bet · G801AU1 · 1984-12-31 00:00:00 — Ett första steg vore attden kommunala och landstingskommunala sektorn utvidgade rätten tilltjänstledighet till att omfatta även medföljande. Statstjänstemans lön vid tjänstledighet för uppdrag somriksdagsledamot () hemställer i motion1046 att skall uttala sig för att statstjänstemän vid tjänstledighetför offentligt uppdrag som ledamot av bör vidkännas C-avdrag. Somskäl anges bl. a. att den löneförmån som riksdagsledamöter med statliganställning har inte motsvaras av någon direkt arbetsprestation av denanställde. Motionären hänvisar också till den senaste lönerevideringen avriksdagsledamöternas löner. EnHgt lagen (1983:1119) om ändringi ersättningsstadgan (1971:1197) för ledamöter skall arvode betalasmed ett belopp som motsvarar den genomsnittliga lönen för tjänstersom byråchefer vid statliga myndigheter och som rådmän, hovrättsråd ochkammarrättsråd. De nya bestämmelserna tillämpas första gången beträffandearvode som skall betalas för tiden den 1 oktober 1985-den 30 september 1986.För tiden 30 september 1984 betalas arvode med ettbelopp som motsvarar lönen fill statstjänsteman i lönegrad F 25 utantillägg av tjänstetidsklass och under fiden den 1 oktober 1984-den 30 september1985 med ett belopp som motsvarar den genomsnittliga lönegraden utantillägg av tjänstetidsklasser för tjänster som byråchefer vid statligamyndigheter och som rådmän, hovrättsråd och kammarrättsråd. () och huvudorganisationernahar mot bakgrund av de förbättrade ersättningsreglerna för riksdagsledamöterkommit överens om att en tjänsteman som är tjänstledig för uppdrag som ledamotav skall ha C-avdrag (avdrag med hela lönen) under tjänstledigheten.Denna tjänstledighet, som inte kvalificerar för semester, skall omfatta heladen fid då tjänstemannen innehar uppdraget. Tjänstemannen har dock rätt attgöra avbrott i tjänstledigheten under sådan fid då inte pågår, för attfullgöra tjänstgöring i sin tjänst. Däremot finns t. ex. ingen rätt för enferieberättigad tjänsteman att avbryta tjänstledigheten för att ha ferier i sintjänst. De nya reglerna trädde i kraft . AU1984/85:1 11 Sjukvårdsersättning till statligt anställda med psoriasis I de så gott som likalydandemotionerna 1323 av () och 1945 av ()hemställs att vård vid psoriasisanläggning i i regi i fråga om ersättning för vårdkostnaderna skalljämställas med offentlig sjukvård. Fr. o. m. utgår enligt meddelandefrån inte längre ersättning till statligt anställda förvård vid dessa anläggningar. Ersättning utgår dock för motsvarande vård som gesvid sjukhus. Vissa uppgifter i anslutning till motionerna Psoriasis är en hudsjukdom, som är obotlig. Den är ärftlig och anlagen kan finnas i flera generationer utanatt utlösas. I vissa fall kan psoriafiker också drabbas av ledbesvär. Psoriasis kan behandlas på olika sätt. Den tradifionellabehandlingen är bastubad, bad, ljusbehandling och därefter insmörjning. Ungefär2 % av befolkning har psoriasis. Av dessa behöver kontinuerligbehandling under större delen av livet. I driver Svenska psoriasisförbundetslänsavdelning fem öppenvårdsanläggningar för psoriatiker, i regel öppna . Länsavdelningens sjukvårdande verksamhet är reglerad genom avtalmellan i , hälso- ochsjukvårdsnämnd och länsavdelningen. Behandlingsanläggningarna, vid vilka ca 70000 behandlingar utfördes , ingår i landsfingets sjukvårdsplan.Verksamheten finansieras, förutom av ersättningar från socialförsäkringen, isin helhet av . Genom ovannämnda avtal gäller också samma regler förpafienter som vid annan offentlig sjukvård - patientavgifter, högkostnadsskyddetc. är således desamma. Landsfinget har tillsyn över verksamheten, och dessrevisorer granskar den ekonomiska förvaltningen. Landsfinget i har erbjudits att ta över defem anläggningarna men har föredragit att verksamheten kvarstår i nuvaranderegi. egna öppenvårdsresurser har också dimensionerats med hänsyntill resurserna vid . 148 § allmänt avlöningsavtal förstatliga och vissa andra tjänstemän (AST) regleras bl. a. frågan om rätt till ersättningför sjukvårdande behandling. I enlighet härmed ersätts sådan behandling helt.En förutsättning för att ersättning skall kunna utgå är dock att densjukvårdande behandlingen meddelas inom den offentliga vården. Statligtanställda med psoriasis har fram t.o.m. fått ersättning AU1984/85:1 12 enligt 48 § AST för sjukvårdande behandling vidlänsavdelningens öppenvårdsanläggningar. har statensarbetsgivarverk (SAV) på förfrågan meddelat berörda statliga myndigheter, atträtt till ersättning enligt ovannämnda paragraf för den aktuella behandlingeninte föreligger. Enligt SAV;s uppfattning är dessa behandlingsavdelningarenskilda vårdinrättningar. () hemställer imotion 1328 att ges sådana instruktioner inför framfidaförhandlingar om allmänt reseavtal att fasta och ortsgraderade nattraktamenteninförs. Den nuvarande ordningen med ersättning för den faktiska hotellkostnaden(den s. k. nattventilen) har enligt motionären lett till en störd och ipraktiken helt fördärvad hotellrumsmarknad med alltför höga priser för den somreser privat. Fasta nattraktamenten skulle enligt motionären återställavanligt prismedvetande och en meningsfull priskonkurrens mellan hotellägarna. Ersättning för logikostnad vidflerdygnsförrättning utgår fr. o. m. enligt bestämmelser i allmäntreseavtal som slutits mellan och parterna. Dessförinnanfanns regler härom införda i allmänna resereglementet. Enligt gällande avtal ersätts styrkt logikostnad utanförtjänstgöringszonen. Kostnaden ersätts dock inte i den mån den med hänsyn tillprisläget på orten eller andra omständigheter är onormalt stor. Orntjänstemannen inte haft någon logikostnad eller inte styrker sådan kostnad,utgår nattraktamente med . för varje överliggning utom bostaden. Omflerdygnsförrättningen pågår under mer än 30 hela dygn i följd på samma ort,utgår fr. o. m. det därpå följande dygnet nattraktamente med . Systemet med ersättning för logikostnad som inte täcks avangivet traktamente tillkom . Det fasfiagda nattraktamentet har fr. o. m. utvecklatsenligt följande sammanställning. 1971-31.11974 43 kr. 1.21974-31.12 1974 48 " Sociala förmåner för deltidsarbetande m.fl. (c) hemställeri motion 1919 om åtgärder för att förbättra de deltidsarbetandes förmåner påden statligt reglerade arbetsmarknaden. Mofionärerna framhåller inledningsvisvärdet av att kunna arbeta på deltid, men hävdar att deltidsarbete inte gerfull social trygghet. Många förmåner, särskilt de avtalsreglerade, är knutnafill ett krav om en genomsnittlig arbetstid per vecka.Staten bör, enligt motionärerna, som arbetsgivare föregå med gott exempel ochföreslå förbättringar av de deltidsarbetandes villkor. Detta skulle förmodligenfå efterföljd på arbetsmarknaden i övrigt. Antalet deltidsarbetande uppgick 1983 fill drygt1 miljon. Fördelningen över yrkesställning och lång resp. kort deltid framgårav följande sammanställning. behandlade (AU 1980/81:9) och (AU 1983/84:1) motioner med krav på en översynav de delfidsarbetandes villkor, i första hand på det statliga området. Medhänvisning till bl. a. att flertalet av de kvarstående ojämnheterna tillhör detavtalsreglerade området var utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd pågrund av motionerna. följde vid båda tillfällena utskottets förslag. Nedan lämnas en översiktlig redovisning av villkoren isamband med deltidsarbete för vissa sociala förmåner. För att fåersättning från erkänd arbetslöshetskassa AU1984/85:1 14 krävs att man varit medlem i kassan under minst 12månader. Om arbetstiden inte uppgår till minst per arbetsdag och igenomsnitt kan medlemskap inte erhållas. Försäkradmåste vidare söka arbete på arbetsförmedlingen som omfattar minst perdag och minst . Huvudvillkoret för kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) är attden arbetslöse arbetat under den senaste 12-månadersperiodenoch att arbetet omfattat minst och minst i . Denarbetslöse måste vidare söka arbete som omfattar minst ochminst . För avgångsbidrag (AGB-försäkring, avtal LO-SAF) krävs attden försäkrade har fullgjort fyra s.k. AGB-år under fem på varann följandeanställningsår. Ett AGB-år får den som under ett kalenderår har arbetat minst832 timmar. Ett halvt AGB-år får den som arbetat mellan 624 och 831 timmarunder . Avgångsersättning (, avtal SAF-PTK) ges fill den som arbetatminst . Permitteringslön (avtal SAF-LO) kan utgå till den somarbetat i genomsnitt lägst . För att få sjukpenning enligt lagen om allmänförsäkring fordras en årsinkomst av förvärvsarbete om , såvidadet inte är hemarbete. Har man olika långa arbetstider olika veckodagar kan detförhållandet påverka kompensationsgraden vid sjukdom, eftersom sjukpenningenberäknas på den genomsnittliga dagsförtjänsten. Vid avtalsgruppsjukförsäkring (AGS, avtal SAF-LO) skallarbetet omfatta per kalenderkvartal (). Även föravtalsgruppsjukförsäkring för anställda hos kommuner, landsting, församlingarm. (AGS-KL) gäller en kvalifikationstid om minst perkalenderkvartal. ATP grundas på arbetsinkomsten och på antalintjänandeår (poängår). Om arbetsinkomsten överstiger basbeloppetmed . erhålls pensionspoäng för ATP. Delpension kan utgå till den som fyllt om manarbetat minst före delpensioneringen. Efter en till följdav planerad delpension minskad arbetsfid om minst måste denåterstående arbetstiden uppgå till minst för att delpensionskall utgå. Som komplettering till folkpension och ATP kan särskildtilläggspension (STP, avtal SAF-LO) utgå till den som arbetat minst 208 timmarper år. Tjänstemän som har en ordinarie arbetstid om lägst per veckaomfattas av ITP-planen (industrins tilläggspension för tjänstemän, avtalSAF-PTK). Pensionsbestämmelserna för anställda hos kommuner och landsting(/LPAK samt AGS-KL) gäller för arbetstider som motsvarar (ca 16timmar) av heltidsanställning och som inte är av rent fillfällig art.Motsvarande regler gäller för pension för statligt anställda (PA/SPR). AU1984/85:1 15 Tjänstegrupplivförsäkringför arbetare (, avtal SAF- LO) ger försäkringsskydd för den som arbetatminst . För den som utfört arbete mellan 8 och pervecka kan halva försäkringsbeloppet utbetalas. Motsvarande regler gäller ihuvudsak också för tjänstegruppliv för tjänstemän (TGL, avtal SAF-PTK),grupplivförsäkring för anställda hos kommuner och landsting samt statensgrupplivförsäkring. Utländsk utbildning och yrkeserfarenhet som merit vidtillsättning av statliga tjänster (c) begär i motion2391 att utländsk utbildning och yrkeserfarenhet skall fillvaratas bättre närdet gäller meritvärdering vid fillsättning av statliga tjänster. Motionärenhänvisar till betänkandet (Ds C 1983:16) Meritvärderingen vid statligatjänstetillsättningar m.m. och säger att när utredningen diskuterarbefordringsgrunden skicklighet så borde även värdet av utländsk utbildning ochyrkeserfarenhet tas upp. I motionen pekas på att invandrarverket i sittremissvar över utredningens betänkande bl. a. framhåller att man har mångabelägg för en omfattande svensk njugghet när det gäller att fillvarata utländskutbildning och yrkeserfarenhet - och detta såväl inom yrken som kräverakademisk utbildning som inom t. ex. verkstadsindustrin. En särskild utredare har påregeringens uppdrag haft uppgiften att göra en utredning om fördomar och diskriminering i fråga om invandrare. Utredningen, som antog namnet diskrimineringsutredningen, har i ett delbetänkande (SOU 1983:18) föreslagit en arbetsrättslig lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet. Lagförslaget syftar bl. a. till att åstadkomma att varken arbetstagare eller arbetssökande skall missgynnas av arbetsgi vare på grund av sin etniska tillhörighet. En arbetssökande är missgynnad om han inte erhåller det arbete han rätteligen borde få. Det kan t. ex. ske genom att en arbetssökande på grund av sin etniska fillhörighet blir förbigången av en annan arbetssökande ur en annan etnisk grupp, trots att den förbigångne har bättre meriter. Utredningens förslag har remissbehandlats och är nuföremål för överväganden inom . hari sitt slutbetänkande (SOU 1984:58) Invandrar- och minoritetspolitiken i ett avsnitt om arbetsmarknadsfrågor föreslagit uppbyggandet av något slags yrkesprovinstitution, så att nyanlända flyktingar och andra invandrare ges en möjlighet att få sina AU 1984/85:1 16 Därigenom bör man enligt utredningen kunna fastställahur flyktingens tidigare yrkesutbildning och erfarenhet kan komma till nyttaoch vilken kompletterande utbildning som behövs. För flyktingar och andrainvandrare med högskoleutbildning förutsätts att UHÄ ges resurser att jämförautländsk utbildning med svensk. UHÄ tillsatte i november 1982en arbetsgrupp för att utreda förutsättningarna för en förbättring avhanteringen av frågor rörande värdering av utländsk utbildning. I rapportenVärdering av utländsk högskoleutbildning (1983:19) visades aUmellan 3 000 och 5 000 förfrågningar kommer till olika instanser försådana värderingar. Bortsett från utbildning inom vård- ochundervisningsområdet finns enligt rapporten ingen klar ansvarsfördelning ochhandläggningsordning för dessa frågor. UHÄ föreslog därför att ämbetet skulleges detta ansvar. Efter förslag i budgetproposifionen 1983/UHÄ . för en försöksverksamhet under innevarandebudgetår på detta område. En särskild arbetsgrupp inomutbildningsdepartementet har utarbetat en promemoria om ökad internationellrörlighet bland studerande, lärare och forskare (). I promemorianlämnas vissa förslag beträffande värdering av utländsk högre utbildning. Motbakgrund av de klara brister som sägs föreligga på detta område föreslås encentral samordning av dessa frågor. Enligt förslaget bör ett informations- ochdokumentationscenter tillskapas. Ärendet bereds f. n. inom . Utskottet behandlar i föreliggande betänkande niomotioner som tar upp olika frågor inom ramen för den statligapersonalpolitiken. Samtliga motioner väcktes under den allmänna motionstiden ijanuari 1984. Tillsättningav vissa statliga chefstjänster Statliga tjänster tillsätts av regeringen eller avden myndighet som regeringen bestämmer. De regeringstillsatta tjänsterna kanefter den tillsätt-ningsordning som gäller delas in i tre grupper, nämligenverkschefstjänster m. fl., anmälningstjänster och förslagstjänster. Grundernaför denna indelning har redovisats på s. 3. AllanEkström (m) pekar i mofion 426 på vad som enligt hans mening är brister i insynoch öppenhet vid tillsättningen av vissa anmälningstjänster. Han begär därföratt dessa tjänster skall tillsättas efter samma förfarande som gäller förförslagstjänster. Undantag från denna mer öppna tillsättningsordning börendast få göras när särskilda skäl föreligger. Sådana skäl finns enligtmotionären inte för de högre domartjänster som undantagits från regeln omintresseannonsering. AU1984/85:1 17 Utskottet delar motionärensuppfattning om värdet av ett öppet ansökningsförfarande för des. En sådan öppenhet har ett värde i sig och ökarallmänhetens förtroende för myndigheterna. Det är viktigt att kretsen avkandidater görs så stor som möjligt. Detta främjar inte bara en ökadpersonalrörlighet utan även jämställdheten mellan könen vid rekryteringen tillhögre chefstjänster. Kravet på ett öppet ansökningsförfarande för de s. k.anmälningstjänsterna har också enligt utskottets mening i huvudsaktillgodosetts. Fr.o.m. gäller således att fillsättningen avdessa tjänster skall föregås av en s. k. intresseannonsering. Föreskrifterhärom har intagits i anställningsförordningen. Inom område har dock ett antalanmälningstjänster undantagits från reglerna om intresseannonsering. a. hovrättslagmän, kammarrättslagmän och lagmän i , ochMalmö fingsrätter. Dessa tjänster tillsätts regelmässigt med personer somtjänstgjort i chefsbefattningar i eller som på annat sättskaffat sig särskilda meriter. Inom finns en god överblick överdem som kan komma i fråga. Utskottet tar för givet, mot bakgrund av utskottetsallmänna inställning om värdet av ett öppet ansökningsförfarande, att undantagenbart görs när särskilda skäl föreligger. Möjligheten att i framfiden minskaantalet undantagna tjänster bör alltså tas till vara i den takt som regeringenså anser möjligt. Med hänsynhärtill avstyrker utskottet motion 426. m. fl. (s) anser imofion 874 att chefer i statliga verk inte utan synnerliga skäl skall innehauppdrag i privata bolagsstyrelser. Motionären hänvisar bl. a. till den tungaarbetsbörda som chefsskapet i ett verk innebär samt risken för ovidkommandepåverkan i tjänsteutövningen. Utskottet har tidigare i betänkandet (s. 5-7) redovisat deallmänna bestämmelser som begränsar statliga arbetstagares rätt att ha vissabisysslor. Därav framgår att det enligt lagen om offentlig anställning inte ärfillåtet att inneha anställning eller uppdrag eller utöva verksamhet, som kanrubba förtroendet för arbetstagarens oparfiskhet i tjänsteutövningen ellerskada myndighetens anseende. Besked om en viss bisyssla är förenlig med dennabestämmelse skall på begäran lämnas av myndigheten. I fråga om generaldirektörerlämnas sådant besked av regeringen. Enligt utskottets bedömning ger reglerna om förbud motförtroendeskadliga bisysslor mycket litet utrymme för det slag av uppdrag sombehandlas i motionen. För att en viss bisyssla skall vara otillåten är detsåledes inte nödvändigt att allmänhetens förtroende verkligen har rubbats ellerens att något inträffat som kan sätta allmänhetens tilltro på spel. Det ärtillräckligt att förtroendet kan rubbas på grund av bisysslans blotta existens.Dessa hårda krav är dock enligt utskottets mening väl motiverade med hänsyntill de AU1984/85:1 18 särskilda krav på integritet som måste kunna ställas påarbetstagare i offentlig tjänst. En ytterligare skärpning av reglerna somsärskilt skulle ta sikte på verkscheferna är enligt utskottets mening intebehövlig. Det får förutsättas att regeringen vid sin prövning av frågor avdetta slag iakttar syftet med de restriktiva regler som redan gäller. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionen. Enskilda organisationers rekrytering av bislåndspersonal () tar i motion878 upp frågan om enskilda organisationers rekrytering av personal till sinbiståndsverksamhet. Motionären pekar bl. a. på de svårigheter som statligtanställda har att få tjänsfledigt för sådant uppdrag som inte finansieras medstatliga medel. Med hänvisning härtill begärs en översyn av reglerna förtjänstledighet och meritvärdering i syfte att underlätta enskildaorganisationers rekrytering av statlig personal för sådan tjänstgöring. Utskottet vill främst framhålla vikten av attrekryteringen u-landsarbe-te främjas. Förutom de betydelsefulla insatsersom därmed kan göras i utvecklingssamarbetet kan det ofta frånarbetsgivarsynpunkt vara värdefullt att en blivande arbetstagare har erfarenhetav utlandstjänstgöring. Rekryteringen av personal till sådant arbete kanemellertid ibland av olika skäl försvåras. Det kan hänga samman med uppdragetsframtida meritvärde, möjligheten att få ledigt från det ordinarie arbetet ellersvårigheter för makar eller sammanboende att följa med till den främmandeorten. I motionen pekas på en del av dessa problem som kan uppkomma videnskilda organisationers u-landsarbete. Enligt utskottets uppfattning måste en målsättning i detpersonalpolitiska arbetet vara att så långt möjligt undanröja hinder av ovannämnt slag. Stora insatser har också gjorts på detta område. När det gällerexempelvis reglerna för tjänstledighet på det statligt reglerade området måstedessa anses vara generösa, inte minst i jämförelse med vad som gäller på andradelar av arbetsmarknaden. För biståndsverksamhet som sker genom eller medbidrag av staten kan tjänstledighet således medges i princip utan begränsning.För den som är gift eller sammanboende med en sådan biståndsarbetare kantjänstledighet ges upp till . Vad beträffar u-landsarbete som finansierasmed privata medel finns fr. o. m. lagenlig rätt till sexmånaders tjänstledighet . Längre ledighet kan ges dåsärskilda skäl föreligger. Utskottet vill dock inte bestrida att rekryteringen avstatligt anställda fill u-landsarbete kan behöva underiättas ytterligare.Förslag i den riktningen har lämnats av den s.k. meritutredningen, som i sittbetänkande (Ds C 1983:16) behandlat bl. a. problem som hänger samman medutlandstjänstgöring, återanpassning vid hemkomsten samt utlandstjänstgöringensmeritvärde. Utredningens arbete, som är under beredning iregeringskansliet, bör AU1984/85:1 19 enligt utskottets mening kunna ligga som grund för ettsamlat förslag på detta område. I avvaktan härpå bör något ytterligareinitiativ inte tas från sida. Med hänvisning härtill bör motionenavslås. Statstjänstemans lön vid tjänstledighet för uppdrag somriksdagsledamot Efter förslag från riksdagensförvaltningsstyrelse beslöt om en revidering avledamöternas arvoden. Höjningen skall ske etappvis med full effekt fr. o. m.riksmötet /86. Mot bakgrund av de förbättrade ersättningsreglerna harstatens arbetsgivarverk (SAV) och huvudorganisationerna kommit överens om atten tjänsteman som är tjänstledig för uppdrag som ledamot av skall haavdrag med hela lönen, s. k. C-avdrag, under tjänstledigheten. De nya reglernagäller fr. o. m. . Den nya ordningen innebär att motion 1046 avInger () har tillgodosetts. I motionen begärs ett riksdagsuttalandemed innebörden att statstjänstemän vid tjänstledighet för offentligt uppdragsom ledamot av bör vidkännas C-avdrag. Någon åtgärd med anledning avmotionen är därmed inte erforderlig. Enligt allmänt reseavtal somslutits mellan () och huvudorganisationerna ersättsi princip den styrkta logikostnaden i sin helhet. Om tjänstemannen inte harhaft någon logikostnad utgår ett nattraktamente med . Systemetmed full ersättning för iogikostnaden tillkom . fanns ettsystem med fasta nattraktamenten. () kritiserar i motion 1328 dengällande ordningen med full ersättning för faktiska hotellkostnader (den s. k.nattventilen). Motionären anser att systemet har lett till en störd och ipraktiken helt fördärvad hotellrumsmarknad med alltför höga rumspriser för densom reser privat. Därför begärs att SAV skall ges sådana instruktioner införkommande förhandlingar att fasta och graderade nattraktamenten införs. Detskulle enligt motionen återställa vanligt prismedvetande och en meningsfullpriskonkurrens mellan hotellägarna. Utskottet kan först konstatera att ersättningen för destatsanställdas hotellrumskostnader regleras i avtal och att hithörande frågorsåledes i första hand bör lösas av staten och de anställdas organisationergemensamt. har utskottet en viss förståelse för motionärens oro överprisutvecklingen för hotellrum. har således det genomsnittligarumspriset stigit med vilket är betydligt mer än för degenomsnittliga konsumentpriserna. En sådan utveckling måste från flerautgångspunkter anses som olycklig. Utskottet ser dock i huvudsak andraförklaringar till rumsprisernas ökningstakt än motionären, bl. AU1984/85:1 20 dernas snabba stegring. Konstruktionen av de statUgatraktamentsbestäm-melserna torde i detta sammanhang ha en mindre betydelse.Några statsfinansiella vinster kan utskottet inte heller se i ett system medfasta nattraktamenten. En framkomligare väg kan i stället vara de förhandlingarsom staten f. n. för med vissa hotell och hotellkedjor om rabatter förstatsanställda. Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottetmotionen. Fri sjukvård för statsanställda med psoriasis Svenska psoriasisförbundetslänsavdelning i driver fem öppenvårdsanläggningar förpsoriatiker. Vid anläggningarna ges traditionell behandling i form av bastubad,bad, ljusbehandling och insmörjning. Verksamheten är reglerad genom avtalmellan i , hälso- ochsjukvårdsnämnd och länsavdelningen och finansieras förutom genom ersättningfrån socialförsäkringen i sin helhet av . Genom nämnda avtal gällersamma regler för patienterna som vid annan offentlig sjukvård beträffandeavgifter m. m. Anläggningarna ingår i sjukvårdsplan. Enligt avlöningsavtal för statliga och vissa andratjänstemän, AST, är en förutsättning för att ersättning skall kunna utgå försjukvårdande behandling att den ges inom den offentliga vården. Enligt SAV börlänsavdelningens anläggningar betraktas som enskilda vårdanläggningar.