bet · G801FiU35 · 1984-12-31 00:00:00 — om den offentliga sektorns förnyelse (skr. 1984/85:202) I skrivelse 1984/85:202 harregeringen () - efter föredragning av statsrådet tillfälle alt la del av vad som anförts i skrivelsen om denoffentliga sektorns förnyelse. I skrivelsen redovisar regeringenför det pågående arbetet med den offentliga sektorns omvandling ochutveckling. De skilda frågorna behandlas under rubrikerna service ochvalfrihet i den offentliga sektorn, medborgaren i centrum, regeringensförhållande till sina myndigheter, arbetet inom de statliga myndigheterna,förhållandet statkommun, delaktighet i samhällsverksamhet - demokratisamt utveckling av den statliga personalpolitiken. Av skrivelsen framgår vidare att den skall följas uppgenom olika förslag och beslut från regeringens sida. Några av förslagen kommerall underställas för beslut. I skrivelsen aviseras tre propositioner.En proposition avser att behandla förslag till förskola för alla barn. I de tvåövriga skall förslag läggas ny förvaltningslag resp. till åtgärder förutveckling av den statliga personalpolitiken. Av skrivelsen framgår att ocksåpropositioner inom andra områden kan komma alt föreläggas . Vidare ges en översikt av pågående konkreta åtgärder ochutredningar inom de i skrivelsen angivna områdena samt vilka ytterligareutredningar som regeringen kan komma att tillsätta. Med anledning av regeringensskrivelse om den offentliga sektorns förnyelse vill utskottet anföra följande. Regeringen har genom skrivelsen gett envärdefull och bred information om det arbete som pågår med alt förnya denoffentliga sektorn. En väl fungerande och stor offentlig sektor är, enligtutskottet, en avgörande förutsättning för en framgångsrik välfärdspolitik. är det självklart alt verksamheter som vård, omsorg och utbildning är av sågrundläggande betydelse för människorna alt de måste tillkomma alla medborgarepå lika villkor ulan hänsyn till deras individuella ekonomiska resurser.Villkoret alt dessa tjänster skall fördelas efter behov och inte efter inkomstmåste ligga fast. Med den omfattning som den offentliga sektorn har i dagföljer ett stort och varierat serviceutbud. Som också framhålls i skrivelsen ärdet av stor vikt att 1 1984/85. FiU1984/85:35 2 detta utbud förändras och anpas:;as till den enskildamänniskans behov och att inflytandefrågorna ges hög prioritet. De ekonomiska förutsättningarna innebär att bl. a. produktionenav varor och tjänster successivt måste rationaliseras och att ökadlångsiktighet förs in i planeringen. Även utformningen av den statligapersonalpolitiken är därvid av stor betydelse. Staten måste som arbetsgivarekunna la till vara de anställdas kreativitet och vilja att positivt medverkatill förbättringar. Skrivelsen tar upp frågor som berör olikaverksamhetsområden -exempelvis medborgarnas möjlighet att mer aktivt äntidigare påverka inrikiningen samt arbetssättet i den offentliga verksamheten,en välgörande kritisk granskning av vad begreppet privatisering innebär samldecentralisering och minskad detaljreglering av statlig verksamhet. Dessaområden behandlas i av olika utskott. Vissa frågor som anknyter tilldessa områden har behandlats av , t. ex.rältssäkerhelsbegreppel (JuU 1984/85:28). Enligt utskottets mening finns detinte anledning för all nu ta ställning till innehållet i skrivelsensolika delar. bör i stället avvakta till dess konkreta förslagföreläggs i propositioner. att lägger tillhandlingarna vad som anförts i regeringens skrivelse 1984/85:202. Närvarande: (), (), (), (), (), (c), (), (), (), (vpk), GunnarNilsson i (s), (), (), () och (). (), (), (), (), (c), ()och () anser att utskottets yttrande och hemställan bortha följande lydelse: Regeringen har valt att redovisa riktlinjerna för enlatveckling av den offentliga sektorn i form av en skrivelse. De frågor sombehandlas i skrivelseform gäller vanligen processfrågor, kommitléberällelseroch redogörelser av olika slag. Gemensamt för dessa skrivelser är att de intepåkallar något beslut eller någon annan form av ställningstagande frånriksdagens FiU1984/85:35 3 Av detta skäl föreligger inte heller motionsrätt medundantag för den årliga redogörelsen för de statliga förelagen ochredovisningen av verksamheten i den fjärde pensionsfonden. Utskottet konstaterar att den handling - "Denoffentliga sektorns förnyelse" - som överlämnats till riksdagensvårligen kan betraktas som en skrivelse i ovan angivna mening. I denna skriftges en redogörelse för de riktlinjer som enligt regeringen skall gälla för ettsamlat program för den offentliga sektorns förnyelse. Därvid behandlas en mängdolika frågor som privatisering av offentliga tjänster, inflytandefrågor,statlig personalpolitik m. m. I anslutning till detta görs påståenden som i sigkräver en utförlig debatt i . Eftersom det enligt utskottets mening ärcentrala problem, som regeringen lar upp i delta sammanhang, borde konkreta ställningstagandenoch konkreta förslag ha redovisats i form av en proposition med åtföljandemotionsrätl. Dessutom saknas en analys av de ekonomiskaförutsättningarna för den offentliga sektorn vilket måste vara av avgörandebetydelse vid finansutskottets behandling av frågor om den offentliga sektorn. Utskottet anser mot denna bakgrund att inte nubör göra ett allmänt ställningstagande till de frågor som regeringen härbehandlar. Det bör anstå tills konkreta förslag föreläggs i form av propositioner. att ulan egetställningstagande lägger till handlingarna vad som anförts i regeringensskrivelse /85:202. (vpk) anför: Den offentliga sektorn svarar i dagför huvuddelen av tjänsteproduktionen i samhället inom främst utbildning, vård,omsorg, kommunikationer, social service m. m. Genom den offentliga sektornstransfereringar och socialförsäkringssystem har ett viktigt socialt skyddsnätbyggts ut. Inom den offentliga sektorn är 1,5 miljoner människor anställda ochden offentliga sektorns utgifter för drift och investeringar motsvarar entredjedel av BNP. Huvuddelen av dessa insatser ligger inom utbildning ochvård/omsorger. Utbyggnaden av den offentliga sektorn är ett resultat delsav samhällets ökande behov av tjänsteproduktion, dels av folkets kamp förreformer inom främst utbildnings-, social- och vårdområdet. Som ett resultatfrämst av arbetarrörelsens kamp har stora delar av den växandetjänsteproduktionen kommit att byggas upp inom den offentliga sektorns ram ochunder samhälleligt huvudmannaskap. Tjänstesektorn har därmed till stora delar dragits undanfrån direkt privatkapitalistisk exploatering. När SAF och högern angriper den offentliga sektornoch kräver nedskärning och privatisering skall angreppen förstås mot dennabakgrund. FiU1984/85:35 4 Eftersom tjänstesektorn blir alltmersysselsättningsmässigl och ekonomiskt betydelsefull är det en vital fråga förkapitalintressena att privatisera den och därmed göra den tillgänglig som basför kapitalistisk dominans och ekonomisk profil. Arbetarrörelsen bör aktivt bemöta dessa angrepp och slåvakt om tjänstesektorns offentliga karaktiir av bl. a. fördelningspoliliska ochdemokratiska skäl. Privatisering kommer alt leda fill plånboksransonering ochen nedskärning av den offentliga sektorn till att de rika ytterligare berikaspå de sämre bemedlades bekostnad. De sociala institutioner som byggts upp inom denoffentliga sektorn är ett resultat av arbetarrörelsens kamp och ett ullryck förfolkets intressen och behov. Men de har byggts upp inom ramen för ettkapitalistiskt system och en borgerlig stat. Delta har på avgörande punkterbegränsat och deformerat de sociala reformerna. Staten/offentliga sektornuppvisar på grund av detta en motsägelsefull dubbelkaraktär. Den är samtidigtvälfärds-stal och repressiv klasstat. Arbetarrörelsens mobilisering till försvar för ochutbyggnad av den offentliga sektorn måste utgå från denna statens/offentligasektorns dubbelkaraktär. Arbetarrörelsen måste förslärka de positiva ochprogressiva element av kollekliv frihet och trygghet som förverkligats inom denoffentliga sektorn som dess repressiva, frihelsinskränkande ochbyråkratiska element måste friläggas och bekämpas. Detta är motsatsen tillhögerns och SAF:s politik gentemot den offentliga sektorn. Genom den offentliga sektorns utbyggnad har under 1960-och 1970-talen en miljon människor kunnat inträda på arbetsmarknaden -majoriteten kvinnor. Huvuddelen av dessa utgör en allt viktigare del avarbetarklassen i vid bemärkelse. En mobilisering för försvar och utbyggnad av denoffentliga sektorn måste för all bli framgångsrik innefatta en konkret politikför att förändra och förbättra den, där dess verksamheter präglas avbyråkrati, bristande demokrati, växande avstånd mellan väljare och valda,ineffektivitet, bristande service och oacceptabla nedskärningar. Del finns en tendens all medborgarnas ökande politiskaaktivitet alltmer går vid sidan av partierna. Delta innebär en risk förfragmentarisering av politiken utifrån olika intressegruppers begränsadesärintressen och ulan de politiska partiernas nödvändiga helhetssyn, där olikabehov och intressen avvägs mot varandra. Utvecklingen understöds avmoderaternas misstänkliggörande av "politiker och fackpampar". Del är viktigt att slå vakt om del demokratiska systemetoch partiernas centrala demokratiska roll. Partierna måste på olika sättvitaliseras och göras till attraktiva och effektiva instrument för att förafram medborgarnas krav och intressen och omsätta dessa i politisk handling. En decentralisering av kommunala beslutsorgan tillkommundelsnämnder och liknande lokala organ kan utgöra viktiga steg i en sådandemokratisk FiU1984/85:35 5 Dessa organ måste då ges en demokratiskförankring genom direkta val. De bör ha vittgående beslutsbefogenheter med egetbudgelan-svar inom ramen för en av högre demokratisk beslutsnivå, efter olikakommundelars behov, fastställd budgetram. De bör arbeta i stor öppenhet motområdets invånare med generös närvarorätt, adjungeringar, offentliga hearingsetc. De kommunala verksamheternas brukare bör få storamöjligheter att själva påverka och styra utformningen av den service som de ärberoende av. En förutsättning för alt ge brukarinflylandet ett reellt innehållär att beslutsfunktioner, inom politiskt fastställda ramar, delegeras tillolika institutioner där demokratiskt valda organ bestående av personaloch/eller brukare ha-' ansvaret för verksamheten. Kooperativ av olika slag bör kunna bli bas försjälvförvaltning inom ramen för kommunalt ägande. En effektivisering av den offentliga sektorn bör utgå frånsärarten i dess verksamheter- tjänsteproduktionen. Effektivisering kan härnormalt ej ske genom personalnedskärningar, utan bör syfta till mer lid ochstörre ansvar för alla personalkategorier, så att auktoritära och hierarkiskaorganisationer kan brytas ner. Avbyråkralisering av den offentliga sektorn innebär främstall dess repressiva element bekämpas genom ökad demokratisk styrning ochkontroll och att byråkratins deformering av reformer som initierats avarbetarrörelsen motarbetas. Kommunerna och landslingen har under 1970-talel stått förstora tillskott av arbeten och därmed kunnat kompensera bortfallet avindustrijobb. Nedskärningspolitiken mot kommunerna har stoppatdenna utveckling och medverkat till nuvarande höga arbetslöshet, vilken hotaralt permanentas. Kommunerna bör därför ges möjlighet till fortsattutbyggnad. Här finns stora eftersatta behov inom bl. a. vård, barn- ochäldreomsorg, kollektivtrafik, , energi- och miljöteknik etc. Ca 400 000-500 000 nya jobb inom den offentliga sektornkrävs de kommande tio åren för all klara sysselsättningen. Detta kräver i sintur ett nytt skattesystem, med någon form av produktionsskatt. Kampen om tjänstesektorn/den offentliga sektorn är och kommer än mer alt bli en avgörande frontlinje i kampen mellan arbeteoch kapital och i förlängningen i kampen för socialismen. Skall tjänstesektorni framliden bli ett nytt och viktigt fält för kapitalistisk dominans eller skallden ligga under offentligt huvudmannaskap och utgöra en viktig del i uppbyggnadenav ett samhälle som präglas av solidaritet, jämlikhet och rättvisa och somsyftar mot socialism? Svaret på den frågan kommer all avgöras av den aktivitetsom arbetarrörelsen förmår utveckla för all demokratisktförankra, avbyråkrafisera, effekfivisera och fördelningspolitiskt rättvistfinansiera den offentliga sektorn samt i dess förmåga att utveckla den för atttrygga sysselsättningen.