bet · G801SkU60 · 1984-12-31 00:00:00 — Med anledning av en delrapport från verket harfrigränsen för förmån av räntefritt eller lågförräntat lån höjts hösten 1984från 100 till . Som framgår av propositionen har verket nyligenslutredovisat sin översyn av reglerna om räntetillägg. Denna redovisningremissbehandlas f. n. Enligt utskottets uppfattning bör ställningstagandena tillmotionärernas yrkanden rörande räntetilläggen anstå i avvaktan på en närmareprövning av verkets förslag. Utskottet utgår från att regeringen kommer attbehandla dessa frågor skyndsamt. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionerna yrkande 2, 1236 yrkandena 3 och 4 och motion 2367, () yrkar i mofion1193 att det skattemässiga värdet av avdrag för pensionsförsäkringspremierbegränsas genom att avdragsbeloppen tas upp i underlaget för tilläggsbelopp.Han anser att avdragsmöjligheterna för sådana - trots de begränsningarsom har genomförts - i alltför hög grad utnyttjas för skatteundandraganden. Nuvarande regler om avdrag för pensionsförsäkringargenomfördes och innebär sammanfattningsvis att avdrag för premierna medgesmed högst av A-inkomsten av tjänst och högst av A-inkomsten avjordbruk eller rörelse. Reglerna bygger på uppfattningen att systemet medfrivilliga pensionsförsäkringar fortfarande fyller ett angeläget behov. För attmotverka att denna försäkringsform utnyttjas för ej avsedda skattelättnadergenomfördes avsevärda skärpningar av villkoren för att en försäkring skallkunna godtas som pensionsförsäkring och dessutom beloppsmässiga begränsningarav avdragsrätten för erlagda . Utskottet vill inte bestrida att reglerna fortfarande kanutnyttjas utan att något framträdande behov av en förstärkt pensioneringföreligger. Eftersom de utfallande försäkringsbeloppen skall beskattas är dockde skattelättnader som kan uppstå i sådana fall tämligen begränsade. Utskottetvill också framhålla att sådana ändringar i avdragsrätten som föreslås imotionen innebär att denna försäkringsform inte längre kommer att kunna utnyttjas.Utskottet avstyrker därför mofionen. Stipendier till studerande vidundervisningsanstalter eller för annan utbildning är i allmänhet inteskattepliktiga. Sfipendier från arbetsgivare till anställda har dock behandlatssom ersättning för arbete och således beskattats. Sedan det visat sig att ocksåstipendier från fackliga organisationer för deltagande i fackliga kurserskulle beskattas, om mottagaren hade , någon form av förtroendeuppdrag inomorganisationen, ändrades reglerna SkU1984/85:60 75 så att sådana stipendier blev skattefria vid1984 och taxeringar. Giltighetstiden för denna lagstiftning förlängdeshösten 1984 med tvåår (SkU 1984/85:11). I motion 1218 yrkar och (bådam) att den särskilda lagstiftningen om fackliga stipendier upphävs. De anseratt lagen strider mot grundläggande principer i skattesystemet och syftar tillatt stärka fackföreningsrörelsen ekonomiskt. Samma synpunkter som motionärerna nu anlägger prövades avutskottet när bestämmelserna tillkom 1983 och i samband med förlängningen 1984.Som utskottet anförde är erfarenheterna av den nyalagstiftningen begränsade, och de ger inte något stöd för uppfattningen attbestämmelserna har missbrukats. Med anledning av vad som anförs i motionen börockså tilläggas att lagstiftningen tillkommit för att undanröja besvärligatillämpningsproblem i ett oklart gränsområde. Utskottet vidhåller sin uppfattning i denf?a fråga ochavstyrker motion 1218. I motion 1983/84:756 yrkar HansWachtmeister (m) att försäljning av hemslöjd skall skattebefrias till den delintäkterna inte överstiger . och (båda c)begär i motion 1983/84:2153 förslag från regeringen om motsvarande regler ifråga om kottplockning, som enligt motionärerna är en bisyssla i glesbygden föratt bidra till skogsbrukets behov av frö. Till stöd för yrkandena åberoparmotionärerna den särskilda lagstiftning om en sådan skattefrihet förtillfälliga inkomster vid försäljning av vilda bär och svampar som genomfördes1981 (SkU 1980/81:50). Det undantag från gällande principer som gäller i fråga omvilda bär och svampar tillkom för att lösa vissa särskilda problem som uppståttsåväl för plockarna och uppköparna som för de fillämpande myndigheterna. Utskottetkan inte förorda att detta speciella undantag utvidgas. Utskottet avstyrkersåledes dessa båda motioner. i (m) yrkar imotion 335 att inkomst av prostitution inte skall beskattas. Att inkomster avdetta slag enligt gällande praxis är skattepliktiga kan enligt motionärenmedföra stora sociala problem. I vissa fall då en beskattning blivit aktuellhar skatteskulden blivit så stor att den drabbade saknat möjlighet att någonsinbetala den, och detta har i praktiken gjort en rehabilitering omöjlig. Utskottet är medvetet om att beskattningsreglerna kanmedföra problem i dessa fall och har förståelse för syftet med motionen. Attgenom en specialreglering i skattelagstiftningen uttryckligen undanta inkomsterav detta slag från beskattning kan som mofionären också framhåller - inteantas medföra något nämnvärt skattebortfall. En sådan åtgärd är emellertidförenad med sådana problem av annat slag att utskottet inte är berett attfillstyrka motionen. Det bör framhållas att man här rör sig på ett iskattelagstiftningen oreglerat gränsområde, och det kan enligt utskottetsuppfattning knappast anses lämpligt att specialreglera endast en av alla de SkU1984/85:60 76 likartade situationer som förekommer. Det kan tilläggasatt den föreslagna lagstiftningsåtärden torde avse ett trots allt mycketbegränsat antal personer och att tillämpningsproblemen av uppenbara skäl kanantas få betydande räckvidd. Vad som föranlett motionen är närmast de problem somuppkommer sedan skatten restförts. Enligt vad utskottet erfarit kommer härmedsammanhängande frågor att tas upp av skatteindrivningsutredningen. Med detanförda avstyrker utskottet motion 335. I motion 1648 begär ()en skyndsam utredning av skattemässiga och andra konsekvenser av ett systemmed s. k. semestercheckar för att bredda möjligheterna till rekreation iSverige. Tanken är att arbetsgivarna skall subeventionera dessa checkar med t.ex. . Som utskottet anförde vid sin bedömning av ett likartatmotionsyrkande kan en skattefrihet för subventioner av detta slagväntas medföra ett mycket betydande skattebortfall. Frågan torde emellertidkomma att uppmärksammas av förmånsbeskattningskommittén. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motionen. () yrkar imotion 1213 att beslutar att avveckla nuvarande system medskattesubventionerade måltider för de anställda. I motionen har inte anförts några nya synpunkter på fråganom beskattningen av fria eller subventionerade måltider. Med hänvisning tillatt denna fråga ingår i förmånsbeskattningskommitténs uppdrag avstyrkerutskottet motionen. I detta sammanhang tar utskottetupp ett yrkande som kvarstår i motion 2296 av m. fl. (fp) avinnebörd att den skattereduktion av mindre aktieutdelningar som medgavsvid 1982 och taxeringar återinförs. Utskottet har (SkU 1984/85:45) avstyrktandra motionsyrkanden av samma innebörd. Med hänvisning fill vad utskottet dåanförde avstyrker utskottet även det nu aktuella yrkandet. och iEslöv (båda s) framhåller i motion 962 att ingen med inkomst av tjänst ellerkapital bör ha rätt att genom avdrag eller s. k. nolltaxering helt undandra sigbetalningsansvar för samhällets allmänna service. Enligt motionärerna bör manfastställa ett allmänt servicebelopp så utformat, att det inte kan underskridasgenom någon form av avdrag. På dejta.belopp-skalLalltid betalas skatt så snartden beskattningsbara inkomsten överstiger existensminimum. Skattereglerna är så utformade att en skattskyldig ärberättigad att från sina intäkter av olika inkomstslag dra av - förutom - allakostnader SkU1984/85:60 77 nödvändiga för intäkternas förvärvande, vissa allmännaavdrag, extra avdrag och, vid den kommunala taxeringen, också grundavdrag.Skillnaden tas alltid till beskattning. Enligt utskottets mening finns det, medhänsyn till den grundläggande principen att skatt skall utgå efter förmåga intenågot utrymme för en skattekonstruktion i enlighet med motionärernas förslag,och utskottet avstyrker därför motionen. () yrkar imotion 2824 bl. a. ett skyndsamt förslag från regeringen av innebörd attlöneförmåner av olika slag skall beskattas på samma sätt som annan skatte- ochavgiftspliktig inkomst, försäkringspremier betalas med medel på vilkaarbetsgivaravgift och inkomstskatt erlagts och nuvarande möjligheter attsenarelägga inkomstbeskattningen begränsas. I motionen framhålls att systemetmed förmåner av olika slag till den anställde inte endast kan innebäraomotiverade lättnader i dennes inkomstbeskattning. Systemet innebär också attarbetsgivaren i regel undgår arbetsgivaravgift på dessa löneförmåner.Motionären vänder sig särskilt mot att reglerna utnyttjas för att uppnå ejavsedda skattelättnader genom kollektiva försäkringar av olika slag. Honkritiserar också effekterna av den förmån som uppkommer genom att beskattningenav medel som fonderas i pensionssparandet skjuts upp till dess att pensionenutbetalas. När det gäller arbetsgivaravgifterna är det engrundläggande princip att avgifter inte tas ut på pension och inte heller påarbetsgivarnas kostnader härför i form av arbetsgivaravgifter till den allmännaförsäkringen eller avgifter för kompletteringsförmåner. Enligt utskottetsuppfattning kan motionärens yrkande om en ändring av denna ordning inte ansesrealistiskt. I sammanhanget vill utskottet erinra om att utskottet i sittnyligen avgivna betänkande angående företagsbeskattningen m.m. uttalat attmotsvarande regler bör tillämpas i fråga om för egenföretagares pensioneringoch att regeringen bör överlämna ett förslag härom tillriksdagen. Det kan också nämnas att arbetsgivaravgifter tas ut på förmån avbosiad och även på bilförmåner. Det anförda innebär inte att nuvarande regler angående beskattningenav förmåner av olika slag enligt utskottets uppfattning är till alla delartillfredsställande. Utskottet utgår emellertid från all problemen kommer attuppmärksammas i samband med förmånsbeskattningskommitténs utredningsuppdrag.Utskottet finner att ett närmare ställningstagande till de aktuella frågornabör anstå i avvaktan på kommitténs förslag. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionen i nu angivna delar. I motion 2824 framställs utan närmare motivering också ettyrkande om att inkomsttagarna skall få uppskov med beskattningen med belopp somsätts in på ett statligt skattejämkningsskonto. Frågan om resultatutjämningskonton har sedan lång tiduppmärksammals av och har behandlats av utskottet senast ibetänkandet 1984/ 85:41. Utskottet vill i detta sammanhang endast erinra om attolika frågor SkU1984/85:60 78 rörande resultatutjämning ingår i företagsskattekommitténsutredningsuppdrag och också har samband med de problem som behandlas avutgiftsskatte-kommittén. Utskottet finner inte skäl att förorda någon åtgärdmed anledning av motionen utan avstyrker den även i denna del. 1. beträffandedeklarationsförfara/idet, /n.m. attriksdagen bifaller proposition 1984/85:180 i denna del och avslår motionei-na1984/85:3174 yrkande 4 i denna del, 1984/85:2754 yrkande 31, 1983/84:1452 och1983/84:437, 2. beträffandeinflationsskyddet och skatteskalan attriksdagen bifaller propositionen i denna del och avslår motionerna1984/85:3174 yrkande 4 i motsvarande del. 1984/85:3172 yrkande 3, 1984/85:3175yrkande 1, 1984/85:2754 yrkandena 1-3, 1984/85:1143 yrkandena 1 och 2 och1984/85:2296 yrkandena 1-3, 3. beträffandeschablonavdraget i tjänst, m. m. attriksdagen bifaller propositionen i denna del och avslår motionerna1984/85:3174 yrkande 1 i motsvarande del, 1984/85:3172 yrkande 1 i motsvarandedel och yrkande 4, 1984/85:3175 yrkande 2 och 1983/84:946, 4. beträffandeidrottslig verksa/nhet attriksdagen avslår motionerna 1984/85:313 yrkande 2 och 1984/ 85:1619 yrkande 1, 5. beträffandestörre skatteavdrag för vissa yrkesgrupper attriksdagen avslår motionerna 1984/85:3171 och 1984/85:1629, f 6. beträffandeavgiftsfritt bottenbelopp för egenföretagare att avslår motion1984/85:655 yrkande 5, attriksdagen bifaller propositionen i denna del och avslår motionerna1984/85:3172 yrkande 1 i motsvarande del, 1984/85:378 och 1984/85:1596, 8. beträffande överflyttning avränteavdraget i inkomstslaget tjänst till inkomstslaget kapital attriksdagen bifaller propositionen i denna del och avslår motion 1984/85:3174yrkande 1 i motsvarande del, 9. beträffandeinde.xering av sparavdraget m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:3170 yrkande 1, 10. beträffandeschablonavdrag för äldre aktier attriksdagen med anledning av motion 1984/85:686 yrkande 2 bifaller propositioneni denna del och avslår motionerna 1984/ 85:3174 yrkandena 2 och 3 samt1984/85:3175 yrkande 4, 11. beträffande enklaredeklaratio/tsregler ifråga om s/nå aktieinnehav att avslår motion 1984/85:2182, SkU1984/85:60 79 12. beträffande pensionsgrundande inkomst attriksdagen bifaller propositionen i denna del och avslår motion 1984/85:3174yrkande 1 i motsvarande del, 13. beträffandeuppgiftsskyldighet för kreditinstitut m.fl. attriksdagen bifaller propositionen i denna del och avslår motionerna1984/85:3174 yrkande 1 i motsvarande del, 1984/85:3172 yrkande 2 i motsvarandedel och 1984/85:3175 yrkande 8, 14. beträffande uppgiftsskyldighet förideella organisationer att avslår motion 1984/85:313 yrkande 1, 15. beträffande skyldighet att lämnakontrolluppgift ifråga om arvode till överförmyndare m.fl. attriksdagen avslår mofion 1984/85:3173, 16. beträffande uppgifter omsocialförsäkringsavgifter att avslår mofion 1984/85:3175 yrkande 6, 17. beträffande straffskalan i 120§ TL attriksdagen bifaller propositionen i denna del och avslår motionerna1984/85:3172 yrkande 2 i denna del, 1984/85:3174 yrkande 1 i motsvarande deloch 1984/85:3175 yrkande 5, 18. beträffandeslopande av skattetillägg i vissa fall attriksdagen bifaller propositionen i denna del och avslår motion 1984/85:336, 19. beträffande"moratorium" attriksdagen avslår motion 1984/85:3170 yrkande 2, 20. beträffandesa//itaxering, m. m. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:681 i denna del, 1984/ 85:686 yrkande 5 idenna del, 1984/85:1624, 1984/85:2173, 1984/ 85:2376, 1984/85:2754 yrkandena 7och 12 och 1984/85: 3175 yrkande 3, 21. beträffandefosterbar/ts för/nögenhet attriksdagen avslår motionerna 1984/85:681 i denna del, 1984/ 85::686 yrkande 1,1984/85:832 och 1984/85:2361, 22. beträffande inkomstuppdelningmellan makar i näringsverksamhet att avslår motion 1984/85:686yrkande 3, 23. beträffande inko/nst avfastighetsförvalt/iing att riksdagenavslår motion 1984/85:686 yrkande 4, 24. beträffande ökad rörlighet påarbetstnarknaden att avslår motion 1984/85:954, 25. beträffande/r/v////g satntaxeringinom vissa regio/ier att avslår motion 1984/85:1647 yrkande 1, 26. beträffande sä/tkt skatt försvenska forskare att avslår motion 1984/85:826, 27. beträffande skattelättnader förbarnfamiljer (skattereduktion eller grundavdrag) attriksdagen avslår mofionerna 1984/85:2690 yrkande 1, 1984/ SkU1984/85:60 80 85:2754 yrkande 4, 1984/85:1140 yrkande 1 och 1984/85:1143 yrkande 5, 28. beträffandekostnader för barntillsyn attriksdagen avslår motion 1984/85:2690 yrkande 2, 29. beträffandekostnadsersättning för dagmamma attriksdagen avslår motion 1984/85:1140 yrkande 2, attriksdagen avslår motion 1984/85:404, 31. beträffande beskattningenav vissa ensamstående i samband med barns död attriksdagen avslår motion 1984/85:1191, attriksdagen avslår motion 1984/85:2690 yrkande 4, attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2384 och 1984/85:1154, 34. beträffandefa/niljevårdsersättni/ig attriksdagen avslår motion 1984/85:2373, attriksdagen avslår motionerna 1984/85:294, 1984/85:1234 och 1984/85:2382, attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2754 yrkande 5 och 1984/85:2386, 37. beträffandeutredning om otillbörliga underskottsavdrag att avslår motion1984/85:2754 yrkande 6, 38. beträffanderäntetillägg för ränteförmånliga lån attriksdagen avslår motion 1984/85:1236 yrkande 3 och 1984/ 85:2367 i motsvarandedel, 39. beträffanderäntetillägg för mangårdsbyggnad i jordbruk och för bil att avslårmotionerna 1984/85:1236 yrkande 4 och 1984/85:2367 i motsvarande del, 40. beträffandeunderlag för räntetillägg för bU attriksdagen avslår motion 1984/85:1211 yrkande 2, 41. beträffandekvittning tnellan /nakar m. m. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:686 yrkande 5 i denna del och 1984/85:1236yrkandena 1 och 2, 42. beträffandepensionförsäkringspremier att avslår mofion 1984/85:1193, 43. beträffande/ö«fl/)ningav hemslöjdsalster att avslår mofion 1983/84:756, 44. beträffandeinko/nst av kottplockning attriksdagen avslår motion 1983/84:2153, 45. beträffandeinkomst av prostitution attriksdagen avslår motion 1984/85:335 SkU1984/85:60 81 46. beträffandeskattesubventionerade måltider att avslår motion 1984/85:1213, 47. beträffande/acA7(gflstipendier attriksdagen avslår motion 1984/85:1218, attriksdagen avslår motion 1984/85:1648, 49. beträffande"servicebelopp" attriksdagen avslår motion 1984/85:962, 50. beträffandeskattereduktion för aktieutdelning attriksdagen avslår motion 1984/85:2296 yrkande 4, 51. beträffandeskattejät/tkningskonton /n. att avslår motion 1984/85:2824. attriksdagen med anledning av vad utskottet ovan anfört och hemställt antarregeringens här ovan (s. 34) återgivna förslag till 1. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:379), 2. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 3. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 4. lag om ändring i lagen (1959:551)om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 5. lag om ändring i skattebrottslagen(1971:69), 6. lagom ändring i lagen (1982:1006)om avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar, 7. lag om upphävande av lagen(1977:1071) om basenhet, 8. lag om ändring i lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt, 9. lag om ändring i lagen (1970:172)om begränsning av skatt i vissa fall. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), förste vice talman (). (), (), (). (), (), (), (). (), Karl-AndersPetersson (c), () och (). 6sa//il. SkU1984/85:60 82 Deklarationsförfarandet, m. m. (mom. 1 och 52 imotsvarande del) (), förste vicetalman (), (), () och Karl-AndersPetersson (c) anser dels att utskottet i fråga omdeklarationsförfarandet m.m. bort anföra följande: Det svenska skattesystemet har särskilt under senare årblivit alltmer komplicerat och svårt att överblicka. En förenkling av deklarations-och taxeringsförfarandet är därför angelägen. Den förutsätter att också skattesystemeti sig förenklas. Självdeklarationen måste vara så enkel all varjeskattskyldig utan problem kan upprätta sin deklaration och därigenom få enrättvis behandling från skattesynpunkt. Deklarations- och laxeringsförfarandelfår emellertid inte utformas så att den enskilde skattebetalaren förlorar delfaktiska inflytandet över sin deklaration. Inte heller får orättvisor skapasgenom alltför stora schabloniseringar. Förslaget i prof)Ositionen brister ibåda dessa hänseenden. Det torde inte i första hand ha tillkommit för atttillgodose den enskildes berättigade krav på ett förenklatdeklarationsförfarande. Avgörande synes i stället ha varit att nå förenklingarför skattemyndigheterna. Som framhålls i partimotion torde som enföljdeffekt härav förtroendemannaorga-nisationen i taxeringarbetet komma attuttunnas, vilket i sin tur förstärker myndighetsintrycket och minskarallmänhetens intresse för och kunskaper om taxeringsarbetet. Ett system som bygger på att den skattskyldige skallskriva under att han godtar utsända kontrolluppgifter utan all veta om allakommit honom till banda eller inte är dessutom helt oacceptabelt. Av det anförda drar utskottet den slutsatsen att man. ivart fall tills vidare, bör ha kvar ett system där löntagarna i deklarationenuppger sina inkomster och de kostnader de fått vidkännas för intäkternasförvärvande. Om det skulle visa sig möjligt att framställa en enkelblankett, där uppgifterna från lönebesked m. m. redan är förtryckta, kan fråganlas upp till förnyat övervägande. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet yrkandet i motion3174 att regeringen skyndsamt återkommer med förslag om förenklad deklaration ienlighet med vad utskottet anfört. dels att utskottet under mom. 1 och 52 i motsvarande delbort hemställa attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3174 yrkande 4 i denna del, medanledning av motion 1984/85:2754 yrkande 31 samt med avslag påmotionerna 1983/84:1452 och 198.3/84:437 dels avslår propositionen i vad avser ändring itaxeringslagen SkU1984/85:60 \ 83 (1956:623), dels hos regeringen begär skyndsamt förslagom förenklad deklarafion i enlighet med vad som har anförts ovan. Inflationsskyddet och skatteskalan (mom. 2 och 52 Imotsvarande del) , förste vice talman , och (alla m) anser dels att utskottet i fråga ominflationsskyddet och skatteskalan bort anföra följande: Enligt utskottets mening får skattetrycket inte varahårdare än att familjer och enskilda normalt skall kunna leva på sina inkomsteroch ha möjlighet att förbättra sin ekonomiska situation genom egnaarbetsinsatser. Detta kan inte åstadkommas utan en marginalskattesänkning. Enbetydande sådan måste också ingå som en central del i arbetet på att varaktigtförbättra den svenska ekonomins produktionsförmåga, stärka svensk industriskonkurrenskraft gentemot utlandet och återställa balansen i den svenskaekonomin. Endast genom en rejäl marginalskattesänkning torde man också kunnavaraktigt förbättra sysselsättningsläget. bör enligt utskottets mening målet vara att heltavskaffa den statliga inkomstskatten utom vid höga inkomster. Inkomstskattenskulle därigenom bli proportionell i vanliga inkomstlägen. Progressiviteten iövrigt skulle minska, och marginalskatterna för de flesta uppgå till . Ett första etappmål, som bör kunna nås senast inkomståret1988, är att sänka marginalskatten i vanliga inkomstlägen till med ettmarginalskattetak på . Skatteskalan bör utformas så att marginalskattgäller upptill 10 basenheter (. ), medan den för inkomster mellan10 och 16 basenheter uppgår till (vid en genomsnittlig kommunalutdebitering). Härigenom får så gott som samtliga helårsarbetande behålla 60 %av sina inkomstökningar efter skatt. Att detta kominer att ha en positivinverkan på avtalsrörelserna säger sig självt. Vid taxering () bör avmarginalskatle-sänkningen genomföras. infördes genom riksdagsbeslut ettinflationsskydd för den statliga inkomstskatteskalan som innebar attskiktgränserna i skalan skrevs upp i takt med inflationen. Därmed tilläts inteskattetrycket att som tidigare automatiskt stiga med inflationen. Hösten 1984beslöt i enlighet med ett regeringsförslag att inle räkna uppbasenheten inför . Av vadfinansministern nu säger i propositionen förefaller det som om regeringenbestämt sig för att slutgiltigt avskaffa inflationsskyddet i skatteskalan. Ensådan åtgärd innebär i praktiken att varje procents ökning av inflationenkommer att höja inkomstskatten med en hundralapp för en vanlig inkomsttagare.Om inflationen undertiden blir5 SkU1984/85:60 84 ä ökar skatten med . för skattskyldiga iinkomstskikten . Totalt skärps skatteuttaget med ca-2,6miljarder kr. eller om inflationen ligger kvar på nuvarande - med 4miljarder kr. Dessutom kommer marginalskatterna att stiga för,alla som ligger nära ett trappsteg i skatteskalan. Utan inflationsskydd kommeralla att få högre marginalskatt. En sådan utveckling kan enligt utskottets mening inteaccepteras. Utskottet föreslår därför att fullt inflationsskydd återinförsfr.o.m. Med den bedöming av inflationsutvecklingen som kangöras torde basenheten härigenom komma att uppgå till . Med det anförda tillstyrker utskottet bifall tillmoderaternas partimotioner 2754 och 3174 såvitt avser skatteskalan ochinflalionsskyddel. För bör - i enlighet med motionärernaskrav - av marginalskalte-sänkningen genomföras. Genom utskottetsställningstagande får partimotionerna från (c) och (fp) anses varatillgodosedda.