bet · G801SfU20 · 1984-12-31 00:00:00 — Har enförsäkrad under en följd av år redovisat lägre skatterättslig nettointäkt änvad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning skallenligt föreskrifter hans sjukpenninggrundande inkomst avdetta arbete beräknas med ledning av de tre senaste årens taxering. Densjukpenninggrundande inkomsten får emellertid beräknas lill högre belopp än denskalierältsliga nettointäkten i de fall den försäkrade på grund av särskildaförhållanden har en låg taxerad inkomst. Sådana förhållanden kan vara attverksamheten befinner sig i ett uppbyggnadsskede eller all starkskuldbelastning, ändrade förvärvsförhållanden eller tillfälliga förlusterföreligger. Till grund för beräkningen av egenföretagaressjukförsäkringsavgift läggs hans taxering till statlig inkomstskatt avseendeinkomståret. SfU1984/85:20 20 Två motioner tar upp frågan om denbristande överensstämmelsen mellan den sjukpenninggrundande inkomsten föregenföretagare och underlaget för Ullaget av deras sjukförsäkringsavgifter, I motion 987 kritiserar allsjukpenninggrundande inkomst för vissa egenföretagare baseras på ett genomsnittav tidigare års inkomster. Enligt motionären medför detta att en egenföretagaremed en successiv höjning av årsinkomsten kan komma att få en sjukpenning sommotsvarar en avsevärt lägre inkomst än den som läggs lill grund föravgiftsuttaget, I motionen begärs en utredning i syfte all få en bättreöverensstämmelse mellan sjukpenninggrundande inkomst och avgiftsuttag, och framhåller i motion2211 att egenföretagare missgynnas av att sjukpenninggrundande inkomst inteskall beräknas högre än vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete.Samtidigt beräknas avgiften på den faktiska inkomsten. Motionärerna begärförslag till lagändringar i syfte att upphäva dessa skevheter inomsjukförsäkringen. har i sitt slutbetänkande SOU1983:48, Egenföretagares sjukpenning m,m,. prövat olika alternativ tillförändringar av bestämmelserna om beräkning av sjukpenninggrundande inkomst föregenföretagare. Kommittén har därvid funnit att de lösningar som är mestlämpliga ryms inom det nuvarande regelsystemet. Ett bättre utnyttjande avgällande bestämmelser skulle enligt koniniitténs mening kunna avhjälpa en delav de skevheter som finns. Kommittén pekar t. ex. på möjligheten alllägga en jämförelselön till grund i fall av uppbyggnad av en rörelse eller ifall av stark skuldbelastning. En sådan mer flexibel tillämpning skulle kunnaåstadkommas genom bl. a. ökad information och utbildning liksom om ärendenaäven fortsättningsvis bereddes med grundlighet och omsorg. I fråga omavgifternas beräkning har kommittén inte ansett sig kunna gå emot denutveckling mot ett enhetligt avgiftsuttag som senast kommit till uttryck i dennya socialavgiftslagen. I proposition 1984/85:78 med förslag lill förbättringarinom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inomsjukpenningförsäkringen instämde departementschefen i sjukpenningkommitlénsbedömningar och erinrade om att och försäkringskassansedan någon tid intensifierat sin uppföljnings- och utbildningsverksamhet föratt uppnå en smidigare tillämpning. Vid behandlingen av propositionen anslötsig även ulskotiet (SfU 1984/85:12) till de bedömningar som gjorts avsjukpenningkommitlén och följde utskottet. Utskottei vidhåller sitt gjorda ställningstagandeoch avstyrker bifall till motionerna 987 och 2211. Sjukpenningförmåner för vissa kategorier av försäkrade kan den som inte haren sjukpenninggrundande inkomst som överstiger , varasjukpenningförsäkrad genom den s, k, hemma- SfU1984/85:20 21 Förutsättningarna härför är att denförsäkrade antingen är gift och stadigvarande sammanbor med sin make ellerstadigvarande sammanbor med barn eller med någon med vilken denförsäkrade har varit gift eller har eller har haft barn. Sjukpenning utgårunder dessa förutsättningar med . Hemmamakeförsäkrade ochförsäkrade som skulle ha varit hemmamakeförsäkrade om de inte haftförvärvsinkomst har möjlighet att teckna en frivillig sjukpenningförsäkring hosförsäkringskassan. De kan därmed få ett sjukpenningtillägg som ger ensammanlagd sjukpenning av högst . Sådan försäkring kan äventecknas av vissa studeranden. Fr. o. m. byggs den frivilligasjukpenningförsäkringen ul. Den kommer då att omfatta alla som inte ärobligatoriskt försäkrade för en sjukpenning som uppgår lill den s. k.garantinivån, . per dag, och som inte uppbär hel ålders-eller förtidspension. Del högsta ersättningsbeloppet skall motsvaragarantinivån och lägsta beloppsnivån skall vara . upphörmöjligheterna att bli hemmamakeförsäkrad och försäkringen bibehålls endast förden som är hemmamakeförsäkrad vid utgången av . Rätlen att slå kvar iförsäkringen gäller lill dess den försäkrade får en sjukpenninggrundandeinkomst eller tecknar frivillig sjukpenningförsäkring för ell sjukpenningbeloppom lägst . per dag (prop. 1984/85:78, SfU 12, rskr. Två motioner behandlar rätten till sjukpenning ochsjukpenningens storlek för hemarbetande och andra som saknar eller har lågainkomster. I motion 850 av tredje vice talmannen en översyn av sjukpenningens storlek för den som inte har ensjukpenninggrundande inkomst som överstiger . m.fl.anser i motion 2799 yrkande 5 att hemmamakar, studerande och andra grupper somsaknar inkomst eller har låga inkomster bör garanteras en grundtrygghet vidsjukdom motsvarande garantinivån . Såsom framgår av det ovan anförda bibehållshemmamakeförsäkringen endast i vissa övergångsfall och ersättsför övriga försäkrade helt av möjligheten att teckna frivilligsjukpenningförsäkring till högst ett belopp motsvarande garantinivån. I sitt av godkända betänkande SfU 1984/85:12 harutskottet ställt sig bakom regeringens förslag att avvecklahemmamakeförsäkringen som ett bättre försäkringsskydd erhålls inomden frivilliga försäkringen. Utskottet har därvid med anledning av ettmotionsyrkande om en grundsjukpenning motsvarande garantinivån uttalat alt detinte finns anledning att, som möjligheten att teckna en frivilligsjukpenningförsäkring för samma belopp införs, förorda ett motsvarandeförsäkringsskydd inom den obligatoriska försäkringen. Utskottet vidhåller dennainställning och avstyrker bifall till motionerna 850 och 2799 (yrkande 5). Försäkrad, som har hel förtidspension enligt AFL eller somhaft sådan under månaden närmast före den varunder han börjat åtnjuta helålderspen- SfU1984/85:20 22 sion, har inte rätt till sjukpenning. För rätt till helförtidspension krävs alt den försäkrades förmåga eller möjlighet att bereda siginkomst genom arbete är varaktigt eller för avsevärd tid nedsatt i sådan gradatt intet eller endast en ringa del därav återstår. För tid efter ingången avden månad, varunder en försäkrad fyllt eller börjat åtnjutaålderspension enligt AFL får sjukpenning utgå för . Två motioner tar med skilda utgångspunkter upp frågan omrätt till sjukpenning för pensionärer. Bo Finnkvist påpekar i motion 1727 all anställda påskyddade verkstäder, som i många fall uppbär förtidspension samordnad med lön,saknar möjlighet lill bibehållen standard vid sjukdom eftersom de inte har rätttill sjukpenning. 1 motionen begärs ett tillkännagivande om alt sjukersättningmotsvarande lönedelen bör utgå även till denna grupp av anställda. Utskottet har senast i betänkande SfU 1982/83:17 behandlaten motion med samma frågeställning. Utskottei anförde då alt de påtaladeeffekterna hänger samman med skillnaderna i sättet att kompensera förlusten avarbetsförmågan vid korttids- och långtidssjukdom. Vid kortiidssjukdom ansluterkompensalionsnivån sig till inkomstbortfallet medan långtidsskyddet inomfolkpensioneringen utgår med ett för alla lika belopp. Även då en mindre del avarbetsförmågan kvarstår utgår full kompensation. Utskottet ansåg det knappastmöjligt all kompensera bortfallet av arbetsförmågan två gånger. Utskottetvidhåller sin tidigare ståndpunkt i frågan och avstyrker bifall till motion1727. Motion 2251 av och tar uppfrågan om rätten all uppbära sjukpenning och tjänstepension.Motionärerna hänvisar bl. a. till en av avgiven rapport.Arbetssökande och deras kontakter med arbetsförmedlingen, enligt vilkennuvarande regler kan medföra överkompensation. Om en försäkradtjänslepensioneras , oeh han i direkt anslutning härtillanmäler sig som arbetssökande hos arbetsförmedlingen och är beredd att antaerbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den fastställdasjukpenninggrundande inkomsten, får han nämligen behålla denna inkomst. Blirden arbetssökande därefier sjuk utgår dels oavkortad tjänstepension, delssjukpenning. Motionärerna begär förslag till ändring av bestämmelserna i syfteatt förhindra en sådan överkompensation. har i sin anslagsframställning / 86 fäst regeringens uppmärksamhet på det nu aktuella problemetoch ansett alt del bör övervägas om inte tjänstepensionärers rätt lillsjukpenninggrundande inkomst borde knytas till faktiskt förvärvsarbete. Dettaskulle minska såväl utredningsbehovet som ärendemängden hosförsäkringskassorna. Med hänsyn till det ringa antalet Ijänstepensionärer kanmöjligheterna till administrativa besparingar dock betraktas som marginella.Svårigheter föreligger också, anför verket, att utan ett närmare studiumberäkna de ekonomiska konsekvenserna. En lagregel bör kunna införas somreglerar SfU1984/85:20 23 arbetslösa Ijänstepensionärers försäkringsskydd. Ledningbör därvid kunna hämtas från bestämmelserna om rätt tillarbetslöshetsersättning som innehåller regler om pensionsavdrag. Om reglernabegränsas enbart till tjänstepensionärer kan emellertid svårigheter ochorättvisor uppslå i förhållande till övriga grupper som uppbär olika former avprivata pensioner. Verket föreslår därför en mer allsidig utredning av fråganinnan någon ändring genomförs. Utskottet anser mot denna bakgrund alt någon riksdagensåtgärd med anledning av motion 2251 inte är erforderlig. Tre motioner innehåller förslaglill besparingar inom sjukpenningförsäkringen, I motion 2431 yrkande 1 av m, fl, föreslåsen sänkning av sjukpenningförsäkringens konipensationsnivå till av densjukpenninggrundande inkomsten under tio dagars sjukdom under entolvmånadersperiod och i övrigt till , Sistnämnda ersättningsnivå föreslåsgälla generellt inom föräldraförsäkringen. Vidare föreslås all anmälningsdageninte skall ersättas om den inte inträffat från föregåendesjukperiods slut. Om förvärvsarbete skett under anmälningsdagen skall påföljandedag räknas som anmälningsdag. Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari1986 och de beräknas enligl motionärerna medföra en besparing på 3,4 miljarderkronor räknat , I såväl motion 2799 av m, fl, yrkande 6(delvis) som i motion 2298 av m. fl, föreslås attsjukpenningförsäkringens kompensationsnivå sänks lill av densjukpenninggrundande inkomsten och att den s, k,insjuknandedagen skall få full effekt för alla arbetstagare, I sistnämndamotion begärs all ändringarna träder i kraft , Motionärernaberäknar alt förslaget ger en neltobesparing på 1 810 milj, kr, . Utskottet har vid de två senaste riksmötena behandlatförslag lill besparingar inom sjukpenningförsäkringen motsvarande de i motion2431 nu framlagda förslagen (SfU 1982/83:17 och 1983/84:24), Utskottet hardärvid motsatt sig besparingar av den storleksordning som del här är fråga ommed hänsyn lill de kännbara effekter som detta skulle medföra för de försäkrade.Utskottet kan inte heller biträda den försämring av försäkringsskyddet somföljer av förslagen i motionerna 2799 och 2298, Utskottei avstyrker såledesbifall lill samtliga nu behandlade motioner. SfU 1984/85:20 24 Kompensalionsnivån för dellids- och delårsarbetande,skiftarbelande saml säsong- och feriearbetande Genom all den sjukpenninggrundandeinkomsten delas med 365 vid beräkningen av sjukpenning och alt sjukpenning vidkortiidssjukdom inte utgår för alla fridagar uppstår ojämna effekter ikompensationsgraden vid deltidsarbete och skiftarbete som inte är jämntfördelat över veckans arbetsdagar ulan utförs . Ogynnsamma effekter uppstår även för säsong- och feriearbetande.vars arbetstid förläggs koncentrerat till vissa lider . Problem i dessahänseenden berörs i elva motioner. I motionerna 500 av m, fl, och 1275 avTorsten och begärs ett tillkännagivande om en översyn avreglerna för sjukersättning för deltidsarbetande i syfte att åstadkommarättvisa för denna grupp försäkrade, I motion 851 av m, fl,hemställs om översyn av sjukförsäkringssystemet för universitets- ochhögskolestuderande och andra ferie- och säsongarbetande, Margö m,fl, begär i motion 853 förslag om en rättvis beräkning av sjukpenning för densom har koncentrerad arbetstid, m, fl, begär i motion 2314beslut om sådan ändring av sjukpenningbeslämmelserna att deltidsarbetande erhållersjukpenning i förhållande till det reella inkomstbortfallet vid korttidsjukdom.Göran och begär i motion 2432 ett tillkännagivande ombehovet av en översyn av sjukpenningförsäkringen i syfte all komma lill rättamed den kraftiga underkompensationen som kan uppstå för deltids- ochsäsongarbetande medan och i motion 2437 vill haett uttalande om en snar lösning av frågan om rättvis sjuk- resp.föräldrapenning vid s.k. koncentrerad deltid. 1 motion 2444 yrkande 2 begärKenth Skårvik och fortsatt utredning angåendekompensalionsnivån för anställda med s. k. koncentrerad deltid. begär i motion 2688 översyn av deltidsarbetandessociala villkor, tar i motion 1750 upp frågan om denbristande kompensationsnivån vid korta sjukdomsfall särskilt för skiftarbetare.En kontinuerlig skiflarbelare drabbas enligt motionären hårdare av den s, k.fridagsregeln på grund av arbetstidens förläggning, vilket sammanhänger med atten skiflarbelare i genomsnitt arbetar färre skift än en dagarbetare motsvarandeantal dagar, I motionen begärs därför utredning om sjukersättningen tillskiftarbetare. Även i motion 2799 av m,fl,, slutligen, berörsproblemet med kompensalionsnivån för skiftarbetare. Motionärerna begär förslagom rättvisare sjukförsäkringsregler för deltidsarbetande och skiflarbelaresaml borttagande av fridagsregeln ur sjukförsäkringssystemet. Utskottet har vid ett flertal tidigare tillfällenbehandlat motionsyrkanden som tagit upp problemen med deltids- ochdelårsarbetande såväl vad gäller kompensationsnivån som fridagsregelnseffekter. SfU1984/85:20 25 I betänkande SfU 1982/83:17 harutskottei erinrat om alt sjukpenningkommitlén undersökt möjliga lösningar avproblemet med ojämn kompensation vid deltidsarbetande. Med hänvisning till allutskottet tidigare ansett att det var angelägel all frågan fick en lösningställde sig utskottet bakom ett krav om att frågan om kompensationsnivån vidkortlidsfrånvaro och för vissa deltids- och delårsanställda borde bli föremålför fortsatt utredning och att detta borde ges regeringen till känna. Frågan var därefier föremål för behandling vid riksmötet1983/84 (SfU 1983/84:24), Ulskotiet underströk då på nytt angelägenheten av attfrågan blev föremål för fortsatt utredning, Utskottei har senast i sitti avgivna beslänkande SfU 1984/85:12 ånyo behandlat ettmotionsyrkande i frågan. Med hänvisning till att redan begärt enfortsatt utredning förutsatte utskottet alt utredningen skulle komma till ståndinom kort. Någon åtgärd med anledning av motionen ansågs därför inte erforderlig, LO och SAF har härefter träffatöverenskommelse om vissa rekommendationer för förbundens förhandlingar i 1985års avtalsrörelse, 1 överenskommelsen tas också upp frågan om sjukersättningtill arbetare. Parterna har gett uttryck för uppfattningen att nuvarandeskillnader i sjukförsäkringssystemet för olika arbetstagare på den privataarbetsmarknaden inte är förenliga med ett modernt arbetsliv. Parterna är enseom all gemensamt och i kontakt med statsmakterna utreda nuvarande sjukersättningssystemi syfte att nå likvärdiga villkor för olika kategorier av anställda, Enliglöverenskommelsen bör arbetet vara avslutat . Utskottet anser att det är tillfredsställande om ettutredningsarbete kommer till stånd med representanter för statsmakterna ocharbetsmarknadens parter för alt pröva en lösning av de nu behandlade problemeninom sjukpenningförsåkringen. Det är enligt utskottets mening angeläget att denangivna tidsplanen hålls. Med hänsyn till det planerade utredningsarbetet ochutskottets tidigare uttalande i frågan anser utskottet att någon åtgärd inte ärpåkallad med anledning av nu behandlade yrkanden i motionerna 500, 1275, 851,853, 2314, 2432, 2437, 2444. 1750 och 2799, En förutsättning för attnedsättning av arbetsförmågan skall grunda rätt till sjukpenning är altnedsättningen förorsakas av sjukdom. Någon definition av sjukdomsbegreppetfinns inte i AFL, ulan det har överlåtits till de tillämpande myndigheternaatt ange omfattningen av detta, Margö m, fl. påpekar i motion 347 atttandskada inte räknas som sjukpenningberättigande sjukdom i de fall landskadaninte direkt påverkar arbetsförmågan. Den som slår sönder sina glasögon och pågrund därav inte kan arbeta har inte heller rätt fill sjukpenning om intesynnedsätt-ningen beror på sjukdom i ögat, såsom t. ex. starr. Motionärernabegär med ' hänvisning hårtill förslag fill ändringar i AFL som medför rälllill sjukpen- SfU1984/85:20 26 ning vid land- och glasögonskada. Även ochHagar anser i motion 504 alt det är angelägel med ändringar i AFL såatt den som genom olyckshändelse får sina glasögon förstörda och därigenom intekan ulföra sill arbete blir berättigad till sjukersättning till dess nyaglasögon kan anskaffas. Problem som kan uppstå vid tolkningen av begreppet sjukdomhar varit föremål för behandhng i utskottei. I betänkande SfU1980/81:18 erinrade utskottet om alt socialpolitiska samordningsutredningen isitt betänkande (SOU 1979:94), En allmän socialförsäkring, hade gett enprincipmodell för när sjukpenning skulle kunna utgå . Utredningenhade därvid framhållit alt det fanns ett flertal frågor inom sjukpenningförsäkringensom kunde behöva utredas närmare, däribland sjukdomsbegreppet. Utskottetanförde vidare att den avgränsning som sjukdomsbegreppet fått i praxis grundadesig på uttalanden i förarbetena till lag om allmän sjukförsäkring, vilkatill stora delar byggde på tidigare praxis på området och innehöll vissauttalanden om sjukdomsbegreppets omfattning som kunde bidra till att skapakonstlade gränsdragningar och motverka en flexibel tolkning av detta begrepp.Samtidigt hade utbyggnaden av det sociala trygghetssystemet och medicinska ochtekniska framsteg, inte minst under de tvä , efter handkommit alt medföra en förändrad syn på vilka situationer som kräver samhälletsstöd och hjälp. De svårigheter att tolka begreppet sjukdom som förelåg i vissasituationer syntes enligt utskottet i flera avseenden bottna i ett sådantförändrat synsätt. Utskottet ansåg därför att en snar översyn borde ske avgällande bestämmelser om rätt till sjukpenning. Sjukpenningkommitlén, som i sitt slutbetänkande (SOU1983:48), Egenföretagares sjukpenning m.m., haft alt behandla frågor om halvoch fjärdedels sjukpenning samt sjukpenning vid läkarbesök, ansåg att dessafrågor var intimt förknippade med en utredning om sjukdomsbegreppel. En sådanutredning ingick emellertid inte i kommitténs uppdrag. Kommittén ville dockframhålla del angelägna i att dessa frågor fick en snar lösning och medreservation för de överväganden beträffande sjukdomsbegreppet som borde göras,allmänt uttala sitt istöd för den mera flexibla tillämpningen av begreppetnedsättning av arbetsförmågan som kan tolkas in i den nuvaranderättsutvecklingen. Regeringen har vid sammanträde bemyndigatchefen för all tillkalla en kommitté för att göra enöversyn av främst sjukförsäkringens regler och uppgifter när del gällerförebyggande åtgärder och i samband med rehabilitering. I direktiven förkommittén anförs att det förhållandet alt det måste föreligga sjukdom somsätter ned arbetsförmågan med minst hälften begränsar möjligheterna all användasjukpenningen i förebyggande syfte och i rehabiliteringssilualioner. Det finnsenligt direktiven starka skäl som talar för att sjukförsäkring ges en meraaktiv roll när det gäller att förebygga ohälsa och i rehabiliteringsarbetet. SfU1984/85:20 27 Tillsammans med den bristande samordningen av olikarehabilileringsåtgär-der gör detta del motiverat att göra en översyn avsjukförsäkringens regler i syfte alt åstadkomma en rnera aktiv ochrehabiliteringsinriklad försäkring. Kommittén bör därför bl. - pröva om detfinns behov av och förutsättningar för alt lämna ersättning frånsjukförsäkringen i förebyggande syfte, - utreda om detär möjligt alt göra sjukpenningförsäkringen mera flexibel med ett ökat antalersättningsnivåer, - övervägamöjligheterna att ge ersättning från sjukförsäkringen för resor ellertillfälliga arrangemang på arbetsplatsen då den sjukes hälsotillstånd medgeratt han förvärvsarbetar, - undersöka omdet går att samordna rehabiliteringsinsatserna på ett bättre sätt än förnärvarande och alt införa enhetligare ersättningsformer under rehabiliteringen. Enligl direktiven bör kommittén vara oförhindrad att laupp även andra frågor som kommittén finner ha samband med översynsuppdraget. Med hänsyn till utformningen av utredningsuppdraget ingårenligt utskottets mening en översyn av sjukdomsbegreppet som en naturUg del idetta. Motionerna 347 och 504 får därmed anses tillgodosedda. m. fl. tar i motion 1282 upp frågan ombehandlingen av patienter som lider av oral galvanism. Mofionärerna hävdar att oral galvanism betecknas som ensymtomdiagnos och alt en sådan i regel inte berättigar till sjukpenning.Motionärerna anser därför att del föreligger behov av en utredning som skullekunna ta ställning till dessa patienters rätt till såväl sjukersättning och somtill byte av tandlagningsmaterial. Frågor om sjukpenning vid tillstånd av oral galvanismsammanhänger till en del med en översyn av sjukdomsbegreppet. Emellertid måsteför alt ersättning skall kunna utgå, tillståndet i det enskilda fallet hamedfört förlust av arbetsförmågan med minst hälften. Några uttömmandeföreskrifter för den försäkringsmässiga bedömningen av graden av arbetsoförmågavid oral galvanism kan av naturliga skäl inte utarbetas utan får i del enskildafallet avgöras av tillämpande myndigheter. Vad i övrigt avser den medicinskabehandlingen av patienter som lider av oral galvanism får utskottet hänvisatill den redogörelse som lämnats av socialutskottet vid dess behandlingav regeringens förslag till en ny tandvårdslag (SoU 1984/85:12) beträffande denumera vidtagna initiativen för att föra problemen med tandlagningsmaterialoch oral galvanism närmare sin lösning. Vidare planerar regeringen enhgtuttalanden i budgetpropositionen att lägga fram en proposition omde framtida ersättningsformerna för tandvården. Med hänvisning till det ovan anförda anser utskottet attnågon åtgärd med anledning av motion 1282 inte är erforderlig och avstyrkerbifall till denna. När den försäkrade är föremål för rehabiliteringsåtgärderskall arbetsförmågan anses vara nedsatt i den mån han på grund av åtgärden ärförhindrad SfU1984/85:20 28 all ulföra förvärvsarbete. Med rehabilileringsåtgärd avsesåtgärd som är ägnad att förkorta sjukdomstiden eller helt eller delvisförebygga eller häva nedsättning av arbetsförmågan. Två motioner tar upp frågan om resekoslnadsersätlning somalternativ till sjukpenning. I motion 704 av m. fl. framhålls att det börfinnas alternativ till en sjukskrivning som kan bli långvarig på grund av attdet finns praktiska hinder all ta sig lill arbetsplatsen. Enligt motionärernabeviljar vissa kommuner färdtjänst för resor till och från arbetet även vidkorttidshandikapp och ibland svarar även arbetsgivaren för kostnader förtaxiresor. Det vore emellertid smidigare att låta försäkringen bekosta resornatill och från arbetet om sjukskrivningstiden därigenom förkortas ochmotionärerna begär ett tillkännagivande härom till regeringen. Även GörelBohlin och anser i motion 1720 det rimligt altförsäkringskassorna inom ramen för den allmänna försäkringen skulle kunnabevilja ersättning för kostnader för resor lill och från arbetet i de fall däralternativet eljest är all utge sjukpenning. Delta skulle enligl motionen fåvissa besparingseffekter.