bet · G801UU18 · 1984-12-31 00:00:00 — Riktlinjerna i EG-kommissionensförhandlingsmandat ligger i linje med vad näringsulskottet här har förordat. I yttrandet redovisas också de numera ändradeföruisätlningarna för EG:s deltagande i det s. k. COST-samarbetet avseendeteknisk utveckling och tillämpad forskning - där också medverkar - ochanförs all dessa ytterligare stärker skälen för en överenskommelse omforskningssamarbete av del slag som är på väg alt träffas mellan ochEG. Vad gäller industripoUtiskt samarbete konstaterarnäringsutskottet att ett erfarenhetsutbyte med EG inom detta område kan varavärdefullt. Någon anledning att ge detta samarbete en organisatorisk ram i formav ell ramavtal r 1984/85. UU1984/85:18 10 föreligger emellertid, enligt utskottets mening, inte.Såväl i sak som i vad avser formerna synes det nuvarande informella samarbeteti industripoliliska frågor av traditionellt slag fungera tillfredsställande. Motionärerna nämner särskilt ESPRIT-programmet.Näringsutskoltet finner emellertid att detta väsentligen har karaktär avforsknings- och utvecklingsprojekt. Bl.a. med hänsyn lill den breda täckningsom det planerade avtalet om forskningssamarbetet har anser näringsulskottetalt något särskilt avtal om industripolitik inte behövs för att möjliggörasamarbete mellan parterna i projekt av denna typ. Sådana bör i stället kunnaaktualiseras inom det nyssnämnda forskningssamarbetet. Om del i förlängningenav samarbelsprojekt inom ram skulle finnas utvecklingsfrågor avindustripolitisk karaktär som aktualiserar gemensamma eller samordnade insatserborde diskussioner också härom kunna tas upp inom ramen förforskningssamarbetet utan stöd i ett särskilt avtal om industripolitik. Utskollet instämmer i de bedömningar och slutsatser somredovisats av näringsutskoltet i dess betänkande. Viklen av ett utvidgat forskningssamarbete - med sikte påökat europeiskt industrisamarbete - understryks ytterligare av att det internasamarbetet inom Gemenskapen väsentligt aktiverats . Utskottetnoterar att förhandlingar om ett ramavtal mellan och EG om forsknings-och utvecklingssamarbete redan inletts och väntas bli slutförda under sommaren1985. Yrkande 2i motion 2405 får därmed anses besvarat. Yrkande 3 avstyrks. I yrkande 4 förordas intensifierade poUtiska kontakter medEG-kommissionen och ministerrådet. Utskottet konstaterar att ett omfattande besöksutbyte ägerrum på det politiska planet mellan och EG. Enligt avtalet mellanSverige och EEC skall en blandad kommission med företrädare för den svenskaregeringen och träffas två gånger . Del ena av dessamöten hålls numera på politisk nivå, dvs. med en regeringsledamot på den enaoch den ansvarige ledamoten av kommissionen på den andra sidan. Som redannämnts har ett flertal svenska regeringsledamöter avlagt officiella besök hosEG. Sammanlagt fem kommissionsledamöter har besöktSverige. Därutöver har besöksulbylet mellan ochEG-huvudståderna intensifierats. Detta är desto viktigare som utvecklingenförefaller gå mot alt huvudstäderna och därmed ministerrådet får allt störrebetydelse när det gäller Gemenskapspolitiken, medan tidigare kommissionen haftden dominerande rollen. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att harnära och regelbundna kontakter med EG:s olika organ, bl. a. genom återkommandebesök på hög nivå. En central roll för de löpande kontakterna med EG spelarsjälvfallet också den svenska delegationen i . UU1984/85:18 11 ambassaderna i huvudsläder har viktigauppgifter på detta område. Utskottet, som för sin del starkt vill understrykabetydelsen av en fortsalt aktiv och väl utvecklad besöksdiplomati i förhållandetill EG, utgår från att regeringen upprätthåller och intensifierar dessakontakter. Yrkande 4i motion 2405 får därmed anses besvarat. På det biståndspolitiska området förekommer sedan längeett informations- och erfarenhetsutbyte mellan och Gemenskapen. Dettaavser såväl multilaterala frågor, t. ex. i anslutning till förberedelser förinternationella förhandlingar, utvecklingen av nord-syddialogen etc, sombilaterala spörsmål främst rörande våra programländer. Diskussioner har ocksåförts i syfte att finna projekt lämpliga för samfinansiering eller annatsamarbete. Yrkande 6 i motionen avser utökat samarbete med EG inomdenna sektor. Motionärerna erinrar särskilt om vissa inslag i den nyaLomékonventionen, nämligen det s. k. Stabexsystemel för stabilisering avutvecklingsländernas exportintäkter, den kraftiga satsningen på åtgärder motökenutbredningen samt möjligheten för s. k. ACP-länder att ingå prisavlal pålång sikt om leveranser av jordbruksprodukter. bör, anser motionärerna,i olika former pröva möjligheterna till utökat och konkretiserat samarbete medEG i vad gäller utvecklingsbistånd. Konkreta samarbelsprojekt med EG har i olika omgångardiskuterats främst inom SADCC-områdel. Enligt vad utskottet erfar har delemellertid varit svårt att finna några lämpliga projekt; båda parterhar dock uttryckt fortsall intresse för olika former av bislåndssamverkan,varför man kan utgå från att dessa diskussioner fortsätter. internationella samarbete på u-landsområdel börenligt utskottets uppfattning i första hand ske inom den bredare ram som FNerbjuder och som omfattar alla , inte bara ACP-staterna. Dettautesluter givelvis inte kontakter med EG även i dessa frågor. Vad gäller några av de specifika frågor som motionärernatar upp i detta sammanhang vill utskottet tillfoga att några av dem sedan längeär föremål för insatser av olika FN-organ såsom , och . I frågaom ökenutbredning har för sin del och 1985 lämnatextra finansiella bidrag till UNSO (FN:s Sahelkontor), bl. a. för markvårdsprogramsom genomförs av FAO och kontoret i Sudano-Sahelområdet. Frågor sammanhängande med stabilisering av u-ländernasexportintäkter har varit en angelägenhet som målmedvetetdrivit inom bl. En expertgrupp, där den svenske representantenspelat en särskilt aktiv roll, framlade en rapport med förslag tillåtgärder som skall diskuteras vidare av . Vad slutiigenbeträffar möjligheten för ACP-länderna till prisavtal för jordbruksleveranserfrån EG på lång sikt vill utskottet erinra om att huvuddelen av Sverigesinternationella livsmedelsbistånd nu kanaliseras genom WFP och att ettarrangemang av det slag som aktualiseras i motionen inte synes ligga i linjemed den svenska politiken på området. UU1984/85:18 12 Yrkande 6 i motionen avstyrks med hänvisning lill detanförda. Yrkande 7 gäller utökat samarbete mellan och EG pådel miljöpolitiska området. Ulskotiet har inhämtat yttrande från jordbruksutskottet(JoU 1984/85:4 y) i vad avser delta yrkande. Yttrandet bifogas betänkandet sombilaga2, Utskollet finner i likhet med jordbruksutskottet alt detinternationella samarbetet inom miljövårdens område är värdefullt och viktigt.Ett regelbundet och omfattande informafions- och meningsutbyte äger också ruminom ramen för den särskilda skriftväxlingen mellan och EG. Iflera frågor, t, ex, skydd av ozonlagret, avfallshantering, buller ochförsurningsfrågor, ligger ståndpunkterna nära varandra. Inom COST-ramen harvidare fem avtal ingåtts med EG på det miljöpolitiska området. Mot dennabakgrund finner utskottet - i likhet med jordsbruksutskottet - inte någotsärskilt initiativ påkallat från sida med anledning av motionensyrkande i denna del. Yrkande 7i mofion 2405 avstyrks. Yrkande 8 avser utökat samarbete mellan och EG påden ekonomiska politikens och valutapolitikens område. Utskottet har i denna fråga inhämtat yttrande frånfinansutskottet (FiU 1984/85:4y), Yttrandet bifogas betänkandet som bilaga 3, konstaterar all fördelarna av denekonomisk-politiska samordning som sker inom EG (mindre svängningar iväxelkurser, sysselsättning och produktion) kommer och övriga ländertill del även om inte direkt deltar i samarbetet på området.Finansutskottet pekar vidare på de kontakter på politisk nivå som redan skeroch erinrar i sammanhanget också om att numera årliga möten äger rum mellanEFTA:s ekonomiska kommitté och och om det löpande informations-och samrådsförfarande som sker inom ramen för , där bl.a. EG-ländernaingår. De ytterligare fördelar som skulle kunna uppnå genom ett merlångtgående deltagande i EG:s ekonomisk-politiska samordning (förbättradinformation och vissa begränsade möjligheter att påverka EG:skonjunkturpolilik) får vägas mot de krav som Gemenskapen kan komma att ställapå den svenska konjunkturpolitiken. En harmonisering av de ekonomisk-politiskamedlen och deras användning skulle innebära svårigheter för genom enminskad valfrihet i den mån EG:s prioritering av stabilitets- ochsysselsättningsmålen skiljer sig från den svenska, påpekar finansutskottet, somkonstaterar all ambitionerna i dagslägel skiljer sig avsevärt mellan Sverigeoch EG:s medlemsländer i vad gäller sysselsättningen. Ett deltagande för i det europeiska monetärasystemet EMS skulle, fortsätter finansutskottet, kunna få långtgåendekonsekvenser för den ekonomiska politikens rörelsefrihet, bl. a. i vad gällerbelalningsbalanspro-blem och - om systemet utvecklas ytterligare mot enenhetlig valuta -innebära svårigheter att bedriva en nationell kreditpolitik. UU1984/85:18 13 anför slutligen attfrågor angående förändringar i den svenska valularegleringen för närvarandeutreds av valutakommitlén (E 1977:03). menar att något beslutom ändringar i den nuvarande ordningen inte bör fattas innan resultatet avkommitténs översyn av hela valutaregleringen föreligger. anserdärför att inte nu bör vidta några åtgärder med anledning av defrågor om utökat samarbete mellan och EG på den ekonomiska politikensoch valutapolitikens område som tas upp i motion 2405. Utskottet ansluter sig till de bedömningar finansutskottetgjort i sill yttrande. Yrkande 8 i motion 2405 avstyrks. 1 yrkande 9 hemställs om inrättandet av ett särskilt organför fortlöpande kontakt med och information om rättsutvecklingen inom EG; iyrkande 11 hemställs om förhandlingar med EG beträffande s. k. legal privilege. Utskollet har inhämtat yttrande från lagutskottet (LU1984/85:3 y) över dessa yrkanden. Yttrandet bifogas betänkandet som bilaga4, erinrar om den fortlöpande rapportering somsker av den svenska delegationen i , via EFTA och genom direktakontakter med . Inom kommerskollegium sammanställs de olikarapporterna, och informationen sprids vidare till myndigheter och näringsliv.Enligt lagutskottets uppfattning föreligger i vart fall inte för närvarandenågot behov av ett nytt särskilt organ för information om EG-rätten, Del ansvarsom kommerskollegium har är fullt tillräckligt. Vad gäller s, k. legal privilege redovisar lagutskottetett utslag av i denna fråga. Domstolens avgörandeinnebår all ett svenskt företag inom EG som anlitar en svensk advokat förrådgivning om inte kan hävda något sekretesskydd för sinskriftväxling med denne, vilket däremot är möjligt med en advokat från ettEG-land. finner detta givetvis otillfredsställande. erinrar om att år 1984hemställt hos ministerrådet om bemyndigande att uppta förhandlingar med sådanaländer som har ett intresse av att genom bilaterala avtal utsträcka det vidtillämpningen av gällande sekretessskyddetför meddelanden från advokater till att omfatta det egna landets advokater. Ministerrådethar dock ansett att frågan i slälle.l bör lösas internt inom EG. Mot denna bakgrund finner lagutskottet det inte varameningsfullt alt begära förhandlingar i frågan utan lämpligastall avvakta resultatet av de pågående undersökningarna inom EG. Ulskotiet instämmer i de bedömningar lagutskollel gjort isill yttrande. Yrkandena 9 och 11 avstyrks därmed. Motionen lar i detta sammanhang även upp frågan om enutbyggd utbildning i EG-rält vid de svenska universiteten och högskolorna(yrkande 10). Utskolletnoterar alt viss undervisning i EG-rätl ingår i den obligatoriska UU1984/85:18 14 kursen i internationell rätt i juristexamen samtfragmentariskt i ämnena marknadsräit och civilrätt. Därutöver finns vidStockholms universitet möjlighet all välja alternativa specialkurser i EG-rättomfattande 10 poäng i juristexamen. LItskoltet finner i övrigt ingen anledningatt närmare kommentera denna fråga som närmast torde ligga inom ansvarsområdetför UHÄ samt universitetens linjenämnder och institutioner. Yrkande 10i motion 2405 får därmed anses besvarat. Avslutningsvis tas i yrkande 12 upp spörsmålet omömsesidigt erkännande av olika examina och behörigheter mellan och EG. Utskottet vill här först erinra om det tämligen omfattandearbete som redan åstadkommits inom och som resulterat i 1953 årskonvention om likvärdighet av betyg för fillträde till universitet, 1956 årskonvention om likvärdighet av studieperioder vid universitet och 1959 årskonvenfion om erkännande av universitetsexamina för tillträde till fortsattaakademiska studier. Vidare må nämnas konvention om erkännande avstudier, diplom och examina avseende högre utbildning i stater som tillhörEuroparegionen inom . Alla dessa överenskommelser omfattar sålunda ävenEG-medlemmarna. Vad därefter mera specifikt gäller och EG harkontakterna och informationsutbytet ökat också på detta område, vilket bl. a.kom till uttryck i förberedelserna års europeiskaforskningsministerkonferens. lägger stor vikt vid attfölja arbetet inom EG i vad avser bl. a. insatser för yrkesutbildning, ökadrörelsefrihet inom området högre utbildning och forskning saml åtgärder för attunderlätta för personer med högre utbildning att arbeta i annat land. Del haremellertid inte varit aktuellt att t. ex. inleda en närmare diskussionom hur svenska examina värderas i olika ; eftersom EG självt ännu sålänge i huvudsak avstått från att initiera detaljjämförelser mellan examina ochutbildningar har inte heller jämförelser med andra länder varit aktuella. Med hänvisning till vad sålunda anförts får yrkande 12 imotion 2405 anses besvarat. 1. beträffande deparlamentariska förbindelserna mellan och attriksdagen förklarar mofion 1984/85:2405 yrkande 1 besvarat med vad utskottetanfört, 2. beträffanderamavtal om forskningspolitik mellan och EG s.y. 1 (m) attriksdagen förklarar motion 1984/85:2405 yrkande 2 besvarat s.y. 2 (c) medvad utskottet anfört, 3. beträffanderamavtal om industripolitik mellan och EG s.y. 2 (c) att avslår motion 1984/85:2405 yrkande 3, UU1984/85:18 15 4. beträffande depolitiska kontakterna mellan och EG:s kommission och ministerråd attriksdagen förklarar motion 1984/85:2405 yrkande 4 besvarat med vad utskottetanfört, 5. beträffande samarbetepå det biståndspolitiska området medan res. 2 (m) och EG attriksdagen avslår motion 1984/85:2405 yrkande 6, 6.beträffande samarbete på detmiljöpolitiska området mellan s.y. 3 (vpk) och EG att riksdagenavslår motion 1984/85:2405 yrkande 7, 7. beträffandesamarbete på den ekonomiska politikens och valulapo- res. 3 (m) litikens områdemellan och EG res. 4 (fp) att avslårmotion 1984/85:2405 yrkande 8, 8. beträffandesamlat organ för fortlöpande kontakt med och information om rättsutvecklingeninom EG allriksdagen avslår motion 1984/85:2405 yrkande 9, 9. beträffandeundervisning i EG-rätt vid svenska universitet och högskolor attriksdagen förklarar motion 1984/85:2405 yrkande 10 besvarat med vad utskottetanfört, 10. beträffande s. k. legal privilege i förhållande tillsvenska advokater att avslår motion 1984/85:2405 yrkande 11, 11. beträffande ömsesidigt erkännande av examina och behörigheteratt förklarar motion 1984/85:2405 yrkande 12 besvarat med vadutskottet anfört. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (c), (),(), Axel (), (), (), (vpk), (), (), () och (). Margarethaaf , och (alla m) anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Genom de" och UU1984/85:18 16 på s. 8 slutar med "protektionistisk riktning"bort ha följande lydelse: Ett grundläggande intresse som haft att bevaka iefterkrigstidens Europapolitik sammanhänger med de starka ekonomiska band somknyter vårt land till övriga stater i med marknadsekonomiska system.Frihandel mellan länderna och ett omfattande utbyte av åsikter och erfarenheteri ekonomiska frågor är lill gagn för alla parter. Detta och andra liknande intressen och värderingar - såsomt. ex. vår fasta förankring i den västerländska demokratins idéer - skalltillgodoses inom ramen för ett konsekvent fullföljande av den svenskaneutralitetspolitiken. Det är mot den bakgrunden noga övervägt formernaför sin medverkan i de västeuropeiska samarbetsorganisationerna. Vårt medlemskapi , resp. EFTA och våra frihandelsavtal med EG är resultatet avdenna avvägning mellan en önskan att delta och hänsyn lillneutralitetspolitikens krav. Grundvalen för förhållande till EG är sålundafrihandelsavtalen och vår föresats att med bevarad neutralitetspolitik utvidgaoch fördjupa kontakterna med Gemenskapen och dess medlemsländer. Själva frihandelsavtalen har utan tvekan varit enframgång. Även utanför dessa har emellertid ell brett samarbete på pragmatiskväg vuxit fram mellan och EG inom olika sektorer av ömsesidigtintresse. Sammanfattningsvis torde kunna hävdas att utvecklingen hittillsvarit mer positiv både vad beträffar frihandelsavtalen och relationerna utanfördessa än vad många väntade sig vid tiden för anslutningsförhandlingarna. Ennaturlig strävan måste nu vara att på denna grund och i lämpliga formerfortsatt bygga ut och fördjupa relationerna. Även om del politiska intresset inom EG under de senasteårens utvidgningsskede av naturliga skål kommit att koncentreras söderut tordeändå del ekonomiska intresset ha varit väl så stort hos åtskilliga avmedlemsländerna att utvidga samarbetet med och andra länder i norraEuropa. Utskottet utgår från att aktivt och målmedvetet utnyttjar detutrymme som finns för ett konstruktivt och utbyggt samarbete med EG. Efter utvidgningen till tolv medlemsländer förstärker EGsin ställning som centralpunkten för främst del handelspolitiska och ekonomiskasamarbetet i . Samarbetet mellan och EG blir därmed, frånsvensk utgångspunkt, av än större betydelse. Till detta skall läggas den successiva utveckling avsamarbetets former och innehåll som pågår inom EG. I ett längre perspektivkommer delta sannolikt att starkt påverkas av del direktvaldaEuropaparlamentels arbete. En fördjupning av samarbetet på områden som t. ex.forsknings- och industripolitik är av speciellt stor betydelse för ,vars ekonomiska och industriella framtid i hög grad är beroende av förmågan atti internationellt samarbete vidareutveckla en teknologiskt högtståendeindustri. Utvecklingenav samarbetet mellan och EG måste därför ständigt UU1984/85:18 17 tillmätas stor betydelse. Den s. k. utvecklingsparagraf somfinns inskriven i frihandelsavtalet kan ses som en ömsesidig politiskviljeyttring när det gäller utvecklingen av relationerna. förblir medlem av frihandelsorganisalionen EFTA.Trots ett mindre antal medlemsstater bibehåller EFTA viss betydelse, främst församordning av olika handelspolitiska frågor såväl mellan EFTA-länderna sommellan dessa och EG. EFTA:s andel av vår utrikeshandel ligger emellertid endastpå . Detta skall jämföras med motsvarande siffra, , för EG. För det fördjupade europeiska samarbetet spelar även vårmedverkan i en betydelsefull roll. Organisationens huvuduppgift äratt slå vakt om de demokratiska värdena och respekten för grundläggande mänskligafri- och rättigheter. Mycket värdefullt arbete sker emellertid också på t. ex.det sociala, juridiska och kulturella området. Samarbete på det biståndspolitiska området mellanSverige och EG , och (alla m)anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s, 11 börjar med "Konkreta samarbelsprojekt" och pås, 12 slutar med "del anförda." bort ha följande lydelse: Enligt utskottels mening är det angelägel all kontakternamed EG på detta område intensifieras och inriktas på all under de närmaste årenuppnå konkreta framsteg i fråga om utvecklat biståndssamarbete. Utskollet villdärvid fästa uppmärksamheten på de inslag i den nya somsärskilt omnämns i motion 2405, nämligen insatser mot ökenutbredning ochprisavtal om leveranser av jordbruksprodukter, vilka torde ligga väl i linjemed inriktningen av svensk biståndspolitik. Med detanförda tillstyrks yrkande 6 i motion 2405. dels all utskottets hemställan i moment 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande samarbete på detbiståndspolitiska området mellan och EG attriksdagen med bifall fill motion 1984/85:2405 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottei anfört, Samarbete på den ekonomiska politikens ochvalutapolitikens område mellan och EG , och (alla m)anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 13 som börjar med "Utskottet ansluter" och slutar med"2405 avstyrks." bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning om detsjälvklara i att ett västeuropeiskt land inte kan utforma sin ekonomiskapolitik utan alt la 1** 1984/85. UU1984/85:18 18 hänsyn till utvecklingen i andra västeuropeiska länder.Detta ömsesidiga beroende har ökat under dé i takt med althandeln utvecklats och ekonomierna integrerats. Ett väsentligt ökat samarbete med EG för delskulle emellertid förutsätta att nuvarande valutareglering mjukades upp. Detfinns ett utbrett missnöje inom EG och angående Sverigeslångtgående reglering av kapitalrörelser. Likaså har förslaget ilagrådsremissen om etablering för utländska banker i ansettsotillräckligt. framstår som ett av de hårdast reglerade länderna idessa avseenden. Mot denna bakgrund kan utskottet inte instämma i vad som sägsi finansutskottets yttrande utan anser att en liberalisering av nuvarandevalutareglering bör påbörjas. Motionärerna tar även upp frågan om del s. k.EMS-samarbetet. I ett längre perspektiv torde valet i den svenskavalutapolitiken stå mellan att söka en anknytning till ett fastarevästeuropeiskt samarbete eller att bibehålla handlingsfriheten för en fortsattdevalveringspolitik. Då vi klart avvisar det sistnämnda alternativet kan det -i ett läge då även fullt ut ansluter sig - enligt utskottetsmening finnas starka långsiktiga skäl för att i nära samarbete medNorge, en annan av våra viktigaste handelspartners, söka en anknytning lill EMSav samma karaktär som den vi hade med det s. k. orm-samarbetet . Med delanförda tillstyrks yrkande 8 i motion 2405. dels att utskottels hemställan i moment 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande samarbete pä denekonomiska politikens och valutapolitikens område mellan och EG attriksdagen med bifall lill motion 1984/85:2405 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Samarbete på den ekonomiska politikens ochvalutapolitikens område mellan och EG att den del av utskottets yttrandepå s. 13 som börjar med "Utskottet ansluter" och slutar med"2405 avstyrks." bort ha följande lydelse: För att underlätta det svenska samarbetet med EGoch för att öka svenska företags möjligheter att etablera sig och verka inom EGbör, enligt utskottels mening, den svenska valularegleringen liberaliseras. Somframgått ovan utreds frågor angående den svenska valutaregleringenav valutakommittén vilken väntas slutföra sitt uppdrag . Det bördärför vara möjligt alt inom en myckel snar framtid genomföra förändringar avvalutapolitiken i liberaliserande riktning. Därigenom underlättas ett närmandetill övriga . Utskottet ansluter sig i övrigt lill den bedömningfinansutskottet gjort i sill yttrande. Yrkande 8 i motion 2405 avstyrks. UU1984/85:18 19 Ramavtalom forskningspolitik mellan och EG Margarethaaf , och (alla m) anför: Enligt vår uppfattning är det avutomordentligt stor betydelse all forskningssamarbete med EG utvidgasoch att därvid på ett så allsidigt och fullständigt sätt som möjligtdeltar i EG:s gemensamma satsningar på industriell forskning och utvecklinginom viktiga framtidssektorer. Ett ramavtal om forskningssamarbete mellanSverige och EG är på väg att träffas. Vi finner delta i och för sig värdefullt.Emellertid synes de riktlinjer som har givits inför EG-kommissionensförhandlingar med inte ge sådant utrymme för den nära och självklaraanknytning av lill EG:s gemensamma forskningssatsningar, bl. a.ESPRIT-projektet, som är önskvärt. Enligt vår mening bör ett mer ambitiöstavtal eftersträvas så att verkligen bereds möjlighet att komma med i deolika samarbetsprojekt som initieras inom EG.