.åtgärder i under förutsättning attåtgärderna påbörjas . Av vad nu redovisats framgår att låneformen är avveckladutom i vad avser . Vad i motion 2139 (m) yrkande 2 såvitt nu äri fråga föreslagits är i realiteten redan tillgodosett. Långivningen föråtgärder i bör medges för projekt som påbörjas under år 1985.Motionsyrkandet avstyrks. En utredning av möjligheterna att i bostadspolitiskt syftefinna former för att över tiden fördeia kostnader för ersättning av VA-nät igruppbyggda småhus begärs i motion 2144 (s). Ett liknande yrkande behandlades av skatteutskottet år1984 (SkU 1983/84:42 s. 18). Därvid uttryckte skatteutskottet förståelse försyftet med BoU 1984/85:13 39 motionen.Förslaget i motionen ansågs emellertid strida mot gällande principer vidbeskattningen och skulle sätta gruppbebyggelse med gemen-samhetsanläggningar ien bättre ställning vid beskattningen än andra bostadsformer. Till en del tordeemellertid yrkandet enligt skatteutskottets uppfattning kunna tillgodoses genomhöjda beloppsgränser för beskattningen av delägarna. Med hänvisning härtilloch till vad utskottet tidigare anfört om en uppräkning av dessa beloppsgränseravstyrkte utskottet motionen. Utövervad skatteutskottet anförde vill bostadsutskottet erinra om attbostadskommittén har att utreda bl. a. bostadsbeskattningen i vid mening. Ävenom kommitténs arbete i denna del inte speciellt berör den av motionärernabehandlade frågan finns enligt utskottets uppfattning anledning avvaktaresultatet av kommitténs arbete. Motion 2144 (s) avstyrks sålunda. 4.9Tilläggslån m. m. Som framgått av föregående avsnitt kan tilläggslånutgå för åtgärder mot radon, röta, fukt, mögel, rost, vissa åtgärder ikulturhus samt ändrad lägenhetssammansättning i hus med många outhyrdalägenheter. Lånet ges för att täcka kostnader som överstiger husets ekonomiskabärkraft. Som regel är lånet ränte- och amorteringsfritt . Denårliga beslutsramen är begränsad. En särskild s. k. tillstyrkanderam finnsbeträffande vissa ombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Ibudgetpropositionen föreslås medge att tillstyrkanderamen bestämstill 60 milj. kr. för och preliminärt till 30 milj. kr. för samt att beslutsramen för att avhjälpa byggskador och byggfel,ändrad lägenhetssammansättning eller grundförstärkning får meddelas inom enram av 60 milj. kr. för och preliminärt inom en ram av 30 milj. kr. Regeringen föreslår vidare att skall medge attramarna får överskridas av sysselsättningsskäl och att tilläggslån skall kunnabetalas ut i förskott. 1motion 2801 (fp) yrkande 23 föreslås att tilläggslån inte skall utgå/ör ändradlägenhetssammansättning och att beslutsramen för minskas med 20 milj.kr. och med IO milj. kr. Även i motion 2139 (m)yrkande 7 föreslås att tilläggslån inte skall utgå för ändradlägenhetssammansättning. De lånemedel som frigörs bör användas för tilläggslåritill grundförstärkningsåtgärder. mening bör även i fortsättningen tilläggslån kunna beviljas förändrad lägenhetssammansättning. Det har inte sällan visat sig att åtgärder somtar sikte på ändrad lägenhetssammansättning innebär ökade möjligheter attminska antalet outhyrda lägenheter och medverkar till att ge bostadsområdena enmer varierad befolkningssammansättning. Den av motionärerna behandladelånemöjligheten är sålunda viktig. Utskottet kan inte dela vad i motionernaanförts om att lånemöjligheten skall BoU1984/85:13 40 Motion 2139 (m) yrkande 7 och motion 2801 (fp)yrkande 23 båda yrkandena såvitt nu är i fråga avstyrks. Även vad i motionerna 2139 (m) yrkande 7 och 2801 (fp)yrkande 23 båda yrkandena såvitt nu är i fråga föreslagits om inriktningen ochomfattningen av beslutsramen för tilläggslån avstyrks. Regeringens förslag om storleken avtillstyrkanderamentiWsiyrks liksom förslaget om möjligheter att medge förskottför beviljat tilläggslån. Vad i motion 2139 (m) yrkande 19 såvitt nu är i frågaföreslagits om att ramarna för tilläggslån inte skall få överskridas avsysselsättningsskäl avstyrks. Utskottet kan inte dela motionärernasuppfattning om sysselsättningseffektens ringa betydelse beträffandetilläggslångivningen. Regeringens förslag om att ramarna får överskridas avsysselsättningsskäl tillstyrks av utskottet. 4.10 Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter Särskilda lokallån kan lämnas tillåtgärder i bostadsområden med outhyrda lägenheter för ombyggnad av bostädertill lokaler för kontor m. m. För lånen gäller i övrigt i princip samma reglersom för bostadslån till lokaler. Särskilda låneregler har införts för attunderlätta ombyggnad av bostäder. Enligt dessa regler får bostadslån ochräntebidrag behållas även när bostäderna används för annat ändamål t. ex. efteren ombyggnad. Stöd till bostadsföretag lämnas under vissa förutsättningar iform av bidrag till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter m. m. Bostadslån, s. k. miljöbidragslån, kan beviljas förmiljöåtgärder för vilka boendemiljöbidrag beviljats. För /85 har en ram om 75 milj. kr.fastställts för den i föregående stycke nämnda bidragsgivningen. Regeringenföreslår att medger att den del av ramen som ej utnyttjas förbidragsgivningen för innevarande budgetår skall få utnyttjas för nästabudgetår. Vidare föreslår regeringen att medger attsärskilda lokallån dvs.