bet · G801NU33 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt de grundläggande riktlinjer som ochregeringen har fastställt för garantiverksamheten skall denna drivas med siktepå att långsiktig balans mellan utgifter för skaderegleringar ochadministration å ena sidan samt intäkter i form av och återvinningar åden andra skall uppnås. EKN;sgarantigivning sker i första hand i form av s. k. normalgarantier. NU1984/85:33 29 Dessa garantier lämnas för affärer därriskerna med hänsyn till det politiska och ekonomiska läget i köparlandet samtEKN:s tidigare garantiåtaganden i landet kan anses godtagbara vid tidpunktenför garantigivningen. För vissa affärer som EKN inte bedömer det möjligt atttäcka under normalgarantisystemet kan s. k. s/u-garantier medges. Inoms/u-garantisystemet finns möjligheter till ett något större risktagande underförutsättning att affären från svensk synpunkt är samhällsekonomisktbetydelsefull och/eller att affären vid export till u-land är av betydelseför u-landets ekonomiska utveckling. Även s/u-garantisystemet skall emellertiddrivas med sikte på långsiktig balans mellan utgifter och intäkter iverksamheten. Affärer som redan vid beslutstillfället framstår som mycketriskfyllda skall bedömas med stor restriktivitet, I budgetpropositionen (bil, 5 s, 147 f.) anförs att EKN:sverksamhet innebär en svår avvägning mellan uppgiften att ge ett rimligt stödtill exporten, i huvudsak jämförlig med det som det stora flertalet utländskakonkurrenter erhåller, och uppgiften att begränsa statens förlustrisk. Riskernai garantigivningen har ökat väsentligt . I propositionenunderstryks vikten av att åtgärder vidtas för ökad riskspridning, riskdelningoch återvinning. Det framgår av EKN :s årsberättelse för verksamhetsåret1983/84 att det internationella skuldläget, även med en betydande riskvillighetfrån EKN:s sida, begränsar nämndens möjligheter att garantera svensk export påmånga marknader. Sålunda ges endast undantagsvis eller i begränsadutsträckning garanti beträffande export till flertalet länder i Mellan-ochSydamerika och i södra , Även garanti för exporten till flerastatshandelsländer och länder i är underkastad restriktioner.Samtidigt betonas att EKN är beredd att garantera många affärer på upp till 5eller 10 milj. kr, på åtskilliga marknader, där det är svårt att garanteraaffärer på väsentligt högre belopp. Vidare är, sägs det, flertalet marknader iFjärran Östern helt öppna för garantigivning. Det framgår vidare av årsredovisningen att EKN:sgarantiverksamhet har sin tyngdpunkt i vissa grenar av verkstadsindustrin. Setti förhållande till den totala exportverksamheten sägs emellertid att EKN tordeha större betydelse för byggnadsentreprenadbranschen än för någon annan del avdet svenska näringslivet. Av den totala förbindelsegarantigivningen (räknat påförsäljningsvärden) svarade under /84 entreprenadarbetenför Redovisningen i det föregående ger utskottet anledningtill följande kommentarer Ramen för EKN:s garantigivning är så vid att den inte isig utgör någon begränsning för en ökad garantigivning för byggexport. Någonutvidgning med hänsyn till byggindustrins behov av garanfiramen eller av dendel därav som är särskilt reserverad för s/u-garantier finner utskottet inteanledning att förorda. Inte heller bör i förväg fastställas att viss del av NU1984/85:33 30 utrymmet för garantigivning skall avse just byggindustrin.Denna bör bedömas på samma villkor som annan export. Som nämndes svararför övrigt entreprenadarbeten för en ganska stor del av EKN:s garantiåtaganden. Det som begränsar EKN:s möjligheter att bevilja garantierär reglerna för garantigivningen snarare än en för snävt tilltagen garantiram.Som har framgått av det föregående skall en långsiktig balans mellan utgifteroch inkomster eftersträvas. Som också har framgått har den försämrade riskbildenunder senare år på många av exportmarknaderna medfört begränsningar i EKN:smöjligheter att bevilja garantier. De grundläggande riktlinjerna för EKN:s verksamhet börenligt utskottets mening fortsätta att gälla. Att särskilda regler skulletillämpas för garantigivning vid just byggexport något som inte uttryckligenföreslås i motion 1984/85:2633 (fp) men som kan antas ligga i förlängningen avdess resonemang ställer sig utskottet inte bakom. Det nu sagda hindrar inte att ökad uppmärksamhet kanbehöva ägnas byggindustrins särskilda finansieringsproblem i samband medexport. Det kan t. ex. vara fråga om säkerheter eller andra faktorer som ärviktiga vid bedömningen av kreditstöd. Enligt vad utskottet har erfarit pågårför närvarande inom ramen för industriverkets branschprogram för denträ-bearbetande industrin en inventering av de kredit- och garantimöjlighetersom står branschen till buds i samband med export, I samband härmed kommerockså behovet av eventuella kompletteringar eller andra förändringar av dessa möjligheteratt uppmärksammas. Utskottet konstaterar att det arbete som sålunda pågår kankomma att ge uppslag till åtgärder som ligger i linje med det grundläggandesyftet med motion 1984/85:2633 (fp). Med hänvisning till det som har anförtsavstyrks motionen i här aktuell del. Utskottet noterar i det nu aktuella sammanhanget slutligenatt regeringen, enligt vad som sägs i proposition 1984/85:140 (s, 36), avseratt göra en översyn av förordningen (1974:60) om exportkreditgarantigivning isyfte att ge tydligare anvisningar rörande exportkreditnämndens befogenhet attgarantera tjänsteexport. Övriga anslagsförslag fillstyrks avutskottet. Det gäller anslagen B 6, Byråer för handels- och råvarufrågor, B 7,Internationell råvarulagring och E 1, . attriksdagen avslår motion 1984/85:559 yrkande 2 och motion 1984/85:2805 yrkande8, 2. beträffandefrihandelssystemets verkningar attriksdagen avslår motion 1984/85:2089 yrkande 2, 3. beträffande spridning av utrikeshandeln m.m. attriksdagen avslår motion 1984/85:2089 yrkande 1, 4. beträffande utnyttjande avinvesteringsfonder för främjande av tjänsteexport attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:140 i ifrågavarande del och medavslag på motion 1984/85:3064 yrkande 1 antar i propositionen framlagda förslagtill a) lag om ändringi lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, b) lag om ändringi lagen (1982:1185) om inbetalning på särskilt investeringskonto, c) lag om ändringi lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv, d) lagomändring i lagen (1980:456) om insättning på tillfälligt vinstkonto, 5. beträffande villkor förutnyttjande av investeringsfonder att a) avslår mofion1984/85:3065 yrkande 3 och mofion 1984/ 85:3066 yrkande 2, b) som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om inhämtande av synpunkterfrån de fackliga organisationerna, attriksdagen avslår motion 1984/85:3065 yrkande 2, 7. beträffande konsultstöd att a) med bifall tillproposition 1984/85:140 i ifrågavarande del bemyndigar regeringen att medge attutfästelser om stöd avseende konsultexport får lämnas till ett belopp av högst5 , /86, b) avslår mofion1984/85:3064 yrkande 2, 8. beträffandedecentralisering av svensk projektexport att avslår mofion1984/85:3064 yrkande 3, 9. beträffandetjänsteexport i övrigt attriksdagen med anledning av proposition 1984/85:1401 ifrågavarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, attriksdagen avslår mofion 1984/85:3065 yrkande 1 och motion 1984/85:3066 yrkande1 i ifrågavarande del, 11. beträffande hinder i övrigt förtjänsteexport attriksdagen avslår motion 1984/85:3066 yrkande 1 i ifrågavarande del, 12. beträffandetjänsteexport inom arbetsmiljöområdet an avslår mofion 1984/85:2082, NU1984/85:33 32 13. beträffande byggexport anriksdagen avslår motion 1984/85:2081 och motion 1984/ 85:2633 yrkande 1, 14. beträffandeupphandling i internationella organisationer att avslår motion1984/85:2633 yrkande 2, 15. beträffandetjänsteexport inom byggbranschen avslår motion1984/85:2633 yrkande 4, 16. beträffandevillkor för exportstöd attriksdagen avslår motion 1984/85:303, 17. beträffandeanslag till exportfrämjande verksamhet attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 bilaga 5 punkt E 2 a) tillExportfrämjande verksamhet för budgetaret 1985/86 under tredje huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag av , b) godkänner attden rörliga kredit, som ställts till förfogande för handelssekreterarnasverksamhet och utnyttjas av exportråd, höjs med till , c) bemyndigarregeringen att medge att utfästelser om stöd till svensk projektexport fårlämnas till ett belopp av högst , 18. beträffandeexportservice till nystartade företag an avslår motion 1984/85:1152, attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:J00 bilaga 5 punkt E 3 a) medger attstaten åtar sig betalningsansvar i form av statsgaranti för exportkreditertill ett belopp av högst 70 , varav 22 000 000 000 kr.reserveras för garantigivning vid särskilt samhällsintresse och för garantigivningvid export av betydelse för ekonomiska utveckling, samt bemyndigarregeringen att överföra ytterligare 10 för sådan garantigivningom så anses erforderiigt, b) godkänner attden rörliga kredit i som ställts till exportkreditnämndensförfogande för att vid behov användas för utbetalning av ersättningar förförluster i garantiverksamheten höjs med . till 3 300 000 000kr, c) tillExportkreditnämnden, täckande av vissa förluster för /86 undertredje huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . för vissa förlustersom kan uppstå vid garantigivning enligt de riktlinjer som förordas ipropositionen. NU1984/85:33 33 20. beträffande garantigivning vid byggexport attriksdagen avslår motion 1984/85:2633 yrkande 3, 21. beträffandebyråer för handels- och råvarufrågor m. m. attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 bilaga 5 punkt B 6 tillByråer för handels- och råvarufrågor m. m. för /86 under tredjehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av ,, 22. beträffandeinternationell råvarulagring attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 bilaga 5 punkt B 7 tillInternationell råvarulagring för / 86 under tredje huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag av attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:100 bilaga 5 punkt E 1 tillÅomme«A:o//eg/MW för /86 under tredje huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av . Närvarande: (), (), LillyHansson (s), (), (), (),(), (), Per (), ChristerEirefelt (fp), (vpk), (), (),() och (). Frihandel (mom. 1) (), (), Per (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 9 som börjar med "Det är" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: I enlighet med vad som förordas i motionerna 1984/85:559(m) och 1984/85:2805 (fp) måste i alla internationella sammanhang fortsättaoch intensifiera sina ansträngningar i syfte att protektionism skall motverkasoch den öppna världshandeln stärkas. Detta gäller såväl handeln med varor somhandeln med tjänster. Behovet av att det internationella samarbetet omtjänstehandel aktiveras har särskilt understrukits i motionerna. Utskottetinstämmer i det som där sägs. Det är vidare viktigt NU1984/85:33 34 att regeringen tar initiativ till ett bredareinternationellt samarbete syftande till att undanröja icke-tariffärahandelshinder. Utskottet delar också motionärernas uppfattning att Sverigetillsammans med andra i-länder mäste undanröja de handelshinder som gör attu-länderna inte får tillträde till i-ländernas marknader. För egen del bordeSverige t. ex. besluta att successivt avveckla importbegränsningarna påtekovaror. Förslag om detta har tidigare framförts av moderata samlingspartietoch i en reservation till näringsutskottets betänkande NU1984/85:25 om tekopo-lifiken. Med det nu sagda tillstyrker utskottet motionerna1984/85:559 (m) och 1984/85:2805 (fp) i här aktuella delar delsalt utskottet under I borthemställa 1. beträffande frihandel attriksdagen med bifall till motion 1984/85:559 yrkande 2 och motion 1984/85:2805yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Frihandel (mom, 1) () och Per-OlaEriksson (c) anser att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjar med"Det är" och slutar med "avstyrks därför" bort ha följandelydelse: Utskottet konstaterar att i internationellasammanhang arbetar för att främja en öppen internationell handel. Eftersomdetta kan anses vara i överensstämmelse med vad som krävs i motionerna1984/85:559 (m) och 1984/85:2805 (fp) i här aktuella delar bör dessa lämnasutan åtgärd. Frihandel (mom. 1) (vpk) anser att dendel av utskottets yttrande på s. 9 som börjar med "Det är" och slutarmed "avstyrks därför" bort ha följande lydelse: De insatser som görs från regeringens sida för attmotverka protektionism och även i andra avseenden främja en öppen handel över gränsernaborde rimligen vara tillräckliga betraktade utifrån det perspektiv på frihandelsom används i motionerna 1984/85:559 (m) och 1984/85:2805 (fp). Enligt utskottets mening finns det emellertid anledning attdriva det internationella handelspolitiska samarbetet utifrån en i väsentligadelar annan syn på frihandeln än den som kommer till uttryck i dessa motioner.Utskottet återkommer strax till detta. Frihandelssystemets verkningar (mom. 2) (vpk) anser dels attden del av utskottets yttrande på s. 10 som börjar med "Utskottet NU1984/85:33 35 konstaterar" och slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion 1984/85:2089 (vpk) har det vidsidan av den klassiska frihandelsteorin alltid existerat alternativa teorier ominternationell handel. Dessa teorier bland vilka den av är den för vår tid relevanta tar sin utgångspunkt i de verkligaförhållanden som råder och inte i abstrakta föreställningar Därför leder detill en mer konkret och politiskt präglad syn på frihandeln. Doktrinära frihandelssystemskapar under vår tids förhållanden ökad ojämlikhet. Protektionism, syftandetill att skydda svaga och beroende länderssjälvständiga utveckling, är därför inte negativ. Protektionism använd för attöva påtryckning från rika och mäktiga länders sida är däremot förkastlig. Enekonomisk världsordning med större jämlikhet måste först skapas innanfrihandelssystemet kan komma till sin rätt. Även under en sådan ordning är detviktigt att frihandeln inte tillåts leda till ensidighet och utarmning avnäringsmässiga och sociala strukturer i de enskilda länderna. Utskottet anser liksom motionärerna att när Sverigearbetar för den internationella handelns utveckling detta måste ske utifrånperspektivet att det egna nationella oberoendet inte skall inskränkas avembargokrav och skyddsåtgärder från stora industriländer. har ingetskäl att självt acceptera en grad av öppenhet som våra stora handelspartnericke accepterar. har också anledning att aktivt arbeta för deutvecklings- och jämlikhetsmål vilka lätt skyms undan i diskussionen omvärldsekonomin och handelssystemet. Dessa mål gynnas nämligen inte av den typav handelssystem som frihandeln representerar. De nu angivna synpunkterna utvecklas ytterligare imofionen. Utskottet anser att bör ansluta sig härtill i ett särskiltuttalande till regeringen. Utskottet fillstyrker således motion 1984/85:2089(vpk) i här aktuell del. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2,beträffande frihandelssystemets verkningar attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2089 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Spridning av utrikeshandeln m.m. (mom. 3) (vpk) anser delsatt den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 11 med "Utskottet har" och slutar på s. 13med "sida" bort ha följande lydelse; är starkt beroende av export och import för attupprätthålla produktion och konsumtion inom landet. Detta begränsar allvarligtregeringens möjligheter att lösa den svenska ekonomins balansproblem genomgenerella åtgärder, som sårbarheten ökar i samma takt somimportberoendet. NU1984/85:33 36 Ett sätt att minska sårbarheten är,som föreslås i motion 1984/85:2089 (vpk), att åstadkomma en störreländerspridning i både exporten och importen. Framför allt synes det utskottetangeläget att handeln med de socialistiska länderna och med länderna i tredjevärlden utvecklas. Regeringen bör därför intensifiera sina ansträngningar idetta syfte. Det är vidare enligt utskottets mening uppenbart att en vidgadhandel med statshandelsländerna skulle underlättas genom inrättandet av ettstatligt handels- och bytesbolag. Utskottet delar uppfattningen i samma motion att Sverigesinternationella beroende i institutionellt avseende, sådant detta beroendeutvecklas i motionen, är stort och menligt för landets utveckling. Regeringenbör därför vidta åtgärder för att detta beroende skall minskas. 1 enlighet med vad som föreslås i motionen bör iett tillkännagivande till regeringen ansluta sig till det som sagts. dels att utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffandespridning av utrikeshandeln m. m. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2089 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Utnyttjande avinvesteringsfonder för främjande av tjänsteexport (mom, 4) (vpk)anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 15 som börjar med "I likhet" och slutar med "fåförekomma" bort ha följande lydelse: Den svenska kapitalexporten och de svenskautlandsinvesteringarna behöver inte särskilt uppmuntras. De är oroväckandestora ändå. Utskottet delar därför uppfattningen i motion 1984/85:3064 (vpk)att investeringsfonderna inte bör få utnyttjas för investeringar i maskineroch inventarier utomlands och föreslår att avslår propositionen idenna del, dels att utskottet under 4 bort hemställa 4, beträffande utnyttjande avinvesteringsfonder för främjande av tjänsteexport attriksdagen med anledning av proposition 1984/85:140 i ifrågavarande del och medbifall till motion 1984/85:3064 yrkande 1 antar i propositionen framlagdaförslag till a) lag om ändringi lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, med undantag av föreslagettillägg i 5 § fjärde stycket, b) lagom ändring ilagen (1982:1185) om inbetalning på särskilt investeringskonto, med undantag avföreslaget tillägg i 7 § fjärde stycket, c) lag om ändringi lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv. NU 1984/85:33 37 d) lag om ändring i lagen (1980:456) om insättning pätillfälligt vinstkonto, Villkor för utnyttjande av investeringsfonder (mom, 5) (), (), Per (), () och () anser delsatt den del av utskottetsyttrande som börjar på s, 15 med "har" och slutar pås. 16 med "aktuella delar" bort ha följande lydelse: 1 motionerna 1984/85:3065 (fp) och 1984/85:3066 (m) anförsatt förutsättningarna för det föreslagna fondutnyttjandet är onödigtkomplicerade. anser detta påpekande riktigt och viktigt. Denföreslagna ordningen ger också utrymme för ett betydande godtycke av regeringenvid tillämpningen. I en avvikande mening till skatteutskottets yttrande avmoderata samlingspartiets och representanter har anförts att detsärskilt kan sättas i fråga om det är motiverat att uppställa krav med avseendepä projektets storlek etc. eller investeringens allmänna önskvärdhet.Näringsutskotlet är av samma uppfattning och förordar därför, i likhet med vadsom föreslås i den avvikande meningen, att verksamheten så snart som möjligtskall utvärderas i syfte att ett enklare system skall komma till stånd. Härvidbör också prövas om reglerna om den fria sektorn bör göras tillämpliga påifrågavarande investeringar. föreslår att genom ettsärskilt tillkännagivande ansluter sig till det nu sagda. Därigenom skulleönskemålen i motion 1984/85:3066 (m) bli uppfyllda. Genom ett sådant uttalandeskulle också det grundläggande syftet med mofion 1984/85:3065 (fp) blifillgodosett. dels att utskottet under 5 bort hemställa 5. beträffande villkor för utnyttjande avinvesteringsfonder anriksdagen med bifall fill motion 1984/85:3066 yrkande 2 och med anledning avmotion 1984/85:3065 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Villkor för utnyttjande avinvesteringsfonder (mom. 5) (under förutsättning av bifall till reservation 6) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 15 med "Skatte utskottet har" och slutarpå s. 16 med "aktuella delar" bort ha följande lydelse: I det föregående (s. 36) har utskottet föreslagit attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2081 (vpk) skall avslå regeringensförslag att investeringsfonder skall få utnyttjas för vissa investeringarutomlands. NU1984/85:33 38 då ingen anledning för utskottet att ta ställning till devillkor som enligt regeringen bör gälla för tillstånd till fondutnyttjandeeller att närmare bemöta den argumentering som i motionerna 1984/85:3065 (fp)och 1984/85:3066 (m) framförs till förmån för andra regler för fondutnyttjandet.Motionerna avstyrks med hänsyn härtill. dels att utskottet under 5 bort hemställa 5. beträffandevillkor för utnyttjande av Investeringsfonder attriksdagen avslår motion 1984/85:3065 yrkande 3 och motion 1984/85:3066 yrkande2. Tjänstehandelsdelegation (mom. 6) (), (), (), Per (), (), LarsAhlström (m) och () anser delsalt den del av utskottetsyttrande på s. 16 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"avstyrks alltså" bort ha följande lydelse: Utskottet delar helt uppfattningen i motionerna1984/85:3065 (fp) och 1984/85:3066 (m) att det inte behövs något särskiltsamarbetsorgan för tjänstehandel i form av en tjänstehandelsdelegation. Attinrätta en sådan vore att överorganisera det samarbete inom området somonekligen bör komma till stånd men som lika gärna kan ske informellt och, i denmän detta inte är tillräckligt, genom det expertorgan som redan finns för exportfrämjandeuppgifter, nämligen exportråd. I enlighet med vad som föreslås imotion 1984/85:3065 (fp) bör göra ett uttalande av denna innebörd. dels att utskottet under 6 bort hemställa attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3065 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Konsultstöd (mom, 7) JörnSvensson (vpk) anser delsatt den del av utskottetsyttrande på s. 18 som börjar med "Utskottet ansluter" och slutar med"aktuell del" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning attkonsultstödet liksom bör vara förbehållet projekt iutvecklingsländerna. Någon geografisk utvidgning bör således inte ske.Riksdagen bör i enlighet med önskemålen i motion 1984/85:3064 (vpk) uttala sighärför Däremot har utskottet inget att invända mot att stödformen ändras tillett garantistöd eller mot att stöd skall kunna ges utan att det är bundet tillvissa projekt. NU1984/85:33 39 dels att utskottet under 7 bort hemställa 7. beträffande konsultstöd att a) (= utskottet), b) med bifall tillmotion 1984/85:3064 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Decentralisering av svenskprojektexport (mom. 8) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 19 som börjar med "En decentralisering" och slutar med"sida" bort ha följande lydelse: Besluten om stöd till svensk projektexport kan med fördelfattas centralt av det organ, , som har ensamlad överblick över behoven och över de utvecklingsmöjligheter som kan knytastill detta stöd. Utskottet anser att bör bifalla motion 1984/ 85:3064(vpk) och sålunda i ett tillkännagivande till regeringen ansluta sig till det somutskottet nu har anfört. dels att utskottet under 8 bort hemställa 8. beträffandedecentralisering av svensk projektexport attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3064 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Valutalagstiftningen (mom, 10) (), (), (), Per (), (), LarsAhlström (m) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s, 20 med "Med hänsyn" och slutar på s. 21 med"avstyrks alltså" bort ha följande lydelse: Den nuvarande, mycket långtgående svenskavalutaregleringen är uppenbarligen ett centralt problem för de svenskaexportföretagen, inte minst för de företag som helt eller delvis handlar medtjänster. Att så är fallet bekräftas av tjänsteexportutredningen och framhållsi flera remissvar över utredningens betänkande. Vid finansutskottets behandlingnyligen av motioner om lättnader i valutaregleringen (FiU 1984/85:28) har deborgerliga partiernas representanter i utskottet ansett att en liberaliseringbör genomföras med det snaraste. I en gemensam reservation har de föreslagitatt så skall ske.