bet · G801SkU38 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 betänkandet behandlas 16 motioneroch motionsyrkanden inom vägtrafikskatteområdet. I motionerna aktualiseras bl.a. frågor om avvägningen mellan fordonsskatt och kilometerskatt, nedsättning avvägtrafikskatt för olika fordon och brukandeförbudet vid återtagande av fordon.Utskottet avstyrker samtliga motioner. Reservation har avgivits avcenterpartiet beträffande skattebefrielse för veterantraktorer och av moderatasamlingspartiet och beträffande brukandeförbud på bilar somåtertagits efter konkurs. För egen del föreslår utskottet en ändring i 1 §vägtrafikskattelagen (1973:601). 1984/85:405 av () . I motionen yrkas att beslutar att som sin meningge regeringen till känna vad som i motionen anförts om en rättvis reducering avfordonsskatten i stödområde A. 1984/85:406 av (c) 1 motionen yrkas att hos regeringen begäråtgärder för att genomföra en lika kompensation när det gäller fordonsskattentill alla personbilägare i de berörda kommunerna. 1984/85:464 (jfr 463) av m. fl. 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande fordonsskatten, 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande stimulanser till fordonsägare som"" övergår till fordon med miljövänligare motorer ochdrivmedel. 1984/85:675 av () 1 motionen yrkas att beslutar attveterantraktorer skall komma in under samma bestämmelser som bilar, motorcyklaroch mopeder i vägtrafikskattelagen. 1984/85:1202 av m.fl. (c) I motionen yrkas att beslutar att hos regeringenhemställa om förslag till åtgärder beträffande kilometerskatten för attpåskynda införandet 1 J984/H5. SkU1984/85:38 2 av energibesparande teknik på dieselfordon. 1984/85:1538 (jfr 1537) av () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag att bärgningsbilar som är typregistrerade som bärgningsbilar blirbefriade från fordonsskatt. 1984/85:1599 av () och () I motionen yrkas att beslutar att hos regeringenbegära förslag om rullande trettioårsgräns för skattebefrielse av registreradesamlarfordon (veteranbilar). 1984/85:1614 av () 1. att hos regeringen anhåller att företag somförsålt motorfordon och efter köparens konkurs återtagit detta befrias frånskyldighet att betala dennes resterande fordons- och/eller kilometerskatt, 1984/85:1615 av () I motionen yrkas att hos regeringen anhåller attreglerna för uttagande av fordons- resp. kilometerskatt i samband med konkurserändras i enlighet med vad som i motionen anges. 1984/85:1630 av () I motionen yrkas att beslutar att slopavägtrafikskatten på bensindrivna jordbrukstraktorer. 1984/85:2358 av () och () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om prövning av avvägningenmellan fordonsskatt och kilometerskatt. 1984/85:2366 av (c) I motionen yrkas att hos regeringen begärutredning om förenklat system beträffande dieseldrivna bilar enligt vad somanförts i motionen. 1984/85:2374 av () och () 1 motionen yrkas att beslutar uttala sig för attrepresentationen i aktualiserar frågan om samordnadetariffsystem för lastfordonstrafiken i enlighet med vad som i motionenanförts. 1984/85:2377 av () och () I motionen yrkas att beslutar att fordon somdrivs enbart med gengas skall befrias från kilometerskatt. 1984/85:2813 (jfr 2812) av m. fl. 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om bibehållande av möjligheterna att ställa av motorfordon, SkU1984/85:38 3 Gällande ordning och frågornas tidigare behandling Vägtrafikbeskattningen består avtvå delar - dels en fast skatt på innehav av fordon, fordonsskatt, dels rörligaskatter på utnyttjandet av fordon. Den rörliga skatten på fordon som enbartdrivs med bensin (inkl. olika motoralkoholer) eller gasol tas ut i form avdrivmedelsskatter. För fordon som drivs med andra drivmedel, vanligenmotorbrännolja men också exempelvis gengas och elektricitet, tas den rörligaskatten ut i form av kilometerskatt. På motorbrännolja utgår även energiskatt. Uttaget av fordonsskatt och kilometerskatt regleras ihuvudsak i vägtrafikskattelagen (1973:601, VSL). Enligt lagen utgårfordonsskatt för motorfordon, traktor, motorredskap eller släpvagn, otnfordonet är eller bör vara registrerat och ej är avställt (skattepliktigtfordon). Kilometerskatt utgår för personbilar, bussar och lastbilar som drivsmed annat drivmedel än bensin eller gasol samt för släpvagnar dock ejpåhängsvagnar som dras av kilometerskattepliktiga bilar om släpvagnensskattevikt, dvs. totalvikten, är högre än . Kilometerskatten tas ut medvisst belopp per körd kilometer. Avvägningen mellan fordonsskatt och kilometerskatt Sedan vägtrafikskattelagen infördeshar fordonsskatten höjts av i huvudsak statsfinansiellaskäl. Inom ramen för ett oförändrat totalt skatteuttag för lastbilar, bussaroch släpvagnar skedde vidare en omfördelning i etapper avbeskattningen som innebar oförändrad eller sänkt skatt för bensindrivna bussaroch lastbilar, sänkt skatt för flertalet lastbilar utan anordning förpåhängsvagn och höjd skatt för andra lastbilar. Syftet med omfördelningen varatt bättre anpassa beskattningen till kostnadsansvaret enligt då gällanderiktlinjer. För kilometerskattens del bestämdes skattesatsernaursprungligen med utgångspunkt i den tidigare utgående brännoljeskatten och medledning av statistiska undersökningar rörande brännoljeförbrukningen i olikafordonskategorier. Därefter har kilometerskatten höjts i samband medbensinskattehöjningar, så att relationen av skattebelastningen mellan de olikaslagen av drivmedel i huvudsak bibehållits. En viss återhållsamhet hariakttagits då det gäller tyngre bussar, så att skattebelastningen på denfordonskategorin numera är förhållandevis gynnsam. Vidare föranledde nyaberäkningar av rörande bränsleförbrukningen ipersonbilar en viss justering i skatteskalorna för dem. Den nya trafikpolitik som beslutades av år 1979innebär i fråga om skatteuttaget på vägtrafiken att de rörliga skatterna skallöverensstämma med de kortsiktiga samhällsekonomiska marginalkostnaderna. SkU1984/85:38 , 4 att fördelningen av skatteuttaget mellan de olika fordonenfortfarande skall så långt som möjligt grundas på de kostnader som varjefordonsslag åsamkar samhället. Någon omstrukturering av skatteskalorna i VSL har beslutetinte föranlett. 1 en avlämnad rapport som utarbetats av en arbetsgruppinom (Kostnader och avgifter inom trafiksektorn)diskuteras bl. a. frågan huruvida nuvarande avgiftssystem inom transportsektornär utformat i enlighet med trafikpolitiska beslut. Rapporten bereds f.n. inom . I de länder som införtkilometerskatt - och - bygger beskattningen påterritorialitetsprincipen i den meningen att den sker i det land där fordonetfaktiskt används. Därvid åstadkommes konkurrensneutralitet genom attbeskattningen är lika hög för inhemska och utländska fordon. 1 Sverigebeskattas den utländska trafiken enligt lagen (1976:338) om vägtrafikskatt påvissa fordon, som icke är registrerade i riket. Under förra behandlade skatteutskottet en motionom svenska initiativ för att åstadkomma en utjämning av skattebelastningen förlastfordon i och . I sitt av godkända betänkandeanförde utskottet (SkU 1983/84:40): Enligt utskottets mening bör man iförsta hand eftersträva neutralitet i beskattningen av inhemska och utländskafordon i den meningen att de träffas lika av förekommande konsumtionsskatter,till vilka bl. a. kilometerskatt räknas. I har beskattningen av deninternationella trafiken utformats med utgångspunkt i denna princip och såvittutskottet kan bedöma gäller detsamma för . Det finns således enligtutskottets uppfattning f. n. ingen anledning att ta upp frågan inom , varför utskottet avstyrker motionen. harprövat olika alternativa former för uttag av skatt inom vägtrafikområdet. I sitt andra delbetänkande (Ds B 1980:13) förordadeutredningen en reform som skulle innebära att fordonsskatten slopades förbensindrivna fordon och att skattebortfallet skulle kompenseras genom höjdbensinskatt. Någon motsvarande omläggning för de kilometerskattepliktigafordonens del föreslogs inte. Förslaget har inte föranlett någon propositiontill . I sitt avlämnade sjätte delbetänkande (Ds Fi1984:22) har utredningen gjort en utvärdering av kilometerskattesystemet ochbedömt alternativa skatteformer, främst att i stället lägga skatten påmotorbrännol-jan. Införs en sådan ordning bör enligt utredningen lågbeskattadeldningsol- SkU1984/85:38 5 ja, som kan användas som motorbrännolja, avkontrollskäl märkas med ett färgämne. Utredningen har kommit till slutsatsenatt kilometerskattesystemet bör med vissa förbättringar behållas. Ärendetbereds f. n. inom . Nedsättning av och befrielse från vägtrafikskatt Genom riksdagsbeslut förra vårenslopades vägtrafikskatten för alla motorfordon av äldre årsmodell än 1951 fr.o. Syftet var att åstadkomma lättnader för samlarfordonsom endast används i hobbysammanhang och vars årliga körsträckor vanligen ärkorta (SFS-1984:256; prop. 1983/84:178, SkU 40). Traktorer indelas i klass I(trafiktraktorer) och klass 11. För de sistnämnda traktorerna utgår oberoendeom de drivs med bensin eller annat -fordonsskatt med f. n. högst 225 kr.Fordonsskatten på trafiktraktorer är differentierad med hänsyn till detdrivmedel de är inrättade för och skattevikt. För en trafiktraktor fårfordonsskatten sättas ned till hälften om den används för transport på allmänväg högst . Fordon som används uteslutandeeller så gott som uteslutande vid räddningstjänst av det slag som avses ibrandlagen är undantagna från skatteplikt. Undantaget omfattar bådefordonsskatt och kilometerskatt. Verksamheten skall syfta till att vid brand,oljeutflöde, ras, översvämning eller annat nödläge avvärja eller begränsa skadapå människor eller egendom eller i miljön. Däremot anses inte återställnings-eller saneringsarbete som sätts in för att undanröja skadeverkningar som redaninträffat som räddningstjänst. Med den valda gränsdragningen faller såvälambulanser som bärgningsbilar utanför det skattefria området. I fråga ombrännoljedrivna bärgningsbilar som torde vara vanligast har i förarbetenatill VSL (SOU 1972:42 s. 170) anförts att dessa ändå är gynnade genom ettsystem som innebär att faktiskt körd sträcka beskattas, eftersom ingen skattutgår då fordonet används för uppvinschningsarbete eller dylikt. Dessutom harpekats på att nu gällande beskattning med skatteskalor relaterade tilltotalvikt i stället för som tidigare till tjänstevikt är förmånlig i fråga ombärgningsbilar, då dessa ofta har en i förhållande till totalvikten högtjänstevikt. I syfte att kompensera dem som bori glesbygd för de extrakostnader de längre färdsträckorna i glesbygden iförening med en höjning av bensinskatten gav upphov till genomfördes ensänkning av fordonsskatten för bilägare inom dåvarande stödområde 5 eller 6(numera A och B) med . I samband med en ny bensinskattehöjninghösten 1984 utökades nedsättningen till . vid uppbörd den 1 mars1985 eller . Särskilda nedsättningsregler gällerför vissa fordon med speciell konstruktion. För el-bilar är fordonsskattensålunda nedsatt till hälften. SkU1984/85:38 6 terskattepliktiga bilar som inte är inrättade för driftmed brännolja - till denna kategori torde de flesta gengasbilar höra - ärkilometerskatten nedsatt . Ett skattepliktigt fordon får intebrukas om fordonsskatt som förfallit till betalning inte har betalats. Förbudetgäller inte skatt som avser tid före det närmast föregående skatteåret och inteheller skatt som åvilar tidigare ägare av fordonet och som har fastställtsgenom efterbeskattning. För kilometerskattepliktiga fordon gäller även - undersamma förutsättningar som i fråga om obetald fordonsskatt - att brukandeförbudinträder om kilometerskatt som förfallit till betalning inte har erlagts.. Är 1979 genomfördes vissa lättnader i bestämmelserna ombrukandeförbud sorri bl. innebar att brukandeförbudet kunde hävas förfordon som sålts vid exekutiv försäljning och vid överlåtelse från konkursbo. Iförarbetena till lagändringarna diskuterades även möjligheten att hävabrukandeförbudet för fordon som sålts med förbehåll om återtaganderätt och somvid återtagandet var belastat med skatteskuld. Departementschefen hänvisadeemellertid till bestämmelserna om "positivt restvärde" vidavbetalningsköp enligt dessa bestämmelser får, om en varas värde är högre änköparens återstående skuld till säljaren, avräkning ske bl. a. för betalning avskuld som åvilar köparen men som säljaren måste betala för att efteråtertagandet kunna bruka varan på avsett sätt och ansåg att skatten i dessafall borde vara betald för att fordonet skulle få användas. Utskottet deladedenna uppfattning och anförde vidare (SkU 1978/79:45): Utskottet vill i denna fråga försterinra om att vägtrafikskattelagen från början undantog återtagna fordon, somvar belastade med skatteskuld, från brukandeförbud, men att reglerna skärptesfr.o.m. 1975 för att förhindra missbruk genom skentransaktioner. Utskottetuttalade i samband med denna lagändring att om avbetalningskontraktet görs uppså att säljaren alltid har täckning för uppkommande skatteskuld det blir denskattskyldige köparen - som får betala skatten. Därigenom kunde ändringenbidra till att sanera avbetalningshandeln med bilar. Utskottet, som anser attdet på dessa grunder finns anledning att bibehålla reglerna i denna deloförändrade, avstyrker yrkandet i motionen 2438 om upphävande avbrukandeförbudet i där avsedda fall. När ett fordon inte skall användasunder eller skall användas på ett sätt som inte kräver registreringfinns möjlighet att avställa fordonet. Därigenom kan kostnader för skatt ochförsäkring sparas in fordonet är avställt. Avställningsinstitutetses f. n. över av en särskild utredare (1983:02). SkU1984/85:38 7 Enligt kommittéberättelse beräknas utredarenavsluta sitt arbete . Avvägningar mellan fordonsskatt och kilometerskatt I motion 2358 av ochGöran Riegnell (båda m) begärs en prövning av avvägningen mellan fordonsskattoch kilometerskatt. Motionärerna påpekar att en större andel av vägtrafikskattenför kilometerskattepliktiga bilar numera tas ut i form av kilometerskatt änvid kilometerskattesystemets införande. Utskottet vill inledningsvis erinra om attkilometerskattens nivå har haft och bör ha en viss följsamhet gentemot skattenpå bensin för att inte konkurrensförhållandet mellan bensindrivna ochbrännoljedrivna fordon skall rubbas. Den frågeställning motionärernaaktualiserar kan därför inte begränsas till skatteuttaget inom denkilometerskattepliktiga fordonsparken utan bör ses i ett större sammanhang,nämligen hur uttaget av fasta och rörliga skatter och avgifter inom helatransportsektorn bör utformas. Allmänt sett bör trafikpolitiskabeslut av gälla, vilket i fråga om skatteuttaget på vägtrafiken innebäratt de rörliga skatterna skall överensstämma med de kortsiktigasamhällsekonomiska marginalkostnaderna. Frågan om nuvarande avgiftssystem inomskilda transportgrenar, bl. a. vägtrafiksektorn, är utformat i enlighet med1979 års trafikpolitiska beslut har som nämnts tidigare tagits upp av enarbetsgrupp inom i en rapport, som f. n. beredsinom . De frågeställningar motionärerna tagit upp är såledesredan uppmärksammade, varför utskottet anser att skäl saknas att tillstyrkamotionen. och (båda c) begär i motion 2374 att svenska delegation skallaktualisera en samordning av tariffsystemen för lastfordon inom Norden.Bakgrunden till motionen är att det enligt motionärerna är dyrare att körasvenska fordon i än det är att köra norska bilar i . Utskottet har, som framgår av den förut lämnaderedogörelsen, tidigare uttalat att anledning saknas att ta upp den frågamotionärerna aktualiserar i , eftersom inhemska och utländskafordon inom resp. land i lika hög grad träffas av kilometerskatt. Enligt vadutskottet erfarit har man emellertid inom börjat förberedaett svenskt initiativ för att diskutera en utjämning av skattekostnaderna föråkare i och vid körning i det andra landet. Härmed tordemotionärernas syfte vara tillgodosett, varför utskottet avstyrker motionen. SkU1984/85:38 8 1 motion 464 yrkar m.fl. (c), med hänvisning till motion 463, bl. a. att skall uttala sigmot tanken att slopa fordonsskatten och höja bensinskatten i motsvarande mån.En sådan åtgärd skulle enligt motionärerna missgynna dem som har den sämstakollektivtrafiken. Motionärerna torde åsyfta det förslag som lades fram avvägtrafikskatteutredningen och som innebar att fordonsskatten skulleslopas för bensindrivna fordon och bensinskatten i motsvarande mån höjas. Somframgår av den redogörelse som lämnats inledningsvis har förslaget inteföranlett någon proposition till , och utskottet anser inte attriksdagen har anledning att nu ta ställning till frågan. Utskottet avstyrkerdärför motionen i denna del. I motion 2366 begär (c) en utredning om ett förenklat skattesystem för dieseldrivna bilar. a.anser hon att man bör undersöka Xmöjligheten att färga dieseloljan på olikasätt - alltefter den fordonstyp den är avsedd för och differentiera skatten pådieseloljan med hänsyn till färgen. Hon framhåller att ett sådant systemtillämpas i och fungerar där utan det krångel som vidlåder det svenskakilometerskattesystemet. Som framgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen harvägtrafikskatteutredningen presenterat en utvärdering avkilometerskattesystemet och en bedömning av alternativa skatteformer (Ds Fi1984:22). a. har man undersökt möjligheterna att ersätta kilometerskattenmed en brännol-jeskatt. Utredningens slutsats är att det nuvarandekilometerskattesystemet bör behållas med vissa justeringar. Även om motionärensönskemål går i en annan riktning än vad utredningen föreslagit får hennesutredningskrav anses i huvudsak tillgodosett, och den fortsatta beredningen fårutvisa vilket system som bör väljas för framtiden. Utskottet avstyrker därförmotionen. Nedsatt fordonsskatt för bilister i glesbygd Den nedsättning av fordonsskattensom gäller för ägare av personbilar inom stödområde A och B har enligtriksdagsbeslut , till följd av de höjningar av bensinskatten somgenomförts sedan nedsättningen infördes, ökats . fr. o. m.den 1 mars . I motionerna 405 av () och 406 av GunnelJonäng (c) yrkas att personbilägare inom stödområdet som erlagt fordonsskattföre skall få kompensation för tid efter nämnda datum. Den nedsättning av fordonsskatten som nyligenbeslutade gäller först vid uppbörd fr.o.m. ikraftträdandedagen. Ett beslut avsamma innebörd togs i samband med att fordonsskattenedsättningen genomfördes.Riksdagen avstyrkte i samband därmed ett motionsyrkande om retroaktivkompensation med åberopande av att de administrativa besvär som var förenademed en sådan'kompensation enligt utskottets mening inte kunde SkU1984/85:38 9 anses stå i proportion till de kompensationsberättigadesvinster. Av samma skäl avstyrker utskottet nu förevarande motioner. Genom lagstiftning förra åretbefriades skattepliktiga motorfordon - dvs. personbilar, lastbilar, bussar ochmotorcyklar av årsmodell eller äldre från vägtrafikskatt. I motion 1599av och (båda fp) begärs förslag om en rullandetrettioårsgräns för skattebefrielse av veteranbilar. Ett sådant systemtillämpas i och är enligt motionärernas mening att föredra. () yrkar i motion 675 att bestämmelserna om skattebefrielse skallomfatta även veterantraktorer. Vidare yrkas av () i motion 1630befrielse från fordonsskatt för bensindrivna jordbrukstraktorer med hänsyn tillden ringa användning de har för landsvägstransporter och till att de genombensinanvändningen ger sitt bidrag till vägkostnaderna. Enligt vad utskottet erfarit prövade man inomregeringskansliet i samband med att äldre motorfordon befriades frånvägtrafikskatt frågan om en rullande trettioårsgräns. Man avstod emellertidfrån att lägga förslag om en sådan med hänsyn till risken att ett alltför stortantal bilar, som regelmässigt används för körning pä vägarna, inom några ärskulle komma att omfattas av skattebefrielsen och att därför en fastställdgräns var att föredra. Utskottet delar denna bedömning och avstyrkerföljaktligen motion 1599. Vad gäller beskattningen av jordbrukstraktorervill utskottet erinra om att skatten på dem är så låg - högst . -att den enligt utskottets mening torde kunna bäras utan större svårigheter.Härtill kommer att, enligt vad utskottet erfarit, vägtrafikskatteutredningenavser att i sitt fortsatta arbete behandla traktorbeskattningen. Innanresultatet av detta utredningsarbete föreligger finns enligt utskottets meninginte skäl att vidta de ändringar i fråga om beskattningen av jordbrukstraktorersom motionärerna förordar. Utskottet avstyrker därför även motionerna 675 och1630. I motion 1538 yrkar () att bärgningsbilar befrias från fordonsskatt En sådan åtgärd skulle enligtmotionären höja beredskapen vid olyckor genom att fler bensinstationer och verkstäderkunde införskaffa bärgningsbilar. Som framgår av den inledande redogörelsen föreligger rätttill skattebefrielse för räddningstjänstens fordon. Enligt praxis tillämpasregeln endast för brandfordon och vissa andra specialkonstrueradekatastroffordon som normalt har kort körsträcka. Sålunda faller t. ex.ambulanser utanför det skattefria området. Frågan om att befria bärgningsbilarfrån vägtrafikskatt diskuterades i förarbetena till vägtrafikskattelagen. SkU1984/85:38 10 emellertid inte motiverad, bl. a. med hänsyn till attbärgningsbilarna ändå gynnades genom kilometerskattesystemet. Utskottetsom delar denna bedömning avstyrker motionen. Nedsättning av skatt för gengasbilar m. m. I motion 2377 av (båda c) yrkas befrielse från kilometerskatt för fordonsom drivs enbart med gengas. m.fl. (c) begär i motion 1202 förslagtill åtgärder så att kilometerskatten gynnar fordon med t. ex. svänghjulsteknikeller oljehyd-raulik. m.fl. (c) begär i motion 464 med hänvisningtill motion 463 att uttalar sig till förmån för stimulanser förfordonsägare som "" övergår till fordon med miljövänligaremotorer och drivmedel. Motionärerna åberopar miljö- och energipolitiska skäl. Utskottet vill inte bestrida att kilometerskattesystemethar den svagheten att systemet är svårt att utforma så att energihushållningstimuleras. Detta är en naturlig följd av att en viss körd vägsträcka beskattasmed samma belopp oavsett om bränsleförbrukningen är hög eller låg och oavsettbränslets påverkan på miljön. Energihushållning och miljöaktsamhet kan möjligenstimuleras genom indirekta metoder, t. ex. genom att kilometerskatten ellerfordonsskatten reduceras eller tas bort för fordon som är försedda med någotenergibesparande drivsystem eller utrustade med tekniska anordningar somminskar fordonets miljöfarliga utsläpp. Sådana undantag komplicerar visserligensystemet men kan ändå vara motiverade. Sålunda har man tidigare t. ex. minskatfordonsskatten på elbilar till hälften och f. n. övervägs - enligt vadutskottet erfarit inom kanslihuset en skattenedsättning eller skattebefrielseför det fåtal gengasdrivna fordon som finns i landet. Utskottet vill emellertidockså erinra om att skattens primära syfte är statsfinansiellt och att dessutformning bör harmoniera med tidigare nämnda trafikpolitiskabeslut av , dvs. att de rörliga avgifterna skall överensstämma med dekortsiktiga samhällsekonomiska marginalkostnaderna. Det förtjänar framhållasatt dessa kostnader inbegriper även hälso- och miljökostnader. Hithörandefrågor har - som tidigare nämnts - berörts i den inomkommunikationsdepartementet utarbetade rapporten om kostnader och avgifter inomtrafiksektorn. Den fortsatta beredningen av rapporten torde ge ökat underlagför ett framtida ställningstagande i frågan. Härtill kommer attkilometerskattesystemets fortbestånd kommer att prövas avstatsmakterna på grundval av vägtrafikskatteutredningens betänkande Kilometerskatteller brännoljeskatt. Det skulle enligt utskottets mening inte vara lämpligtatt före denna prövning besluta om nya nedsättnings- eller befrielsegrunder ifråga om vägtrafikskatt. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet såvälmotionerna 2377 och 1202 som motion 464 i denna del. SkU1984/85:38 11 Fordon som återtagits efter konkurs