bet · G801SkU44 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:44 I detta betänkande behandlarutskottet 14 motioner med yrkanden om kapitalbeskattningen och dess utformning.Motionerna tar upp frågor om såväl sänkning som höjning av kapitalskatternasamt olika värderingsregler. M och c vill ha en återgång till de skatteskalor som gälldeföre , medan vpk yrkar betydande skärpningar av skatterna. Mvill höja de skattefria grundbeloppen för make och barn vid arvsbeskattningen.I motioner från m och c begärs också en uppräkning av de skattefria beloppenvid gåva. Ändrade regler för värdering av aktier, både börsnoterade och andra,krävs i flera motioner. Alla utom en avser lättnader vid värderingen. I dennayrkas att förmögenhetsbeskattningen av skall skärpas. Vpk vill bl.a. ha en översyn av hur förmögenhetsöverföringar görs i syfte att undgå arvs-och gåvobeskattning. Behovet av taxeringsbevis och värderingsintyg vid arvs-och gåvobeskattningen ifrågasätts i en motion. Förslaget från arvs- ochgåvoskattekommittén om ett vid gåvobeskattningenbör påskyndas enligt en motion. Enligt en motion bör avdrag medges för andel istatsskuld. Utskottet har avstyrkt samtliga motionsyrkanden. Vidbetänkandet har fogats reservationer. 1984/85:297 av () och () 1 motionen yrkas att hos regeringen begär attfrågan utreds huruvida bestämmelserna om taxeringsbevis för fast egendom samtvärderingsintyg för börsnoterade aktier och obligationer och motsvarande värdehandlingarvid bouppteckningar och gåvor kan slopas. 1984/85:787 av förste vice talmannen () 6. att begär skyndsamt förslag från regeringeninnebärande att börsaktier endast tas upp till av börsvärdetvid förmögenhetsbeskattningen samt till ändrade regler vid arv och gåva avaktier i enlighet med vad som anförts i motionen. 1984/85:828 av () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag om en betydande sänkning av förmögenhetsskatten och arvsskatten. 1 1984/85. SklJ1984/85:44 2 1984/85:1143 av . (c) såvitt avser yrkandena 6. att beslutar återinförade skatteskalor för förmögenhets-, arvs- och gåvoskatterna som gällde före den1 , 7. att beslutar höja denskattefria gränsen för gåva till . 1984/85:1222 av () och () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag om att det skattefria beloppet vid gåva höjs från . till minst10000 kr. 1984/85:1233 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omförslag till ändrade värderingsregler för vid arv och gåva ienlighet med vad som i motionen anförts. 1984/85:1237 av () I motionen yrkas att hos regeringen begärtilläggsdirektiv till arvs- och gåvoskattekommittén så att förslag omförhandsbesked i värderingsfrågor beträffande gåvoskatt lämnas . 1984/85:1587 av () och () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen sägs om rätt till avdrag för andel istatsskuld vid taxering till statlig förmögenhetsskatt. 1984/85:1622 av () 1 motionen yrkas att hos regeringen begärförslag beträffande gåvoskattsgränsens justering i förhållande tillpenningvärdeförsämringen. 1984/85:1642 av m. (vpk) 1 motionen yrkas 1. att beslutar om en generell höjning avförmögenhetsskatten i enlighet med vad som anges i motionen, 2. att beslutar om införande av en engångsskattpå stora förmögenheter för i enlighet med vad som anförs i motionen, 1984/85:2283 av ()såvitt avser yrkandena 1. att hos regeringen hemställer om enöversyn av skattereglerna i syfte att underlätta generationsskiftena, samt utlösen av delägare i företagen, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändringar av trettioprocentsregeln så att även aktier som omsätts omfattas av denna regel vid arvs- och gåvobeskattningen, 3. att hos regeringen hemställer om förslag tilländring av reglerna för successiv gåva så att den blir tillämpbar även vid gåva av del av företag, i enlighet med vad i motionen anförts. SkU1984/85:44 3 1984/85:2378 av m.fl. (s) I motionen yrkas att uttalar sig för attgällande förmögenhetsskatteregler för aktier på börsens OTC-lista skärps ochatt regeringen bör komma med förslag till i enlighet härmed. 1984/85:2388 av m. (vpk) I motionen yrkas 1. att riksdagenbeslutar om en skärpning av arvs- och gåvoskatten i enlighet med vad som anförsi motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandeöversyn av de kringgående rörelserna för undgående av skatt. 1984/85:2754 av m. (m) såvitt avser yrkandena 9. att beslutar att skalan för uttag av statligförmögenhetsskatt fr. o. m. taxeringen 1986 återfår det utseende den hade den 1 jariiiari 1982, 10. att beslutar att börsnoterade aktier vidförmögenhetsbe skattningen skall tas av sitt marknadsvärde, 13. att beslutar hos regeringen begära förslagom ändrad arvs-och gåvobeskattning i enlighet med vad som anförts i motionen. Gällande rätt m. m. Förmögenhetsskatten tas ut avfysiska personer, dödsbon, utländska bolag och vissa familjestiftelser. Skattenutgår enligt en progressiv skala. Vissa föreningar och samfund där medlemmarna inte äger deli föreningens eller samfundets förmögenhet samt vissa samfälligheter betalar under förutsättning att de är skyldiga erlägga inkomstskatt - en proportionellförmögenhetsskatt om 1,5 %c på den del av sin beskattningsbara förmögenhet somöverstiger . Genom riksdagsbeslut (SkU 1982/83:15)höjdes förmögenhetsskatten för fysiska personer i allaskikt jämfört med den skatteskala som beslöts vid 1980/(SkU1980/81:11). Genom höjningen blev skatten i förmögenhetsskiktet 400000-600000kr., 1,, i skiktet mellan 600000 och 800000kr., , i skiktet meUan800000 och 1 800000kr., 2,, och för belopp däröver . Höjningen gällde års taxering men i december1983 antog ett regeringsförslag om en tillfällig ytterligareskärpning av förmögenhetsskatten vid taxering (SkU 1983/84:12). Dettabeslut innebar en sänkning av skattepliktsgränsen från 400 000 till 300 000 kr.och en höjning av skatten i samtliga skikt . SkU 1984/85:44 4 taxeringtillämpas således den beslutade skatteskalan. Arvs-ochgåvoskatt utgår enligt tre klasser, olika utformade beroende på vem som ärvereller får egendom och på arvets eller gåvans storlek. Vid arvsbeskattningenmedges i klass I ett skattefritt grundavdrag på . för efterlevande makeoch på . för annan mottagare. I klasserna II och IIImedges ett motsvarande avdrag om . Barn eller avkomlingar till barn, sominte fyllt när skyldighet att betala arvsskatt inträder, har rätt tillytterligare ett avdrag (s. k. minderårighetsavdrag) om . för varje årsom återstår till dess 18-årsgränsen uppnås. Riksdagsbesluteti innebar också en höjning av arvs-och gåvoskatten fr.o.m. den 1januari 1983. Höjningen i klass I var och i klass II 2till jämfört med de skatteskalor som togs vid 1980/81 årsriksmöte vid vilket tillfälle även de skattefria grundavdragen höjdes tillnuvarande belopp. (SkU 1980/81:11) Somexempel på skattehöjningen kan nämnas att skatten för en skattepliktiglott i klass I på . till , på 500000 kr.från 122500 tiU . till 1269 000kr. Skattesatsen i det högsta skiktet (.) steg från 65 till70%. Iklass II steg skatten på . till 6 000kr., på . Skattesatsen i det högsta skiktet i klass II (över1 .) Riksdagenhar haft att pröva yrkanden om såväl sänkning som höjning avkapitalskatterna. Isamband med behandlingen av regeringsförslag om höjning avkapitalskatterna yrkades sålunda av samtliga borgerliga partier att kapitalskatternaskulle lämnas oförändrade. Man motiverade detta yrkande med att skärpningarna ipraktiken riktade sig mot familjeföretagen och mot produktivt sparande. I envpk-motion yrkades betydande skärpningar av såväl förmögenhetsskatten som arvs-och gåvoskatten. framhöll med anledning härav attskatteskalorna omläggning av kapitalbeskattningen fortlöpandeanpassats till penningvärdeutvecklingen och att därutöver väsentliga lättnadergenomförts beträffande kapital i familjeföretag. Härtill kom - menade utskottet- att ägare av stora förmögenheter fick anses ha möjlighet att ta på sig en delav de ökade bördorna för att stärka samhällsekonomin. Skärpningarna i fråga ommindre förmögenheter och arv var enligt utskottets mening måttliga. I fråga omstörre kapital ansåg utskottet däremot redan utgående skatter så höga attutrymme saknades för så betydande höjningar som föreslogs av vpk. Äveni samband med prövningen av propositionen om tillfällig skärpningav förmögenhetsskatten väcktes ett motionsyrkande om återgång till denförmögenhetsskatteskala som gällde vid taxering medan vpk yrkade ytterligarehöjningar. SkU1984/85:44 5 behandladeskatteutskottet återigen motioner om höjningar resp. sänkningar avkapitalskatterna och om förmögenhetsskattens långsiktiga utformning (SkU1983/84:28). Utskottet framhöll därvid aft det i nuvarande ekono.miska lägeinte fanns tillräcklig anledning för att frånträda sin tidigare avstatsfinansiella och fördelningspolitiska hänsyn dikterade ståndpunkt. Skattefrihet åtnjuts vidgåvobeskattningen för vissa gåvor med hänsyn till gåvans beskaffenhet ochstorlek. Bestämmelser härom finns i 39 § lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt (AGL). a. är gåvor av möbler, husgeråd och annat lösöre förgåvotagarens personliga bruk skattefria om värdet inte överstiger . Om värdet överstiger . är hela gåvan skattepliktig. Förandra vanliga gåvor gäller ett fribelopp om . per givare och år. Beloppsgränsen för lösöre på tillkom år 1974samtidigt som gåvoskattefriheten för lösöre utsträcktes till att omfatta inteenbart s. k. inre lösöre utan även annat lösöre. var gåvor av inrelösöre, avsedda för mottagarens eller hans familjs personliga bruk, skattefriautan någon beloppsgräns. I princip avsågs dock att endast s. k. sedvanligagåvor skulle vara skattefria. Även tidigarevar gåvor . skattefria men beloppet var inte något fribelopp utangåvor över 2000 beskattades fullt ut. har gällt sedan år1958. Frågan om en höjning av det skattefria grundavdraget på . har prövats av upprepade gånger. Utskottet som avstyrktmotioner i frågan har pekat på gåvoskattens funktion att förhindra kringgåendeav arvsbeskattningen genom fortlöpande gåvor under skattepliktsgränsen.Utskottet har också erinrat om att gåvor från olika givare till gåvomottagare isamma familj inte läggs ihop vid gåvobeskattningen och att en spärr behövs motkapitalöverföringar till barn. Senast hänvisade utskottet till att en översynav arvs- och gåvobeskattningen planerades (SkU 1983/84:28). I direktiven till den numera tillsatta kommittén (Fi1984:02) för en översyn av lagstiftningen om arvs- och gåvoskatt (dir. 1984:18)sägs bl. a. att översynen bör omfatta de belopp och förutsättningar förgåvoskattefrihet som anges i 39 § AGL. a. bör beaktas om en höjning av deskattefria beloppen kan frigöra resurser på länsstyrelserna för större och merakomplicerade beskattningsfall. 1 1984/85. SkU1984/85:44 6 Vissa värderingsfrågor m. m. Olika regler för värdering avaktier gäller vid förmögenhetsbeskattningen, arvsbeskattningen ochgåvobeskattningen. Börsnoterade aktier skall värderas enligt börskurs vid detre beskattningsformerna. Med börsnoterade aktier avses aktier som ärinregistrerade vid in- eller utländsk fondbörs. Hit hör inte aktier som ärnoterade på OTC-listan, den s. k. väntelistan eller som är föremål för annannotering. Värdering av andra aktier än börsnoterade skall i princip ske enligtföljande. Vid förmögenhetsbeskattningen skall aktierna i principvärderas efter marknadsvärdet. års taxering gäller dock att allaaktier i rörelsedrivande, icke börsnoterade aktiebolag, skall värderas enligtde regler som gäller för familjeföretag (SkU 1981/82:65). Dessa regler innebäratt företagets substansvärde reduceras till och därefter fördelas påantalet aktier. De nya reglerna utgjorde ett led i vissa åtgärder för attunderlätta småföretagens kapitalförsörjning. Reglerna innebär att det numeraendast är förvaltningsbolag som värderas till marknadsvärdet. Om marknadsvärdesaknas sker värderingen efter en schablonmässig avkastningsberäkning eller tilloreducerat substansvärde. Vid arvs- och gåvobeskattningen skall däremot alla aktiersom noteras eller eljest omsätts på kapitalmarknaden tas upp tillmarknadsvärdet. Endast aktier i fåmansägda bolag, dvs. aktier som inte ärföremål för notering eller omsättning på kapitalmarknaden, får värderas tillsubstansvärdet vilket värde för aktier i rörelsedrivande bolag reduceras till30 %. Vid gåvobeskattningen gäller dock bl. a. den inskränkningen att detreducerade värdet endast får användas om givaren avhänder sig hela sin del iföretaget utan förbehåll. De olika reglerna vid kapitalbeskattningen för värderingav icke börsnoterade aktier innebär bl. a. att och övriga noteradeeller omsatta aktier får värderas till av substansvärdet vidförmögenhetsbeskattningen, om bolaget är rörelsedrivande, medan samma aktiervid arvs- och gåvobeskattningen skall tas upp till det i allmänhet betydligthögre marknadsvärdet. Vid gåvobeskattningen innebär reglerna bl. a. attsuccessiva gåvor av aktier i fåmansföretag värderas högre än gåva av givarenshela aktieinnehav. Vid förmögenhetsbeskattningen och arvs- ochgåvobeskattningen finns regler om avdrag för s. k. latent skatteskuld som kanbelasta vissa tillgångar och aktualiseras under vissa omständigheter. Ävenreduceringsréglerna för förmögenhet i företag kan sägas innebära att hänsyn tastill att tillgångar av detta slag i allmänhet belastas med en latentskatteskuld. Någon hänsyn till latent skatteskuld tas dock inte vid värderingav börsnoterade aktier och vid arvs- och gåvobeskattningen ej heller för aktiersom noteras eller omsätts på kapitalmarknaden. Frågan om värdering av börsnoterade och icke-börsnoteradeaktier vid kapitalbeskattningen har behandlats av utskottet både vid 1983/84och SkU1984/85:44 7 innevarande års riksmöten. Beträffande avdrag för latenta skatteskulder på aktierframhöll utskottet i sitt betänkande SkU 1983/84:32: Tidigare års ställningstagandentill frågan om avdrag för latenta skatteskulder innebär att en avdragsrätt idetta hänseende bör begränsas till tillgångar där ett avdrag av detta slag ärsärskilt betydelsefullt och att skälen för avdrag när det gäller aktier inteansetts ha tillräcklig tyngd. Kritiken mot nuvarande regler är enligtutskottets uppfattning betydligt överdriven. Frågan om den latentaskatteskulden på aktier har en begränsad betydelse, vilket framgår redan av detförhållandet att endast en mindre del av inkomsttagarna över huvud tagetbetalar förmögenhetsskatt på grund av sitt aktieinnehav. Särskildaavdragsregler i detta hänseende kommer i första hand att gynna personer med höginkomst och hög förmögenhet och med mycket stora aktieinnehav. Därtill kommeratt realisationsvinstreglerna är så utformade att även relativt storaaktieinnehav kan avvecklas utan att någon realisationsvinstskatt över huvudtaget blir aktuell. Att under sådana förhållanden generellt medge ett avdragför latent realisationsvinstskatt bör givetvis inte komma i fråga. Utskottetvill inte bestrida att också de samlade skatterna i vissa fall kan bli höga,men vad som anförs i den sistnämnda motionen är mer ett räkneexempel än enbeskrivning av en konkret verklighet. De skattelättnader som i speciella fallmöjligen kan anses motiverade för latent skatteskuld på aktier är f. ö. såbegränsade att dessa knappast påverkar bilden väsentligt. I fråga omförmögenhetsbeskattningen av framhöll utskottet att reglerna häromansetts utgöra ett nödvändigt led i vissa åtgärder för att underlättasmåföretagens kapitalförsörjning. Någon lösning på den komplicerade frågan attförhindra att skattelättnaderna sprids utanför den avsedda företagarkretsenansåg utskottet sig inte kunna förespråka. Utskottet utgick dock från attfrågan skulle tas upp i samband med övriga delar av 1980 årsföretagsskattekommittés (B 1979:13) utredningsuppdrag och avstyrkte därför enmotion i frågan. Finansministern har i ett frågesvar (RDprot1983/84:40) sagt sig vilja avvakta utvecklingen på OTC-marknaden innan nyaöverväganden görs i frågan. Utredningen angående de små och medelstora företagensfinansiella situation har i sitt betänkande Kreativ finansiering (SOU 1983:59)föreslagit vissa åtgärder i syfte att förbättra förutsättningarna försmåföretagens finansiering, bl. a. åtgärder för att underlättagenerationsskiften i företag. Utredningen framhåller att likformigavärderingsregler såvitt möjligt bör gälla för alla kapitalskatter ochifrågasätter därför om de skillnader som föreligger mellanförmögenhetsbeskattningen och arvsbeskattningen beträffande värdering avicke-börsnoterade aktier varit avsedda av lagstiftaren. Skillnaderna har ocksåenligt utredningen lett till oklarheter i tillämpningen. En ändring bör därförgöras så att olikheterna försvinner. Utredningen framhåller att de smärreolikheter som gäller mellan gåvobeskattningen och övriga kapitalskatter ocksåär ägnade att skapa osäkerhet hos företagarna SkU1984/85:44 8 och erinrar om att påtalat angelägenheten avlikformighet mellan arvs-och gåvobeskattningen. Lättnadsreglerna bör därföräven omfatta delgåvor. Enbart den omständigheten att ett företag överlåtssuccessivt kan nämligen enligt utredningen inte öppna några nämnvärdaskatteflyktsmöjligheter. I dessa frågor har utredningen samrått medföretagsskattekommittén. Utredningen föreslår också att den latentaskatteskulden skall beaktas vid arvs- och gåvobeskattningen på så sätt att frånvärdet av aktier får avräknas en skuld motsvarande av aktiernasvärdestegring. Utredningens förslag har remissbehandlats. Enligt direktiven till arvs- och gåvoskattekommittén kanvärderingsreglerna i vissa delar behöva ses över. Förändringar pårealisationsvinstbeskattningens område som inneburit en övergång till evigvinstbeskattning har lett till att krav framförts om att hänsyn skall tas tilllatent skatteskuld, bl. a. vid värdering av börsaktier. Denna fråga bör enligtdirektiven därför övervägas i utredningsarbetet. Även eventuella följdändringar iförmögenhetsskattelagstiftningen bör uppmärksammas i kommitténs arbete. Däremotskall frågor rörande beskattningen av företagsförmögenhet även i fortsättningenutredas av företagsskattekommittén. Ett nära samråd mellan de bådautredningarna förutsätts dock äga rum. Skattskyldig eller den somomhänderhar dödsbos egendom är enligt 26 § AGL skyldig att tillhandahålla denutredning som "prövas erforderlig för bedömande av egendoms värde".Bl. a. skall man lämna taxeringsbevis för fastighet och intyg från bank,mäklare eller annan sakkunnig för värdering av aktier, obligationer ochliknande värdehandlingar, eller i vissa fall bevis från länsstyrelse om sådanvärdering. Det ingår i arvs- och gåvoskattekommitténs uppdrag att göra enteknisk översyn av hela arvs-och gåvoskattelagstiftningen. Genom ett beslut har högsta domstolen slagit fastatt gåvoskatt skall tas ut även om en gåva visar sig vara ogiltig enligtallmänna förmögenhetsrättsliga regler eller grundsatser. Gåvoskatt har såledesutgått trots att gåvan förklarats ogiltig och återgått. Dessabeskattningseffekter har särskilt uppmärksammats i direktiven till arvs-ochgåvoskattekommittén. Finansministern säger sig ha blivit övertygad om att detbör införas en möjlighet att få förhandsbesked beträffande gåvoskatt, bl. a. ivärderingsfrågor. SkU1984/85:44 9 höjde genom beslut idecember 1982 förmögenhetsskatten i samtiiga skikt.Höjningen gällde års taxering men har på grund av att riksdagenhösten 1983 beslutade en ytterligare tillfällig höjning taxeringbörjat tillämpas först vid I partimotionerna 1143 från c och 2754 från m yrkarmotionärerna en återgång till den skatteskala för förmögenhetsskatten somgällde års taxering. I partimotion anförs bl. a. attdet inte kan bestridas att skärpningen av förmögenhetsskatten påverkatföretagens produktiva sparande och investeringsvilja negativt. Moderaternapåpekar att har den högsta förmögenhetsbeskattningen blandOECD-länderna, att förmögenhetsskatten utgör ett speciellt problem för personermed förmögenhet som ger låg eller ingen direkt avkastning, t. ex. egnahemsägareeller ägare av mindre företag och att olika typer av förmögenhet ger olikaskatteutfall. Enligt bör det långsiktiga målet vara ett stortfribelopp som från beskattning undantar alla mindre förmögenheter och enproportionell skatt. () begär i motion 828 en betydande sänkningav förmögenhets-och arvsskatterna med hänvisning till att förmö-genheterna iregel utgörs av arbetande kapital och att skatterna utgör ett stort problem somkan innebära nedläggning eller försäljning av företag. Vpk däremot anser att förmögenhetsskatten är alltför lågoch begär i motion 1642 en höjning av skatteuttaget med mellan 0,5 och 3procentenheter. Yrkandet innebär en fördubbling av förmögenhetsskatten i debåda högsta skikten. Vpk vill dessutom ha en engångsskatt på förmögenheter vid 1986 årstaxering på . Arvs- och gåvobeskattningen skärptes - liksomförmögenhetsbeskattningen - . De nya skatteskalorna för arvs- ochgåvoskatt trädde i kraft . I partimotion 1143 från c liksom i partimotion 2754 från myrkas en återgång till de skatteskalor som gällde före . Mvill dessutom att arvs- och gåvoskatterna minskas så att den högstaskattesatsen i klass I utgör och övriga skikt och skatteklasser justeras imotsvarande mån. De skattefria bottenbeloppen i klass I bör enUgt m ökas till10 basbelopp för efterlevande make och till 2 basbelopp för annan. () begär i sin motion 828 en väsentlig sänkning av arvsskatten främst för attunderlätta generationsskiften. Vpk däremot anser att arvs- och gåvoskatten är alltförliberal och de begär därför i sin partimotion 2388 att skatten höjs så atthögsta skattesatsen i klass I blir i stället för nuvarande och i klass II i stället för nuvarande . SkU1984/85:44 10 Frågor om sänkning resp. skärpningav kapitalskatterna har prövats av under senareår. Även om kapitalbeskattningen svarar för ett ganska litet bidrag till detallmännas inkomster fyller den enligt utskottets mening en viktig funktion somett medel att tillgodose fördelningspolitiska önskemål. De under senare årsnabbt stigande förmögenheterna har motiverat en skärpt beskattning. Ettkapitalskatteuttag på en alltför hög nivå kan dock verka hämmande på sparandeoch investeringar. Kapitalskatternas höjd liksom värderingen av olikatillgångar vid beskattningen är en avvägningsfråga. Utskottet anser inte attriksdagen har anledning frånträda den ståndpunkt i frågan som intogår 1982 och avstyrker därför samtliga i detta avsnitt behandlade motioner i vadde rör frågor om kapitalskatternas höjd. Gåvor av inre och yttre lösören ärskattefria om värdet ej överstiger . För andra gåvor medges ettskattefritt grundavdrag på . I partimotion 1143 begär c att det skattefriagrundavdraget höjs till . I motion 1122 av och Per-RichardMolén (båda m) yrkar motionärerna en höjning av avdraget till ,medan () i motion 1622 vill att grundavdraget räknas upp med hänsyntill penningvärdeförsämringen. M yrkar i sin partimotion 2754 att gåvor upptill ett halvt basbelopp skall vara skattefria oavsett gåvans beskaffenhet.Samtliga motionärer framhåller att det skattefria gåvobeloppet på . harvarit oförändrat och att det därför finns anledning atträkna upp det. påpekar också att avdragsrätten för periodiskaunderstöd slopats vid inkomstbeskattningen och att det inte minst av dennaanledning finns skäl att justera beloppet. Som framgått av den redogörelsen ingår det iarvs- och gåvoskattekommitténs uppdrag att överväga en höjning av deskattefria gåvobeloppen, bl. a. därför att en sådan åtgärd skulle kunna frigöraresurser på länsstyrelserna för mera angelägna granskningsuppgifter. Detta ärenligt utskottets uppfattning en väsentlig sida av saken. börbeloppsgränserna med hänsyn till gåvoskattens funktion som komplement tillarvsskatten vara så avpassade att en arvsbeskattning inte undviks genomskattefria gåvor . Utskottet är inte berett att nu tillstyrkanågon uppräkning av skattepliktsgränserna utan anser att man bör avvakta deöverväganden i frågan som kommer att redovisas av arvs- ochgåvoskattekommittén. Utskottet avstyrker därför motionerna, såvitt nu är i fråga. Som framgår av den tidigareredogörelsen tas vid kapitalbeskattningen inte någon hänsyn till latentskatteskuld på börsaktier.