bet · G801KU35 · 1984-12-31 00:00:00 — : Som jag sade tidigare ledde brevet till attUD i samråd med oss skickade ner en ny instruktion till ambassaden. Då gick ettnytt brev från till den algeriska sidan där det förtydligades vad som lågbakom det första brevet. Vi var en aning oroliga för att det första brevet, avden , kunde leda till en tro på den algeriska sidan att man skullefå en ram - vilket, som säger, vi har försökt undvika i BITS av en långrad skäl. Orsaken till att det gick ut ett nytt brev var att vi ville undvikamissförstånd. : Har dét vid något annat tillfälle ochbeträffande något annat land hänt att ett ärende som BITS blivit inblandat ihar beretts på det här sättet och att man lämnat kredit av det här slaget ochpå sådana här grunder? : Brevet från har vi inte uttolkat såatt det har blivit någon ram. Det vidhåller vi bestämt på BITS. Det årenindikation-så har vi skrivit i protokollet - en indikation på demöjligheter vi kan se att lämna u-krediter till . Vihar behandlat detta på ett för BITS normalt sätt. Jag är inte riktigt säker påvad som skulle vara oklart. : Har det tidigare hänt att ni somni skall sammanträda för att behandla den här typen av ärenden har fått beskedom att en ambassad har utiovat en kredit från BITS av den här storleksordningen? : Nej, det har det inte. BertU Fiskesjö: Jag vill ställa några kompletterandefrågor. Vad var det i Öbergs brev till Oubouzar som ni menadekunde missförstås och som nödvändiggjorde att ni skickade det förtydligandebrevet? : Framför allt var det att det i brevet nämnsbeloppet , och sedan nämns det också att det skulle vara ensubvention i KU 1984/85:35 155 storleksordningen av det totala priset upp till 250milj. - ungefär så vill jag översätta den franska texten. Vi var litetoroliga för att det skulle misstolkas. Det står , och av en miljard ärprecis 250 miljoner, så vi var rädda att det skulle uppfattas sä att brevetindikerade en möjlig volym på en miljard. Ur teknisk synpunkt kostar kreditertill mer. Även om vi säger att gåvoelementet är kostar det oss istorleksordningen från biståndsanslaget. Siffrorna var angivna på sådantsätt att det kunde leda till missuppfattningar på den algeriska sidan om hurstort belopp som indikerades. : Jag tolkar uttalandet så att Öbergs brevtill Oubouzar var otillfredsställande. Hade det inte kollats ordentligt avsakkunnig personal i ? : Jag kan väl säga att brevet var skrivet påsådant sätt att det kunde föranleda missförstånd, och vi ansåg det därförangeläget att förtydliga. Det gjordes dels genom brev nr 2 och dels genom attvi hade en förhandling med en delegation från algeriskafinansministeriet. BertU Fiskesjö: Det står mot slutet av brevet som avsändesför att åstadkomma ett förtydligande att mot bakgrund av den situation someventuellt uppstått som följd av brevet till Oubouzar har styrelsen bordlagtärendet. är jag inte riktigt säker på att jag hängde med i dinförsta föredragning, men jag fick uppfattningen att ni fattade beslutet den 7och överlät till ordföranden att göra det slutliga ställningstagandet. : Det är riktigt. Ärendet var ur vår synpunktfärdigberett. Vi bedömde det som ett bra projekt, och det anslöt sig till enannan kredit som fick från . Vi fattade alltså ettprincipbelut . Det slutliga avgörandet delegerades tillordföranden, och det följde någon vecka . BertU Fiskesjö: Det är alltså inte korrekt som det stårnu, att på grund av den situation som eventuellt uppstått har styrelsenbordlagt ärendet? Man bordlade inte ärendet för att ta upp det på nytt vid ettkommande styrelsesammanträde? : Det är möjligt att ordet bordläggning inteär korrekt om man fattar ett principbeslut och hänskjuter det slutligaavgörandet till ordföranden. Det borde snarare sagts att det delegerades.Ärendet avgjordes alltså inte formellt den 7, utan först litet . : Vi granskar ju regeringens åtgärder. Fannsdet några missförstånd mellan beredningen och regeringen i fråga om åtagandet,eller fanns det några oklarheter om regeringens syfte? KU1984/85:35 156 : Nej, inte vad jag känner till. Vi harhanterat de enskilda ärendena löpande, och i det hänseendet har det inte varitnågon oklarhet. : Vad som förekommit är alltså ettmissförstånd om en formulering i ambassadörens brev den 26? Som jag sade var vi litet oroliga attdet skulle tolkas alltför vidlyftigt. : Men efter den korrigering som skedde sedanstatssekreterare hade gått in behövde det inte föreligga någramissförstånd? Vi hade en mycket trevlig förhandlingmed algerierna . Jag tror att de förstod att vi inte kunde lämnau-krediter på det sättet utan måste behandla varje specifikt ärende för sig, mendet indikerades en möjlig volym . : Ni upphävde inte brevet från därföratt en diskussion inom regeringen hade ändrat handläggningen av ärendet? : Jag känner inte till kontakterna medregeringen. Vi har skött våra ärenden löpande och på ett normalt sätt. : Och det beslut ni fattade var nogaförberett? : Beslutet har vi fattat påhelt sakliga grunder. har det ändå dragit ut länge, och algerierna har ännuinte fattat beslut. Vi vet inte om de tänker utnyttja krediten. : Jag vill ställa en kompletterande fråga somgäller handläggningen . Vi har fått klart för oss att det var då BITS styrelseblev informerad om brevet. Vem fick den informationen? Var det till ordförandeneller till BITS verkställande tjästeman som meddelandet lämnades, och hurlämnades det: muntligt eller skriftligt? Har ni fått se någon instruktion tillambassadör om att ge en utfästelse av det slag som har gjorts i brevet? : Vid styrelsemötet fick jag en kopia avbrevet. Det var en försening i postgången, men någon eller några dagar senarefick jag det även på formell delning. Det gick snabbare genom att någon istyrelsen hade fått det någon dag före oss. Det är väl inte mer att säga om densaken. : "Någon i styrelsen" - hadeordföranden fått information tidigare? : Det känner jag inte till. Jag tror attutskottet måste fråga om det. : Styrelsen som helhet fick alltsåinformation först den 7, men någon kan ha blivit informerad tidigare? KU1984/85:35 157 : Någon måste ju har varit informeradtidigare, eftersom någon hade med sig en kopia av brevet. : Var det ordföranden som hade med sig enkopia? : Jag vet inte om jag skall gå in på attdiskutera vem som gör vad. Det var någon i styrelsen - uppriktigt sagt minnsjag inte vem. : Styrelsen består av folk från kanslihuset? : Vid det här tillfället i december 1983bestod styrelsen av kanslihustjänstemän plus en representant för SIDA, och såhade vi en adjungerad ledamot från exportkreditnämnden. harstyrelsen något ändrats. Vi har fått in en representant för Industriförbundetoch en för LO, och EKN:s representant har blivit ordinarie. : Det behöver inte betraktas som märkligt ommedlemmar av styrelsen i andra sammanhang hade kunnat bli informerade föreberedningens styrelses sammanträde? frågar om jag har något skriftligtmaterial. har jag inte gjort något nytt skriftligt material, men jag var medvid en liknande diskussion i utrikesutskottet , och inför det skrev jagett papper som jag kan överlämna till sekretariatet. : Vi tackar för den information som vi harfått och som utgör en värdefull komplettering av vårt skriftliga material. KU1984/85:35 158 Utfrågning av statssekreterare ,, , angående viss kreditutfästelse m. m.avseende (punkt 13 : Vi har en utfrågning enligt ensärskild föredragningslista. Jag hälsar statssekreterare välkommentill utskottet. Du har orienterats i förväg om de granskningsärenden vi skallbehandla. Enligt den praxis vi tillämpar lämnar jag ordet till Dig för enintroduktion. : Det är fyra frågor som har ställts till mig.Den första avser u-kreditsystemet som sådant. Den andra gällerAlgeriet-affären, den tredje gäller den kreditgaranti som givits till Nicaraguaoch den fjärde skuldreglering med . De två frågor som gäller hörinte till mitt bord, och jag kommer inte att beröra dem. En redogörelse föru-kreditsystemets uppbyggnad och dess handläggning inom BITS har givits avkanslichefen . Systemet sågs över och reviderades under föregåendebudgetår, och vissa förändringar genomfördes . Avsiktenmed översynen var att göra kreditgivningen mer utvecklingsinriktad, dvs. att gelika mycket vikt åt de mottagande ländernas utvecklingsmål som till de svenskaföretagens intresse att exportera utrustning. Det målet tillgodoses genom attförhandsgranskningen av projektens utvecklingseffekt har förstärkts, samt genomatt mottagarländerna får möjlighet att föra fram egna förslag och attprioritera mellan olika tänkbara projekt. Tekniken för projektval är dock enannan än i det landprogrammerade gåvobiståndet genom SIDA, eftersomBITS-systemet fungerar utan någon på förhand överenskommen landram. Skälet tillatt u-kreditsystemet undviker att göra utfästelser om biståndets storlek innanparterna kommit överens om de enskilda projekten är att projektens genomförandeoch tidsplanering är så osäkra, att ett sådant förfarande skulle låsa en stordel av de anslagna medlen till ändamål som kanske till slut inte realiseras. Det förekommer däremot att parterna kommer överens om denungefärliga inriktningen och omfattningen av samarbetet. Detta sker genom ettförhandlingsprotokoll, som inte är ett bindande avtal utan gemensamavsiktsförklaring från förhandlingsledarnas sida. Förutom med har viträffat sådana överenskommelser med , ett land som vi också söker att meraktivt främja u-kreditsamarbete med. 1 den mån som belopp nämns i dessaförhandlingsprotokoll är de helt indikativa och binder inte de båda staterna påett sådant sätt som exempelvis SlDA:s landramar. KU1984/85:35 159 De frågor som ställts omu-kreditgivningen till har i hög grad gällt huruvida regeringen kaninstruera ambassadören i att utfästa viss u-kreditgivning utan attBITS styrelse tagit ställning till instruktionen. Rent formellttorde regeringen ha en sådan möjlighet, i synnerhet som sedanBITS-samarbetets begynnelse tillhörde samar-betsländerna och utfästelsen inteband BITS handläggning av enskilda projektförslag. Det är regeringens uppgiftatt ge allmänna riktlinjer för biståndets inriktning, exempelvis när det gällerdess infogande i ett bredare ekonomiskt samarbetsprogram. En instruktion av sådan allmän innebörd gavs i detaktuella Algeriet-fallet. Att instruktionen till att börja med inte fick enutformning som var helt klarläggande i fråga om utfästelsens art har att göramed brister i kommunikationen inom förvaltningen, något som är mänskligt och ivarje fall inte konstitutionsstridigt. Man måste betänka att u-kreditsystemetär nytt och dessutom mycket komplicerat. Många olika instanser ochbefattningshavare måste bedöma projekten och säga sin mening innan definitivabeslut kan fattas. Även mycket allmänna uttalanden utan bindande natur kundedärför tolkas olika av olika befattningshavare. De brister i kommunikationernasom korrespondensen kring instruktionen återspeglar är inte unika för dettafall. Av samma skäl som jag nämnt har vi under systemets uppbyggnadsfas settflera prov på liknande missförstånd i kommunikationerna med andra ambassader. Vad som var väsentligt för mig liksom för BITS i detaktuella fallet var att den algeriska parten inte skulle bibringasföreställningen att utfästelsen om u-krediter var bindande till belopp ochinnehåll på samma sätt som en landram och ett samarbetsavtal inom SIDA:sområde. Den slutgiltiga instruktionen, liksom det förhandlingsprotokoll somundertecknades mellan BITS och den algeriska delegationen , varinte bindande på någon av dessa punkter. Den har heller inte resulterat i attnågra bindande överenskommelser om projekt har träffats. När det gäller Nicaragua-kreditenframgår handläggningen i alla detaljer av den skriftliga redogörelse som vilämnat utskottet. Det är viktigt att lägga märke till att svenska regeringeninte beviljat någon annan extraordinär förmån än att få sätta sittnya biståndsavtal i pant för en sedvanlig svensk exportkredit. Skälet till attregeringen beviljade denna ovanliga form av garanti är att akutansträngda försörjningsläge skulle kunna förbättras med hjälp av svenskgruvutrustning. samma typ av utrustning som landet redan fått av SIDA genomgåvobiståndet. Eftersom inte kunde få ytterligare kreditgarantiergenom EKN erbjöd landets biståndsminister oss att det nya biståndsavtaletskulle ställas som KU1984/85:35 160 Arrangemanget kostar inte ytterligareutgifter, eftersom skadefall täcks ur landramen. Detta arrangemang kan knappast komma att få prejudicerandenatur, eftersom det i praktiken visade sig mer svåradministrerat än väntat.Skälet härtill är att inte har sina kreditrutiner anpassadetill denna sorts kreditgivning. vilket gör att avtalen blir mer krångliga änett normalt biståndsavtal eller en BlTS-kredit. När det gäller skuldregleringen medVietnam kan det knappast råda någon tvekan om att regeringen har rätt att medgeett biståndsmottagande land att använda en del av biståndet till att återbetalaförfallna lån till svenska staten. Detta kan ske antingen genom att man kvittarimportstödsmedel mot skuldåterbetalningen eller genom att man betalar ut medlenför att täcka import som mottagaren ändå skulle ha betalat med sin fria valuta,och att mottagaren sedan betalar igen medlen på sedvanligt sätt. Attbiståndsmedlen används för att betala en import som ägt rum tidigare är i ochför sig inte författningsstridigt, även om vi normalt inom biståndet försökerundvika att täcka utgifter alltför långt i efterhand. Den import som det härvar fråga om var av samma slag som förekom inom importstödet viaSIDA. Den hade biståndsprövats, eftersom kreditgarantin enligt då gällandebestämmelser skulle belasta biståndsanslagen. 1 budgetpropositionen /85 s. 97 föreslogs attdenna ordning skulle tillämpas generellt för alla u-garanterade krediter somgått till skadefall. Propositionen hade underställts och motionstidenhade gått ut när regeringen fattade det beslut som frågan gälleroch man hade därför inte anledning att befara att frågan var kontroversiell.Propositionen antogs av en månad . : Jag skulle vilja fråga när kom i kontakt med den s. k. BPA-affären i tjänsten. Gösfa : BPA kom jag inte i kontakt med i tjänsten.Däremot har jag ända sedan u-kreditsystemets början haft kontakt medu-kreditgivningen till . Samarbetet med på u-kreditområdetkännetecknas av betydande svårigheter, större svårigheter än i förhållande tillnågot annat land. Det har berättat om. : Vilka särskilda svårigheter är det som hargällt i förhållande till ? : Det har varit svårigheter på det politiskaplanet. Man har haft högt ställda förväntningar ända från början av samarbetet1980. Svårigheterna har också legat på det institutionella tekniska planet.Man tillämpar inte samma typ av rutiner fört. ex. kreditgivning som man gör iandra länder. KU1984/85:35 161 medför att vi faktiskt nästan inte har kommit fram till någonenda kredit till trots att programmet med BITS och u-kreditsystemfaktiskt inrättades för samarbete särskilt med . : Vi har försökt få klarhet, bl. a. när viutfrågade ambassadör , om när han fick klartecken att skriva det förstautkastet till brev, det som är daterat . Sedermera kom detju ett telegram med visa korrigeringar, och däreftergick den definitivaskrivelsen i väg den 27. När kom UD:s biståndsavdelning i kontakt med frågan om attöver huvud taget ge klartecken till att upprätta det första utkastet tillskrivelse? : Vi var i kontakt med handelsavdelningen ochmed då förhandlingar fördes i med Oubouzar. Dåtillfrågades vi om man kunde säga någonting om u-krediter i de diskussionerna.Man ville försöka få till stånd ett samlat paket av handelspolitiskt samarbeteoch biståndssamarbete med . Där medverkade jag. Jag hade ocksåtelefonkontakt med kanslichefen hos BITS, men då talades det inteom någon sammanfattning i ett brev. Därför kan man säga att BITS inte allsvarit inkopplad på brevets utformning. Däremot blev biståndsavdelningentillfrågad om det utkast som är daterat . Min syn på den sakenåtergavs av handelsavdelningen i ett telex till som är daterat . : Jag skall strax återkomma till frågan omvad som egentligen stod i brevet av den 27, men jag måste för klarhets vinnandefråga: har biståndsavdelningen varit med om att utforma eller varit inkoppladpå utformningen av någon instruktion till att upprätta det första brevet,alltså det som upprättades den 23 men sedan de facto gick i väg den 27? Vidnågot tillfälle måste ju någon ha fattat ett beslut om att över huvud taget göradenna kreditutfästelse. : Sådana instruktioner ges av den avdelningsom är ansvarig för huvudinnehållet i instruktionen efter samråd med andraavdelningar. Det var alltså handelsavdelningen som gav instruktionen. Härberördes både biståndsavdelningen och industridepartementet av instruktionen,eftersom det gällde en SEK-ramkredit och gällde handelspolitiska frågor ochbistånd. Jag fick - tyvärr för sent - del av det utkast som ärdaterat den 23. Det telex som skickades från oss var daterat somutkastet, men brevet hann gå den 27 utan att jag hade sett den nya versionen.Därav det något irriterade telex som följde . : Jag måste ställa ytterligare en fråga omdetta. säger att han för sent fick del av brevutkastet från den23. Det framgår också av telegrammet därefter. Men när blev u-avdelningen ochGösta själv informerade om att ett brev över huvud taget skulle skickastill med den här typen av löften? 11 1984/85. KU1984/85:35 162 : Det var när jag fick se utkastet, som förövrigt var på svenska när jag såg det. Det måste ha varit den 23 eller straxdessförinnan. : visste u-avdelningen inte omatt ett sådant här brev höll på att upprättas, utan det var handelsavdelningensom handlade ärendet? : Handelsavdelningen handlade ärendet ochskulle samråda med oss, vilket den gjorde. : Men i sista laget? : Det var fråga om att kommunicera med Alger.Kommunikationerna i gick naturligtvis lätt, men sedan är det frågaom att hinna få med kommentarer till innan ambassadören tyckte att tidenvar ute för våra kommentarer och att det var dags att avsända brevet. Det ärden typen av kommunikationssvårigheter som leder till att det kan bli missförstånd. : Jag går då till telegrammet av den 7december från biståndsavdelningen till . Där sägs bl. a. i primosatsen:"Brevet skiljer sig på flera väsentliga punkter från de slutsatser somdrogs vid våra överläggningar i anslutning till Oubouzars besök. Vi tror intesamarbetet gagnas av att algerierna bibringas felaktiga eller svävandeuppfattningar om bistånds- eller subventionselement i ett sådant samarbete." Vad var det konkret man i telegrammet av den 7/12reagerade mot i det brev som hade sänts den 27? Vilka felaktigheter handladedet om? : Det framgår av telegrammet vilka defelaktigheterna är. Jag tror att det allvarligaste felet var att brevet gavintryck av att en ramkredit på 1 000 miljoner skulle kunna ges på mjuka villkormed användande av 250 miljoner som gåvoelement. Det var ett sakfel, som Karlenför övrigt redan har kommenterat. Sedan är det väl också fråga om hur man beskriver BITSroll. Syftet med mitt bidrag i telegrammet av den 23 var att klargöra att varjekredit skulle granskas av BITS - det fanns ingen automatik så att det bara varatt presentera projekt och sedan få dem finansierade. Som jag sade måsteutvecklingseffekten fastställas, och det måste göras klart att det vargenomförbara projekt som BITS skulle svara för. Det framgår inte klart avbrevet att beslutanderätten fortfarande ligger hos BITS. Det står att krediterställs till förfogande. Det är ett sätt att uttrycka sig som jag inte tycktevar adekvat. I efterhand har jag haft en diskussion med ominnebörden av de här uttrycken. Han menar att det på franska blir någontinghelt annat. Jag vill avstå från att ha någon uppfattning i den frågan. : Det har talats omkommunikationssvårigheter. Får jag då generellt fråga vilka lärdomar man kandra av detta ärendes handläggning för KU1984/85:35 163 att undvika att det blir oklarheter om vad manfrån svensk sida egentligen avser vis-ä-vis ett främmande land? : Den slutsats jag har dragit är att manbehöver betydligt mer tid på sig för att inom BITS diskutera uppläggningen avsamarbetet med varje enskilt land. Det har vi också gjort i andra fall. Där har vi haft ingående diskussioner i innan manutformade direktiven för förhandlingar. Jag har själv undertecknat ettprotokoll med , som förhoppningsvis uppfyller de här kraven litet bättre. Här pågick förhandlingar i med Oubouzar, och detskedde före BITS styrelsesammanträde. På det viset uppstod det tidsnöd. : Bör man inte dra slutsatsen att kontakternamellan handels-och biståndsavdelningarna bör effektiviseras, eftersombiståndsavdelningen uppenbarligen fick reda på beredningsarbetet inom UHD isista minuten och bara kunde påverka ärendet i efterhand? : Jag har inte intrycket att våra kontaktermed handelsavdelningen är så dåliga. Det kan bli lapsusar ochkommunikationssvårigheter på det planet, men de är mycket lätt avhjälpta. Visitter i samma hus, den ena avdelningen 6 trappor upp och den andra 7 trapporupp. Det var bara fråga om att visa varandra olika papper. Men det förekommernaturligtvis många ärenden , och i något fall kan det hända att enbefattningshavare inte är närvarande när ett telex skall skickas. På det visetkom det sig väl att jag litet för sent fick del av det första utkastet. Det är klart att man kan förbättra samarbetet mellanavdelningarna, men jag tror inte det är där problemet ligger, utan problemet äratt alldeles för många instanser är involverade för att det skall kunna blinågot beslut. Det är en sak som vi har försökt göra någonting åt. Sedan det härfallet inträffade har vi ändrat på systemet så att mer av beslutanderättenligger hos BITS. Det tror jag är ett steg i rätt riktning, men fortfarande äralltför mänga involverade i beslutsfattandet. : Jag har en kompletterande fråga till defrågor som vice ordföranden har ställt. I telexmeddelandet som utgick från statssekreteraren finnsdet en punkt tertio där det talas om kontakter som tagits. Skedde korrigeringenav brevet i fullt samförstånd med regeringen? Det är ju regeringen somkonstitutionsutskottet granskar. Är det alltså regeringens synpunkter somframförs i det korrigerande tilläggsmeddelandet? : Telegrammet tillkom efter mycket ingåendesamråd inom . : Man kan väl uttrycka det så, att det inteär svar som ger uttryck åt regeringens uppfattning, utandet är brevet i den kompletterade formen som ger uttryck åt regeringensståndpunkt? KU1984/85:35 164 : Den tidigare instruktionen kompletteradesgenom att man gav en instruktion som mer korrekt uttryckte alla de enhetersmedverkan i programmet som skulle vara med. : I inledningen ställde statssekreterarenfrågan, om regeringen kan ge en ambassadör instruktion att lova hjälp utan attBITS har informerats. Han svarade att regeringen konstitutionellt kunde göradet. Min fråga är om det är vanligt att regeringen gör detta utan att BITSstyrelse hörs. : Vid allmänna utfästelser, som är naturliga idet samarbete som vi har, gör regeringen det. Det är något av en rutinåtgärdatt säga: "Sedan har vi BITS, ni är välkomna att samarbeta med dem".Men när det gäller en sådan här precisering är det inte vanligt. Vi har ocksålagt om systemet så att BITS har större inflytande. är gångenden, att BITS lägger fram förslag till denna typ av samarbetsprogram. I vissafall kan alltså regeringen ge en sådan instruktion. Det gjorde vi när detgällde , såsom jag sade. Det är riktigt vad som ligger i frågan, att detta inte ärvanligt. Å andra sidan skedde det under en uppbyggnadsfas. Vi har ändrat gångenså att det inte bara skall bli ovanligt, utan att det inte skall förekomma. : Jag har ytterligare en fråga. I våraföredragningslistor kallas detta BPA-ärendet- vi har populära namn på ärendena.Nu har statssekreterare inte alls kommenterat BPA-affären, och jagskulle vilja ha en kommentar. Vi vet alla vad som har gjorts gällande itidningarna. : Jag har inte haft någonting med BPA attgöra, och BPA har över huvud taget inte påverkat min handläggning på annat sättän att vi som hade ansvaret för biståndet blev överdrivet känsliga för alltingsom skulle kunna tydas så att krediterbjudandena hade någonting att göra medBPA.