bet · G801SoU16 · 1984-12-31 00:00:00 — Fråganom datateknikens tillgänglighet bör beaktas i arbetarskyddsstyrelsensföreskriftsarbete. I dataeffektutredningens slutbetänkande Datorer ocharbetslivets förändring (SOU 1984:20) föreslås inrättandet av ett särskiltutvecklingsprogram för att göra datatekniken tillgänglig för handikappade(betänkandet s. 99). Där föreslås också att frågan om datateknikenstillgänglighet för handikappade tas upp i arbetarskyddsstyrelsens pågåendeföreskriftsarbete rörande datateknik och arbetsmiljö. Betänkandet behandlas i budgetpropositionen, dels på s.45-49, dels under anslaget C 4. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning (s. 138-139). Föredragande statsrådet anför bl. a. att nyteknik - bl. a. mikrodatorer- kommer att få litor betydelse för handikappadesmöjligheter att förvärvsarbeta och att samhället genom en effektiv upphandlingav mikrodatorer kan göra betydande besparingar. Regeringen har därför genombeslut tilldelat () medel föratt inleda ett projekt inom detta område. Propositionen har i de delar som rör betänkandet SOU1984:20 lagts till handlingarna utan något uttalande (AU 1984/85:11,rskr. Enligt 3 kap. 3 § andra stycket arbetsmiljölagen(1977:1160) åligger det arbetsgivaren att ta hänsyn till arbetstagarenssärskilda förutsättningar för arbetet. Arbetsgivaren skall vid arbetetsplanläggning och anordnande beakta att människors förutsättningar att utföraarbetsuppgifter är olika. Enligt lagens förarbeten innebär bestämmelsen att manvid planering av arbetsmiljön måste beakta att människor är olika och attarbetshandikapp är vanliga i arbetslivet. Arbetsplatserna skall utformas så attinte stora grupper av arbetstagare utestängs (prop. 1976/77:149 s. 258). Vidarehar arbetarskyddsstyrelsen att vid meddelande av föreskrifter om arbetsmiljönbeakta att olika tekniska anordningar skall utformas så, att hinder inte ionödan reses mot möjlighet för personer med arbetshandikapp att verka inomarbetslivet. Motsvarande överväganden har arbetarskyddsstyrelsen att göra vidmeddelande av föreskrifter om arbetsprocesser, arbetsmetoder och kemiskaprodukter som används på arbetsplatserna (a.a. s. 248). Arbetarskyddsstyrelsen arbetar med attutforma allmänna råd om datorstöd i arbetet, vilka berör de mer allmännaarbetsmiljöaspekter SoU1984/85:16 11 som bör tas med i bedömningen och planeringen avinförandet av ett datoriserat system. I de allmänna råden, som beräknas kunnakomma ut , uppmärksammas även datateknikens tillgänglighetför handikappade. På ett förberedande stadium är också en kungörelse medalh/tänna råd rörande handikappade i arbetslivet. Redan på grund av gällande lagstiftning skallarbetarskyddsstyrelsen således i sitt föreskriftsarbete beakta att hinder intei onödan reses mot möjligheterna för'personer med arbetshandikapp att verkainom arbetslivet. Med hänvisning härtill och till den ovan lämnade redovisningenavstyrker utskottet motion 1984/85:1289 (s). Asbestanvändning /xi. Enligt en av arbetarskyddsstyrelseni utfärdad kungörelse (AFS 1981:23), omtryckt i AFS 1983:13,trädde nya och strängare bestämmelser om asbest och asbesthanteringi arbetslivet i kraft. Kungörelsen ersatte en rad specialbestämmelser -arbetarskyddsstyrelsens anvisningar och meddelanden - som sedan mitten av1960-talet reglerat asbesthanteringen. I kungörelsen föreskrivs att asbest ochasbesthaltigt material inte får användas (3 §). a. praktiska skäl finnsvissa undantag från denna huvudregel - utom för blå asbest, krokidolit - vilkagäller under en ännu inte fastställd övergångstid. I kungörelsen stadgas bl. a.att bromsbelägg och andra friktionselement som innehåller asbest får användasom det inte finns godtagbara produkter av mindre hälsofarligt material atttillgå (7 §). Enligt övergångsbestämmelserna till kungörelsen får, trotsbestämmelserna i 3 och 7 §§, asbesthaltiga friktionselement användas i fordoneller maskiner fram till nästkommande bytestillfälle, då 7 § träder itillämpning. I de i författningen intagna kommentarerna tillkungörelsen anför arbetarskyddsstyrelsen såvitt gäller friktionselement: Ersättningsmaterial förasbesthaltiga friktionselement måste uppfylla de prestanda som krävs för attfordon eller motsvarande fortfarande skall vara typgodkända. Regler om dettautfärdas av trafiksäkerhetsverket. gällande regler återfinns itrafiksåkerhetsverkets publikation F 18-1971. Med tillgång avses både tekniskoch kommersiell tillgång. Bestämmelsen innebår att om tillgång till godtagbara,mindre hälsofarliga friktionselement finns skall dessa användas. För ett antal tillämpningsområden finns (1981)ersättningsprodukter utan asbest. Det gäller främst vissa modeller avpersonbilar, motorcyklar samt vissa typer av maskiner inom industrin. Problem finns framför allt beträffande tyngre fordon,vissa speciella konstruktionsdetaljer i tyngre maskiner samt generellt för kopplingsbelägg. Vissa nytillverkade bilmodeller säljs medasbestfria bromsbelägg. Andra tillverkare har därutöver förutskickat övergångtill sådana inom en mycket snar framtid. Styrelsen utgår från att bilindustrinkommer att fortsätta arbetet med att utveckla ersättningsmaterial både ibromsar och 'kopplingsbelägg. SoU1984/85:16 12 I de fall det föreligger problemmed en övergång till asbestfritt material förefaller det normalt inte varaersättningsmaterialet som sådanl som vållar svårigheterna. Snarare är det såatt den nuvarande konstruktionen av fordonen utgått ifrån de asbesthaltigabeläggens egenskaper. Det innebär att nya bilmodeller bör kunna konstrueras förandra friktionsmaterial än asbest. Ett totalt ersättande av asbesthaltigafriktionselement med element av mindre hälsofarligt material kräverinternationell samverkan. Styrelsen kommer uppmärksamt att följa deninternationella utvecklingen. Genom en ändring av kungörelsen harinförts bestämmelser om medicinsk kontroll av dem som sysselsätts i vissaangivna arbeten. De nya bestämmelserna trädde i kraft den 1 januari 1984.Föreskrift om läkarkontroll gäller bl. a. arbete med byte eller renovering avbromsbackar och kopplingslameller med asbesthaltiga friktionselement om tidenför dessa arbetsuppgifter regelmässigt motsvarar minst halva arbetstiden förheltidsanställd (26 § 2). I motion 1984/85:1783 yrkar () attriksdagen hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas i syfte att asbest meddet snaraste avvecklas ur produktionen. Enligt motionären sker fortfarande enomfattande produktion av asbesthaltiga bromsbelägg till bilar och tyngrefordon trots att fullgoda ersättningsmaterial finns på marknaden. I motionenuppges att bedömer alt ca 75 000 personerarbetar med asbest i bilindustrin som mekaniker och reparatörer. Det är inteovanligt att företagens dispens för asbestanvändning förnyas utan att en planpresenteras över hur företaget i fråga ämnar eliminera asbesten i sinproduktion, anförs det vidare i motionen. Motionären anser att asbesten måstehelt bort ur produktionen på grund av dess allvarliga hälsorisker. Regeringenbör ge berörda myndigheter i uppdrag att upprätta en plan över dentidsperiod under vilken en avveckling skall ske. Med anledning av ett antal motioner rörandeasbestanvändning uttalade utskottet bl. a. att det kunde övervägasatt införa ett generellt förbud mol att försälja nytillverkade fordon medasbesthaltiga bromsbelägg och att regeringen skyndsamt borde undersöka dennafråga. Vidare ansåg utskottet att den anknytning till minst halva arbetstidenför vissa arbetare som angivits som förutsättning för rätten till läkarkontrollenligt 26 § 2 i asbestkungörelsen var olycklig. Enligt utskottets mening bordeutgångspunkten i stället vara att alla som i sitt arbete utsattes förinandning av asbest borde erbjudas läkarundersökning. När det gällde de slag avarbeten som nämndes i den aktuella bestämmelsen - byten av bromsbackar etc. -fanns enligt utskottets mening inte skäl att behålla det i 26 §asbestkungörelsen angivna villkoret om minst halva arbetstiden. Vad utskottetanfört om förbud mot försäljning av nytillverkade fordon med asbesthaltigabromsbelägg samt om rätt till läkarundersökning i vissa fall gavs regeringentill känna (SoU 1983/84:29 s. 36-37, rskr. Med anledning av beslut gav regeringenarbetarskyddsstyrelsen i uppdrag att utreda förutsättnjngarna för ochkonsekvenserna av att dels införa ett generellt förbud mot att försäljanytillverkade fordon med SoU1984/85:16 13 asbesthaltiga bromsbelägg, dels införa en skyldighet förarbetsgivare att, utan villkor om viss tids arbete med asbest, ombesörjaläkarundersökning av alla dem som sysselsätts i arbete med byte ellerrenovering av bromsbackar och kopplingslameller med asbesthaltigafriktionselement. Under den interpellationsdebatt om asbestrisker som ägderum framkom följande beträffande de åtgärder regeringenplanerar att vidta för att komma till rätta med de problem och risker som ärförenade med användningen av asbest (Snabbprotokoll 1984/85 nr 105 s. 13). Mot bakgrund av det utredningsmaterial somarbetarskyddsslyrelsen har presenterat i anledning av ovan nämndabeslut har regeringen beslutat att föreslå ett generellt förbud mot försäljningav nytillverkade personbilar och motorcyklar som är försedda med asbesthaltigabromsbe-lägg. Regeringens avsikt är vidare alt föreslå ett förbud mot atttillhandahålla asbesthaltiga bromsbelägg lill fordon som har typgodkänls medasbestfria belägg oavsett årsmodell. Förbuden är avsedda att träda i kraft den1 och att för nytillverkade fordon gälla årsmodell som efter dettadatum typgodkänts enligt fordonskungörelsen. Arbetsmarknadsministern framhöllatt övergången till asbestfria bromsar inte skall medföra att prestandakravenpå bromsarna behöver sänkas. Regeringen har uppdragit åt kommerskollegium allomedelbart inleda det notifieringsförfarande som enligt gällandeinternationella överenskommelser måste föregå ett sådant beslut. Regeringen har vidare beslutat att upprepa dethälsoundersökningsprogram som genomfördes beträffandepersoner som tidigare i sin anställning exponerats för asbest. Regeringensavsikt är således att alla som så önskar och som i sitt arbete har varitexponerade för asbest skall erbjudas en kostnadsfri hälsoundersökning. 1 syfte att skapa förutsättningarför en kraftfull politik och snabba resultat avseende hela asbestfråganbeslutade regeringen att tillsätta en asbestko/ni/xissionunder arbetsmarknadsministerns ledning. Kommissionens uppdrag är att läggafram ett samlat handlingsprogram med förslag till åtgärder mot asbest. Bland defrågor som kommissionen i första hand avses behandla nämns särskilt - förutsättningarnaför alt införa ett generellt förbud mot försäljning av tunga fordon medasbesthaltiga bromsbelägg. - förutsättningarnaför att införa ett generellt förbud mot försäljning av såväl personbilar somtunga fordon med kopplingar som innehåller asbest, - förutsättningarnaför att kräva asbestfria bromsbelägg även för de fordon som är typgodkända medasbesthaltiga belägg, - åtgärder föratt komma till rätta med de risker som är förenade med asbest i byggnader ochpå fartyg. - åtgärderavseende övrig industriell användning av asbest, t. ex. i packningar samt SoU1984/85:16 14 - frågan om eventuellt behov avytterligare social- och sjukvårdspolitiska insatser för personer som hardrabbats av skada till följd av arbete med asbest. Arbetet med dessa frågor skallenligt planerna avslutas . Enligt vad utskottet erfarit kommereventuellt en proposition med förslag till åtgärder beträffande asbest därefteratt läggas fram. Andra frågor som rör asbest avses att tas upp senare avkommissionen. Det kan enligt uppgift gälla exempelvis asbest i den yttre miljönoch asbest i vattenledningar. Här kan också nämnas att arbetarskyddsslyrelsen förnärvarande ser över de regler som gäller rivning av byggnader eller tekniskaanordningar som innehåller asbest. Utskottet har tidigare, bl. a. vid /76,uttalat att mycket långtgående åtgärder är befogade för att motverkahälsoriskerna i samband med användningen av asbest och asbesthaltigt material iarbetslivet (bil. 2 till prot. 1975/76:9). Utskottet har ansett alt inålet föråtgärderna bör vara att asbest och asbestprodukter skall försvinna frånarbetslivet. Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter, vilka som huvudregelförbjuder användningen i arbetslivet av asbest och asbesthaltigt material samtregeringens beslut att tillsätta en asbestkommissiön i syfte att framlägga ettsamlat handlingsprogram , får anses till fyllest i dagens läge. Ianledning därav och med hänvisning till den övriga redovisning som här lämnatsanser utskottet inte att någon åtgärd är påkallad från sida medanledning av motion 1984/85:1783 (s). Utskottet vill dock framhålla de allvarliga hälsoriskersom föreligger och behovet av snabba åtgärder. Fackligt inflytande i arbetsmiljöfrågor Facklig vetorätt vid vissalöneformer I /nollon 1984/85:2257 av LursWerner m. fl. (vpk) föreslås att den lokala fackföreningen får vetorättangående löneform vid arbeten som är förenade med olycksfallsrisk (yrka/ide 1).Motionärerna anför att del finns ett klart visat samband mellan ackordsarbeteoch allvarliga olyckor. Enligt motionärerna minskade antalet olyckor i bådegruvorna och skogen då .tidlön infördes. De menar att det är ett självklartkrav att fackföreningen skall ha rätt att förbjuda prestationsersättning iarbete som är förenat med olycksfallsrisker. har efter förslag avsocialutskottet avslagit motionsyrkanden från vänsterpartietkomrnunisterna med liknande innehåll (senast i SoU 1983/84:29), Utskottet harhänvisat lill de grundläggande principerna för skyddsarbetet, enligt vilkaarbetsgivare och arbetstagare i samförstånd bör försöka åstadkomma entillfredsställande arbetsmiljö. Utskottet har i anslutning därtill konstateratalt den metod SoU1984/85:16 15 kommunisterna anvisat har stått i klarmotsats till den för arbetsmiljölagstiftningen grundläggande principen omsamverkan. Utskottet har också erinrat om att skyddsombud och arbetstagare ivissa i arbetsmiljölagen angivna fall kan avbryta farligt arbete, Inga omständigheter har framkommit som motiverar attutskottet nu ändrar sitt tidigare ställningstagande, varför motion 1984/85:2257(vpk) yrkande 1 avstyrks. Beslut om återupptagande av arbete 16 kap, 7 § arbetsmiljölagen(1977:1160) stadgas att skyddsombud har rätt att avbryta visst arbete om dettainnebär omedelbar och allvarlig fara för arbetstagares liv eller hälsa ochrättelse inte genast kan uppnås genom hänvändelse till arbetsgivaren.Yrkesinspektionen skall därefter avgöra om arbetet skall återupptas eller inte.Beträffande ensamarbete gäller likartade regler, I motion 1984/85:2257 (vpk) föreslås att den lokalafackföreningen ges beslutanderätten om när arbete kan återupptas efter det attskyddsombud stoppat arbetet på grund av fara (yrkande 12). har i av godkända betänkanden(bl, a, SoU 1981/82:42, 1982/83:29 och 1983/84:29) hänvisat dels till denprincipiella inställningen att parterna på jämställd grund skall samarbeta iarbetarskyddsfrågor, dels till den omständigheten att det ytterst ankommer påarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen att avgöra vilka krav som frånskyddssynpunkt bör ställas på arbetsmiljön. Utskottet vidhåller sin tidigare framförda uppfattning ochavstyrker motion 1984/85:2257 (vpk) yrkande 12, Facklig majoritet i arbetarskyddsverkets styrelse och iyrkesinspektionsnämnderna I motion 1984/85:2257 (vpk)föreslås att de fackliga representanterna får kvalificerad majoritet i såvälarbetarskyddsverkets styrelse som yrkesinspektionsnämnderna (yrkande 11). Motsvarande yrkanden har avslagits av efterförslag av utskottet tidigare, senast (se bl, a,SoU 1983/84:29 och SoU 1984/85:13), Utskottet har bl, a, understrukit vikten av att destatliga tillsynsmyndigheterna på detta område inte konstrueras sompartsorgan. Om detta blev fallet skulle enligt utskottet förutsättningarna förtillsynsverksamheten allvarligt försämras, vilket i sista hand skulle skadasåväl det allmännas som arbetstagarnas och arbetsgivarnas intresse. Utskottet har inte ändrat sin inställning i frågan ochavstyrker därför motion 1984/85:2257 (vpk) yrkande 11, SoU1984/85:16 16 Infor/nation för forskningsändamål I //xotion 1984/85:2257 (vpk)föreslås att de fackliga organisationerna och yrkesinspektionen ges lagstadgadrätt att från företag erhålla information som behövs för forskningsändamål ochatt denna information tillställs forskare på begäran (yrkande 18). Någon lagstadgad skyldighet för arbetsgivare att lämnauppgifter för forskningsändamål föreligger inle. En utförlig redogörelse förvad som enligt arbetsmiljölagen resp, sekretesslagen (1980:100) gäller härvidlaglämnades i socialutskottets betänkande SoU 1983/84:29 s, 14-15,vartill hänvisas, LO ochTCO framhöll i en gemensam framställning tillregeringen att löntagarorganisationerna på grund av gällandesekretessbestämmelser inte i tillräcklig utsträckning kunde få tillgång tillinformation om risker i arbetsmiljön. Med anledning härav gavs utredningen (A1979:01) rörande information om risker i arbetsmiljön, , iuppdrag att behandla möjligheterna att genom ändringar i sekretesslagen ocharbetsmiljölagen göra information om arbetsmiljörisker mer tillgänglig.Utredningen föreslog i sitt betänkande Information om arbetsmiljörisker (SOU1982:30) vissa förändringar av lagstiftningen, men ansåg att förslagen bordeövervägas i särskild ordning. Med anledning härav tillsattes enarbetsgrupp inom med uppgift att granskasekretessbestämmelserna inom arbetsmiljöområdet, inkl, de bestämmelser omtystnadsplikt för skyddsombud och ledamot i skyddskommitté som finns iarbetsmiljölagen (se budgetprop, 1983/84:100 bil, 12 s, 57), Utskottet har vid tidigare riksmöten behandlat ochavstyrkt likalydande yrkanden (se bl, a, SoU 1982/83:29 och SoU 1983/84:29), Dåfrågan senast var aktuell anförde utskottet att den nämnda arbetsgruppensarbete borde avvaktas innan tog något initiativ i saken. Enligt vad utskottet erfarit kommer arbetsgruppens arbeteatt övertas av en utredning. Direktiv för utredningen är under utarbetande. Utskottet vill framhålla att sekretessproblemen måste bliingående belysta och klarlagda innan ställning kan tas till de viktiga ochkomplicerade frågor som motionsyrkandet aktualiserar. Utskottet vidhållerdärför sin inställning att arbetsgruppens resp, den kommande utredningens arbetebör avvaktas. Motion 1984/85:2257 (vpk) yrkande 18 avstyrks således. Sanktioner vid arbetst/xiljöbron I motion 1984/85:2257 (vpk)föreslås att en parlamentarisk utredning tillsätts för alt analysera orsakernatill de få fällande domarna i arbetsmiljömål och för att föreslå åtgärder(yrkande 2). Enligt motionärerna dog mer än 100 människor iarbetsolyckor och omkring 100 000 skadades. Motionärerna hänvisar lill enartikel i , enligt vilken endast femarbetsgivare dömdes till dagsböter för SoU1984/85:16 17 vållande till annans död. Motionärerna anser att detförefaller synnerligen troligt alt arbetsgivarna försvårar utredningarna ochalt åklagarna uppfattar "partssamverkan" söm att arbetsgivare ocharbetstagare också skall likställas när det gäller ansvaret för säkerheten. Enförutsättningslös utredning måste tillsättas för att kartlägga orsakerna tillalt så få och lindriga straff utdelats. Denna utredning bör självfallet inteföretas av polis- och åklagarmyndigheten själv, anför motionärernaavslutningsvis. De föreskrifter som arbetarskyddsstyrelsen utfärdar medstöd av arbetsmiljölagen är med vissa undantag inte direktstraffsanktionerade. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot ettföreläggande eller förbud som meddelats av yrkesinspektionen kan dock fällastill ansvar. Vitesförelägganden följer särskilda- regler. Vidare kan ansvarenligt 3 kap, komma i fråga för arbetsgivare som vållatarbetstagares död, skada eller sjukdom eller av grov oaktsamhet utsattarbetstagare för risk att detta skulle ske. Vållandet kan bestå exempelvis iåsidosättande av säkerhetsföreskrift. Utskottet har vid tidigare riksdagsbehandlingar av frågorliknande den nu aktuella framhållit att samhällsingripanden påarbetsmiljöområdet genom kriminalisering och straffåtgärder spelar en relativtunderordnad roll; föreläggande och förbud från yrkesinspektionen bildargrundpelarna i sanktionssystemet. Det sagda hindrar emellertid inte, enligt vadutskottet anfört, att ansvarsreglerna och deras tillämpning måste ägnasuppmärksamhet (se bl, a, SoU 1981/82:20), 1 enlighet med vad utskottet sagtsig utgå från (SoU 1981/82:20 s, 9 och SoU 1981/82:42 s, 29) föranstaltade regeringenom att riksåklagaren och i sina budgetäskanden /84redogjorde för utbildningsbehovet inom resp, yrkeskår vad avser arbetsmiljölagstiftningenoch dess ansvarsregler samt möjligheterna att införa en särskild statistik avseendearbetsmiljöbrott, I betänkande SoU 1982/83:29 har redogjorts för denkursverksamhet som riksåklagaren resp, anordnat avseendearbetsmiljölagslift-ning och utredning av arbetsmiljöbrott (s, 10-11), om arbetsmiljöbrott har skrivits för polisen. Fr, o, m, upprättas särskild statistiköver polisanmälda arbetsolyckor och arbetsmiljöbrott. Från nämnda tidpunkt skerspecialredovisning beträffande följande brott: - Vållande tillannans död i samband med arbetsolycka - Vållande tillkroppsskada eller sjukdom i samband med arbetsolycka - Framkallade avfara för arbetstagare - Brott motarbetsmiljölagen (1977:1160). fördes 23 fall avvållande till annans död eller vållande till kroppsskada eller sjukdom isamband med arbetsolycka till rättegång. Av dessa ledde 15 fall till fällandedom. Enligt vad utskottet inhämtat händer det att åklagarensbeslut om att lägga ned åtal eller utredningar om allvarliga arbetsolyckorändras av riksåklaga- 2 1984/85. SoU1984/85:16 18 ren (RÅ) efter det att yrkesinspektionen, fackföreningeneller allmänheten begärt överprövning. Från RÅ:s sida anser man dock inte attdetta betyder att polis eller åklagare gör ett dåligt arbete utan att det visarhur svåra arbetsmiljömålen är och hur stora möjligheterna är att göra olikabedömningar. Vid en arbetsolycka måste, polisen nämligen ta reda på - om det funnitsbrister i arbetarskyddet, i utrustning eller instruktioner - om dessabrister varit den direkta orsaken till olyckan - vem som varansvarig för att rätt utrustning eller rätt instruktioner inte gavs - om hansoaktsamhet varit så grov atf det bör leda till åtal. trädde nyabestämmelserom åtalsunderlåtelse i kraft. De nya reglerna innebär attåklagarnas möjligheter att underlåta åtal och att underlåta att inleda och attnedlägga förundersökning avsevärt utvidgas. I riksåklagarens cirkulär angåendede nya åtalsbestämmelserna (RÅC 1:105) erinras dock om att vid brott motnäringsrättsliga författningar eller författningar angående arbetarskydd e. d.,så starka allmänna intressen talar för att dessa brott inte lämnas obeivrade attutrymmet för åtalsunderlåtelse är begränsat. Åtalsunderlåtelse för sådana brottbör därför enligt riksåklagaren förekomma endast undantagsvis. När det gäller påföljder vid arbetsmiljöbrott kan härnämnas att det i 36 kap. 3 a § har intagits en bestämmelse som gördet möjligt att förverka sådana företagsekonomiska vinster som har uppkommithos en näringsidkare med anledning av att brott begåtts i verksamheten. Bestämmelsengäller såväl vid brott mot som vid specialstraffrättsligaöverträdelser såsom arbetsmiljöbrott. Vidare har i arbetstidslagen (1982:673)införts bestämmelser om övertidsavgift som skall tas ut av den fysiskaellei" juridiska person i vars verksamhet överträdelsen har begåtts. Kommissionen(Ju 1982:05) mot ekonomisk brottslighet, som har avslutat sitt arbete,avlämnade delbetänkandet (Ds Ju 1984:5) Företagsbot. finns det ett påtagligt behov av mer effektiva åtgärder mot brottsom begås inom ramen för näringsverksamhet. I betänkandet har kommissionendärför föreslagit att de nuvarande sanktionerna) kompletteras meden ny sanktion benämnd företagsbot. Avsikten är att böter mellan . och3 milj. kr. skall kunna ådömas ett företag eller en företagare som en särskildrättsverkan av brott, t. ex. vid grovt åsidosättande av skyldigheter enligtarbetsmiljölagstiftningen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds förnärvarande i .