bet · G801UbU9 · 1984-12-31 00:00:00 — om ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i denstatliga högskolan (prop. 1984/85:57) Regeringen har efter föredragningav statsrådet i proposifion 1984/85:57 om ny arbets- ochtjänsteorganisation för lärare i den statliga högskolan föreslagit riksdagenatt 1. godkänna vad i propositionen förordats om nya tjänstekategoriervid de statliga högskoleenheterna, 2. godkänna vad ipropositionen förordats om befordringsgrund för tjänst som professor, 3. godkänna vad ipropositionen förordats om behörighets- och befordringsgrund för tjänst somhögskolelektor, 4. godkänna vad ipropositionen förordats om behörighets- och beford-' ringsgrund för tjänst somhögskoleadjunkt, 5. godkänna vad iproposifionen förordats om behörighets- och befordringsgrund för tjänst somforskarassistent, 6. godkänna vad ipropositionen förordats om avgångsvederlag för innehavare av tidsbegränsadtjänst som professor inom högre konstnärlig utbildning, 7. godkänna vad iproposifionen förordats om en rörlig resurs för forskning, 8. godkänna vad ipropositionen förordats om rätt att överklaga beslut i ärende om tillsättningav tjänst, 9. godkänna vad ipropositionen förordats om genomförandet av en ny arbets- ochtjänsteorganisation för lärare vid de statliga högskoleenheterna. I propositionen föreslås attflertalet av de tjänstekategorier som finns i den statliga högskolan ersättsav tre, nämligen tjänster som professor, högskolelektor och högskoleadjunkt. I propositionen föreslås vidare en enhetlig och meragenerell reglering av innehållet i lärartjänsterna. Detta kommer bl. a. attmedföra att fler högskolelärare än f. n. skall kunna, i mån av kompetens ochresurser, medverka i forskning inom ramen för sin tjänstgöring. I propositionenföreslås även att en rörlig resurs för forskning skall finnas för varjefakultet/sekfion och högskoleregion. En nyarbetstidsreglering kommer att införas. I huvudsak är undervisningsskyldigheten den enda avhögskolelärarnas arbetsuppgifter som är reglerad i tidshänseende. 1 1984/85. UbU1984/85:9 2 statliga avtalsområdet har i anslutning tillförhandlingarna om 1984 och löner enats om en rambetonad reglering avhögskolelärarnas arbetstid. Denna reglering av årsarbetsfidens omfattning gerhögskoleenheterna ökad frihet i valet mellan olika slags lärarinsatser och närdet gäller fördelningen av uppgifter mellan lärarna. Vilka uppgifter denenskilde läraren skall fullgöra blir därmed beroende av lokala bedömningar ochbeslut med utgångspunkt i verksamhetens behov. Omfattningen och inriktningen av utbildningen ochforskningen inom högskolan förändras inte till följd av den föreslagna nyaarbets- och tjänsteorganisationen, som bör träda i kraft . 1984/85:169 av ()vari yrkas att beslutar begära att regeringen utarbetar nytt förslagtill organisation av lärartjänsterna inom högskolans icke-akademiska delar. 1984/85:170 av . (s) vari yrkas att soin sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående tjänstebenämningar i den statliga högskolan. 1984/85:171 av (vpk) och (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en starkarereglering av arbetstiderna inom högskolan, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om regler för inrättande av tjänst som biträdandeprofessor, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tjänst somforskarassistent och hemställer om förslag härom. 1984/85:172 av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att högskoleadjunkt som avlägger doktorsexamen eller meriterar siggenom väsentliga pedagogiska eller andra insatser efter prövning på sin tjänstskall kunna befordras till högskolelektor i enlighet medlärartjänstutredningens förslag, 2. att riksdagenbeslutar att högskolelektor på grund av framstående vetenskaplig ellerpedagogisk verksamhet efter prövning på sin tjänst skall kunna befordras tillbiträdande professor i enlighet med lärartjänstutredningens förslag, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförtsangående en förändrad sammansättning av tjänsteförslags-nämnderna, 4. att riksdagenbeslutar att avlagd doktorsexamen eller motsvarande kompetens skall varabehörighetskrav för tjänst som högskolelektor, 5. att riksdagenbeslutar att den rörliga resursen för forskning avseende högskoleenheter utanfast forskningsorganisation bör fördelas av fakultetsnämnd. UbU1984/85:9 3 6. att riksdagenbeslutar att något förbud mot att inrätta studievägledar-tjänst inte skallinföras, 7. att riksdagenbeslutar att innehavare av mellantjänster vid högskolan skall benämnasuniversitetslektor, 8. att riksdagenbeslutar att innehavare av ordinarie tjänst får behålla sinfullmaktsanställning så länge de kvarstår i tjänst. 1984/85:173 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombefordringsgrund för tjänst som professor, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt attöverklaga beslut i ärende om tillsättning av professur. 1984/85:174 av ()vari yrkas att beslutar uttala att forskningsinformation på denvetenskapliga nivån skall utgöra befordringsgrund för forskar- ochlärartjänster inom högskolan. 1984/85:175 av Kersfin m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som befordringstjänster för synnerligen framstående vetenskapligaoch pedagogiska insatser skall finnas tjänster som biträdande professor förhögskolelektorer och som högskolelektor för högskoleadjunkter i enlighet med deriktlinjer som anges i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande a) sambandetmellan undervisning och forskning b) studievägledningens former c) lärarledd undervisning. 1984/85:176 av Per m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att innehavare av tjänst som högskoleadjunkt vilka avläggerdoktorsexamen eller meriterar sig genom väsentliga pedagogiska eller andrainsatser efter prövning på sin tjänst skall ges titeln universitetslektor, 2. att riksdagenbeslutar att tjänster för vilka krav på doktorsexamen eller motsvarandekompetens gäller för behörighet skall benämnas universitetslektor, 3. att riksdagenbeslutar att innehavare av tjänst som universitetslektor vilka bedrivitframstående verksamhet av antingen vetenskaplig eller pedagogisk art efterprövning på sin tjänst skall ges titeln biträdande professor, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om övergångsbestäminelserför innehavare av tjänst som ordinarie universitetslektor, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdoktorsexamen som behörighetskrav för universitetslektorstjänster, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen UbU1984/85:9 4 anförts om inrättande av tidsbegränsade tjänster somhögskolelektor inom ramen för externa medel, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtidsbegränsade förordnanden för lärare i tolkutbildning och fackspråkligutbildning, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om den nyatjänsten som utbildningsledare, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighetatt inrätta särskilda studievägledartjänster på institutionsnivå, 10. att uttalar attförändringar av ramregleringen av undervisningsskyldigheten inte får leda tillett ökat uttag av undervisningstid från berörda personer, 11. att beslutar att resp.högskolestyrelse efter beredning av fakultets-/sektionsnämnd skall fördela denrörliga resursen för forskning, 12. att beslutar att besväröver regional eller lokal myndighets beslut om tjänstetillsättning inom denstatliga högskolan skall kunna fullföljas hos regeringen. I propositionen sammanfattarföredragande statsrådet inledningsvis de viktigaste utgångspunkterna förförslagen om en ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i den statligahögskolan. Härvid erinras om att högskolereformen kännetecknades av en strävanatt decentralisera beslut om organisation och resurser inom av regering ochriksdag angivna mål och ramar (prop. 1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179, prop.1976/77:59, UbU 1976/77:20, rskr 1976/77:246). Högskoleenheternas frihet idetta avseende har sedermera ytterligare stärkts (prop. 1983/84:52, UbU 1983/84:10,rskr 1983/84:114). Det är enligt föredragande statsrådets mening angeläget attockså lärarkraf-terna omfattas av den lokala beslutanderätt och frihet attförfoga över resurserna som präglar högskolan i stort. Till deprincipiella skälen för detta kommer enligt statsrådet att en sådandecentralisering är av stor betydelse för att högskoleenheterna bättre skallkunna möta kraven på effektivt utnyttjande av begränsade resurser. Den nuvarande organisationen omfattar ett stort antalkategorier av lärartjänster för vilka gäller olika bestämmelser bl. a. omtjänstgöringsskyldighet, undervisningens föriäggning och åliggandenutöver undervisningsskyldighet. Bestämmelserna är svåröverskådliga och mångagånger föråldrade. Enligt föredragande statsrådet bör en enklare ochenhetligare tjänstestruktur inom högskolan eftersträvas. måste detsjälvklart - menar statsrådet - även i en ny organisation finnas utrymme för UbU1984/85:9 5 hänsynstagande till olikheter i förutsättningar hos såvälenskilda högskoleenheter och arbetsenheter som enskilda utbildnings- ochforskningsområden och individer. I syfte att stärka den grundläggande högskoleutbildningensanknytning till forskning och för att garantera förutsättningar för utvecklingoch vitalitet i lärarkadern bör enligt propositionen en större del avhögskolans lärare än f. n. ges möjlighet att i tjänsten medverka i forskning imån av kompetens, intresse och fillgång på medel. Mot bakgrund av bl. a. det fortgående inre reformarbetetinom högskolan framstår enligt föredragande statsrådet den kvantitativaregleringen av lärarnas tjänstgöringsskyldighet i form av föreskrifter omantalet undervisningstimmar per läsår som ofillräcklig. Andra åligganden änundervisning lämnas oftast oreglerade. Högskolans mångfasetterade verksamhetleder prakfiskt till att den centrala regleringen i åtskilliga avseenden måstebli av ramkaraktär. En vikfig fråga i nu förevarande sammanhang är avvägningenmellan å ena sidan den enskildes krav på trygghet i anställningen, å andrasidan kraven på förnyelse och kvalitet i forskningen. Ett starktanställningsskydd för det stora flertalet av högskolans lärare och forskare kaninte förenas med de senare kraven utan att det finns betydande möjligheter tillfördelning och omfördelning av arbetsuppgifterna mellan de anställda.Lärartjänstutredningens förslag (Lärare i högskolan, SOU 1980:3) om en vid ramför vad olika lärartjänster kan innehålla och om en rörlig resurs för forskningbör enligt föredragande statsrådet ses i detta sammanhang. Genom att så långtsom möjligt vidga den krets inom vilken de samlade arbetsuppgifterna kanfördelas, ersätter man en del av den möjlighet fill förnyelse som mednödvändighet går förlorad med ett förstärkt anställningsskydd. De överväganden och förslag som fortsättningsvis redovisasi propositionen bygger på lärartjänstutredningens förslag och remissyttrandenaöver det. Enligt föredragande statsrådetsmening bör ramen för det som kan ingå i olika tjänster vidgas. Denna ram skall,så långt det är möjligt, vara enhetUgt utformad för samtliga tjänstekategorier.En sådan ramreglering innebär att varje lärare i princip är skyldig att ägnasig åt alla förekommande uppgifter. Lärarnas arbetsuppgifter kan delas in i trehuvudkategorier, nämligen utbildning, forskning och administrafivt arbete m. m.I proposifionen utvecklas närmare innehållet i var och en av kategorierna (s. 8f.). Härutöver anges att fortbildning och att följa vetenskaplig och annanutveckling inom det egna ämnesområdet också måste vara ett åliggande inom varjelärartjänst. I enlighet med lärartjänstutredningens förslag förordas iproposifionen att samtliga uppgifter bör kunna ingå i resp. tjänst oavsett hurverksamheten finansieras. Med den ram för innehållet i lärartjänsterna som UbU1984/85:9 6 föreslås, ges högskoleenheter och arbetsenheter störrefrihet i fråga om fördelning av arbetsuppgifterna. En smidigare och mer ändamålsenlig reglering av lärarnasarbetstid utgör enligt föredragande statsrådet ett väsentligt moment i enreformering av den statliga högskolans arbets- och tjänsteorganisation. Genomavtal mellan parterna inom det statliga avtalsområdet har förutsättningarskapats för ett förverkligande av en rambetonad reglering. En sådan ordningger, i motsats till nuvarande reglering, som huvudsakligen angerundervisningens omfattning, högskoleenheterna ökad frihet när det gällerfördelningen av uppgifter mellan lärarna. Denna fördelning skall göras medutgångspunkt i den lokalt fastställda verksamhets- och personalplanen och decentrala föreskrifter som kommer att meddelas. I propositionen anges vilkautgångspunkter som bör gälla i vad avser spridningen av arbetsinsatserna underett arbetsår (s. 11 f.). I motion 1984/85:171 (vpk) yrkande 1 i denna del förordasen starkare reglering av arbetstiderna inom högskolan. Motionärerna hänvisartill att skilda villkor för olika kategorier av befattningshavare såvitt avser arbetsfidmöjliggjort en omfattande "fritidspraktik" på vissa institutioner.Detta har inkräktat på tid och engagemang för det ordinarie heltidsarbetet. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet peka påatt avtalsparterna har kommit överens om årsarbetsfidens omfattning (netto , jfr bilaga 3 till propositionen). Övergången till enrambetonad reglering av lärarnas arbetstid innebär inte - vilket ocksåframhålls av föredragande statsrådet - att omfattningen av deras samladeåligganden ändras. Utskottet förutsätter att varje heltidsanställd lärare utförarbetsuppgifter som motsvarar heltidstjänstgöring. föreslås medhänvisning härtill avslå motionsyrkandet i denna del. I propositionen (s. 12) anges deslag av tjänster som lärare (27 stycken) som finns vid högskoleenheternainkl. Tjänsterna som docent, forskarassistent,professor och adjungerad professor är avsedda för utbildning och forskningeller, i fråga om tjänst som professor med vilken är förenat konstnärligtutvecklingsarbete, för utbildning och utvecklingsarbete. Övriga tjänster somlärare är avsedda företrädesvis eller helt för utbildning. Föredragande statsrådet ansluter sig i huvudsak tilllärartjänstutredningens förslag om tre tjänstekategorier för huvuddelen avlärarna inom den statliga högskolan och förordar att det - förutom tjänster somprofessor -skall finnas en tjänstekategori där doktorsexamen eller motsvarandekompetens utgör behörighetskrav och en tjänstekategori där behörighetskravetär genomgången grundläggande högskoleutbildning. Därutöver bör finnas delstjänster som forskarassistent, dels vissa lärartjänster för speciella ändamål,nämligen tjänster som adjungerad professor, utländsk lektor och nordisk UbU1984/85:9 7 Statsrådet återkommer på annat ställe ipropositionen (s. 24-26) till frågor om ytterligare tjänstekategorier försärskilda ändamål. Regeringen begär godkännande av vad ipropositionen har förordats om nya tjänstekategorier vid de statligahögskoleenheterna. Utskottet, som inte har något att erinra mot vad iproposition 1984/85:57 har anförts i ärendet, föreslår att bifallerpropositionen i nu berörd del. I samband med presentationen avsitt förslag om nya tjänstekategorier inom högskolan berör föredragandestatsrådet befordringsgrunderna för lärartjänsterna. Hon anmäler att hon inteavser att ändra de allmänna befordringsgrunderna vid tillsättning av tjänst somlärare i annat avseende än att - i enlighet med förslag frånforskningsrådsnämnden (FRN) - vikt också bör tillmätas arbete med informationom forsknings- och utvecklingsarbete. Vikten av forskningsinformation framhålls i motion1984/85:174 (c). Motionären anför att forskningsresultaten måste föras ut såvälinom forskarsamhället som till allmänhet och avnämare. Särskilt framhålls betydelsenav inomvetenskaplig informationsverksamhet. I syfte att sfimulera kvalificeradeforskare och lärare att avsätta tid och krafter som utgivare, redaktörer ochmanusgranskare såvitt avser vetenskapliga tidskrifter yrkas i motionen attriksdagen beslutar uttala sig för att forskningsinformation på denvetenskapliga nivån skall utgöra befordringsgrund för forskar- ochlärartjänster inom högskolan. Utskottet ansluter sig fill föredragande statsrådetsuppfattning att vikt bör fillmätas arbete med information om forsknings- ochutvecklingsarbete vid tillsättning av tjänst som lärare i högskolan. Utskottethar erfarit att den av FRN åsyftade forskningsinformationen främst avserinformation som riktas till allmänheten och är av populärvetenskaplig art. När det gäller det arbete med information som tas upp imotionen, utgår utskottet från att berättigad hänsyn tas tillsådant arbete vid värderingen av de sökandes vetenskapliga meriter i sambandmed tillsättandet av tjänst. I den mån detta inte är fallet finner utskottetdet naturligt att den av motionären åsyftade forskningsinformationen skallinnefattas i det begrepp informationsarbete som används i proposifionen ochdärmed vägas in som allmän befordringsgrund vid tillsättning av tjänst somlärare. Utskottet, som finner att syftet med yrkandet i motion 1984/85:174tillgodoses dels genom redan rådande förhållanden, dels inom ramen för det somhar anförts i proposifionen, anser att mofionen inte bör föranleda någonsärskild åtgärd från sida. Med detta avstyrker utskottet mofionen. Professorstjänsterna bör enligt proposifionenfinnas kvar med i princip oförändrade arbetsuppgifter. De bör dock med avseendepå löneförmåner utgöra en enhetlig tjänstekategori och inte som tvåkategorier. Föredragande statsrådet tar upp lärartjänstutredningensförslag att professorstjänsternas anknytning till den grundläggandeutbildningen skall stärkas UbU1984/85:9 8 och delar i huvudsak utredningens uppfattning i frågan.Det är enligt statsrådets mening väsentligt - inte minst för att stimulerarekryteringen till forskarutbildningen - att professorerna medverkar igrundutbildningen. Med hänvisning härtill föreslås att ledning, utveckling ochplanering av grundläggande högskoleutbildning samt även undervisning i sådanutbildning skall ingå i underlaget för bedömning av pedagogisk skicklighet.Regeringen begär godkännande av vad i propositionen har förordats ombefordringsgrund för tjänst som professor. Utskottet behandlar i detta sammanhang mofion 1984/85:173(s) yrkande 1. Åberopande vad i de senaste årens forskningspolitiska propositionerhar anförts om att upprätthålla och höja svensk forsknings kvalitet i ettinternationellt perspektiv och om nödvändigheten av att på olika sätt ge högprioritet åt tvär- och mångvetenskapliga insatser finner motionären detangeläget att begreppet vetenskaplig skicklighet som befordringsgrund vid,fillsättning av tjänst som professor tolkas med hänsyn till bl. a. ett antalpunkter som anges i mofionen. I detta syfte bör, menar mofionären, fillämpningsföreskriftermeddelas. Utskottet anser inte att det är påkallat att göra någonannan ändring i bestämmelserna om befordringsgrunder än de förändringar somföredragande statsrådet har förordat, vilka dels avser forskningsinformation,dels verksamhet inom den grundläggande utbildningen. Utskottet utgår från attde synpunkter beträffande vetenskaplig skicklighet som anförs i mofionenregelmässigt beaktas i tillbörlig utsträckning av de sakkunniga vid bedömningenav de sökandes meriter. Utskottet avvisar tanken på tillämpningsföreskrifter inu berört hänseende. Med hänvisning fill det anförda avstyrker utskottet motion1984/85:173 yrkande 1 och föreslår att skall godkänna vad iproposition 1984/85:57 har förordats om befordringsgrund för tjänst somprofessor. Som framgår av det föregåendeföreslås i proposifionen att det på mellannivå bör finnas en enhetlig kategoriav tjänster i den nya organisationen, som avses ersätta nuvarande tjänster somuniversitetslektor, docent och vissa tjänster som lektor, för vilka kravet pådoktorsexamen eller motsvarande kompetens gäller för behörighet. förordar att den nya kategorin benämns högskolelektor. I mofionema 1984/85:172 (fp) yrkande 7 och 1984/85:176 (m)yrkande 2 föreslås att ifrågavarande kategori i stället skall benämnasuniversitetslektor. Motionärerna finner, med hänvisning till nuvarandeförhållanden, denna benämning vedertagen och välkänd. Utskottet, som tillstyrker benämningen högskolelektor,vill peka på att högskola är ett vidare begrepp, som innefattar bl. Vidare bör beaktas att den nya kategorin mellantjänster kommeratt omfatta även lektorstjänster, vilka inte benämns universitetslektor.Utskottet erinrar också om att benämningen högskolelektor användes i detunderlag för berörda förhandlingar som upprättades av den föregående regeringenoch UbU1984/85:9 9 därför återfinns i det avtal som träffades mellan parternavåren 1984. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna. Som behörighetsgrund för tjänst somhögskolelektor föreslås i propositionen doktorsexamen eller motsvarandekompetens eller kompetens av annat slag. I syfte att hävda den vetenskapliga kompetensen begärs imotion 1984/85:172 (fp) yrkande 4 att avlagd doktorsexamen eller motsvarandekompetens skall vara behörighetskrav för tjänst som högskolelektor. Ettlikartat krav framförs i motion 1984/85:176 (m) yrkande 5, vari anförs somsjälvklart att tjänsteinnehavare inom den tradifionella universitets- ochhögskoleutbildningen skall ha avlagt doktorsexamen eller äga motsvarandekompetens. För utbildningar inom det konstnärliga området bör enligtmotionärerna annat slag av kompetens bedömas. Utskottet ansluter sig till vad föredragande statsrådethar förordat om behörighetsgrund för tjänst som högskolelektor. Genom denföreslagna ordningen kan hänsyn tas till olika utbildningsområdens traditionoch karaktär. I likhet med lärartjänstutredningen finner utskottet att enväsentlig förutsättning för att genomgången forskarutbildning skall kunnakrävas av den som söker en högre lärartjänst är att det förekommer en förtjänstens verksamhetsområde relevant forskning och forskarutbildning. Utskottet utgår från att högskolemyndigheterna upprätthållerhögt ställda krav i nu berört hänseende och därigenom undviker en urholkning avden kompetens som skall krävas av innehavare av tjänst som högskolelektor.Utskottet finner inte att det som har anförts i propositionen i frågan stridermot motionärernas yrkanden. Då de därmed får anses fillgodosedda, avstyrkerutskottet mofionema. föreslås godkänna vad i proposition 1984/85:57har förordats om behörighetsgrund för tjänst som högskolelektor. För samtliga tjänster somhögskolelektor bör befordringsgrunden vara sådan vetenskaplig, pedagogisk ochannan skicklighet som är av betydelse med hänsyn till tjänstens ämnesinnehålloch beskaffenhet i övrigt. Därutöver bör särskild vikt fästas vid vetenskapligskicklighet, pedagogisk skicklighet eller sådan skicklighet av betydelse förtjänsten som vunnits genom verksamhet utanför högskolan. Högskolestyrelsen kanäven välja att fästa lika vikt vid vetenskaplig och pedagogisk skicklighet. Utskottet föreslår att beträffandebefordringsgrund för tjänst som högskolelektor godkänner vad i propositionenhar förordats. I propositionen erinras omlärartjänstutredningens förslag att man för de båda lärarkategorierna underprofessorsnivån skall bygga in mekanismer, som stimulerar den enskilde attförkovra sig i sin yrkesverksamhet. Utredningen förordade att den som innehar mellantjänst ochsom meriterar sig genom väsentlig vetenskaplig eller pedagogisk verksamhet 1' 1984/85. UbU1984/85:9 10 skulle kunna ges Ijänstebenämningen biträdande professor. Föredragande statsrådet anför att förutsättningarna harförändrats sedan utredningen lämnade sitt förslag i det avseendet att parternasedermera har träffat avtal om ett system med lönefält för de berördakategorierna.