bet · G801FiU16 · 1984-12-31 00:00:00 — Dessutom måste de uppgiftsinsamlande myndigheterna nogapröva i varje enskilt fall om uppgifterna verkligen behövs. Vad utskottetanfört med anledning av motion 561 yrkande 3 och motion 1189 bör ges regeringentill känna. dels utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse: 4. beträffande företagens uppgiftslämnande altriksdagen med anledning av motionerna 1984/85:561 yrkande 3 och 1984/85:1189som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. : Statistik, register och prognoser (moment 5) , ochHugo Hegeland (alla m) anser - under förutsättning av bifall till reservation 1- att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: attriksdagen med bifall fill motion 1984/85:1572 yrkande 1 och med anledning avproposition 1984/85:100 bilaga 15 punkt B 7 till Statistiska centralbyrån:Statistik, register och prognoser för /86 anvisar ettförslagsanslag av . (), (), (c), (), () och JörgenUllenhag (fp) anser all dels den del av utskottets yttrandepå s. 9 som börjar med "Liksom tidigare" och slutar med "yrkande1" bort ha följande lydelse: Folk- och bostadsräkningar harunder senare decennier genomförts i . Syftet har varit altinsamla statistik för planeringsändamål, forskning och allmän information.Dessa allmänna syften har gjort alt materialet inte varit anpassat tillkonkreta beslutssituationer. Många frågeställningar som folk- ochbostadsräkningsuppgiflerna har lämnat underlag för, torde kunnaåskådliggöras bättre och mer ändamålsenligt med specialundersökningar. Behovetav aktuell regional och statistik kan tillgodoses bättre genomspecialundersökningar. Bearbetningen av materialet från folk- ochbostadsräkningarna tar . FiU1984/85:16 13 vilket gör uppgifterna mindre lämpade förplaneringsändamål. Del finns t. o. m. risk för att de leder till en sämreplanering. Ett av de ursprungliga motiven för att genomföra folk- ochbostadsräkningar var att del fanns behov av vissa demografiska grunduppgifter,bl. a. för internationellt bruk. Vidare användes dessa register som urvalsramarför olika typer av urvalsundersökningar. finns emellertid register förolika typer av urvalsundersökningar och register över hela befolkningenuppbyggt på annat sätt, vilket gör att ell av de viktigare ursprungliga motivenför folk- och bostadsräkningar bortfallit. Utskottet ställer sig tveksamt till de femårigaintervaller som f. n. fillämpas. Folk- och bostadsräkningar är mycket kostsamma. Statensoch kommunernas kostnader för FoB 85 beräknas fill 105 milj. kr., därav 30milj. Därtill kommer kostnader för uppgiflslämnarna. Vidtidigare folk- och bostadsräkningar har kostnaderna kraftigt underskattats. Uppgiflslämnandet till stora personregister har undersenare år i ökad utsträckning börjat ifrågasättas. Många människor känner oroatt lämna uppgifter om sina personliga och ekonomiska förhållanden till dennatyp av register. 1 takt med datateknikens ökade möjligheter att bearbeta ochsammanställa information om personliga förhållanden har integritets- ochsekretessfrågorna fåll ökad betydelse. Genom samköming mellan olika registeroch av uppgifter lämnade vid olika tillfällen för skilda ändamål kaninformation sammanställas om den enskilde individen som uppfattas som intrång iden personliga integriteten. Till detta kommer ökade risker för felregistreringvid samköming av uppgifter inhämtade för olika ändamål och vid olikatidpunkter. Med del anförda tillstyrker utskottet motionerna 1572yrkande 2, 2295 yrkande 6 och 2347 yrkande 1 och avstyrker propositionensförslag om en folk- och bostadsräkning . dels utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med bifall tillmotionerna 1984/85:1572 yrkande 2, 1984/85:2295 yrkande 6 och 1984/85:2347yrkande 1 avslår i proposition 1984/85:100 bilaga 15 punkt B 9 framlagt förslagom att till Folk- och bostadsräkningar för /86 anvisa ellförslagsanslag av .