bet · G801LU13 · 1984-12-31 00:00:00 — om effektivare företagsrevision (prop. 1984/85:30) 1 betänkandet behandlas proposition1984/85:30 vari framläggs förslag till ändringar i aktiebolagslagen och lagenom årsredovisning m. m. i vissa företag. Vidare behandlas tre med anledning avpropositionen väckta motioner (m, c, resp. fp) och ett fristående motionsyrkande(c) om offentliga revisorer i transnationella företag. Förslagen ipropositionen syftar till att ge bättre möjligheter för att revisorerna skallkunna utnyttjas i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Förslagen innebäratt revisorerna skall granska hur företaget fullgjort sina skyldigheter när detgäller skatter och avgifter. Revisorerna blir också skyldiga att lämnauppgifter om företagets angelägenheter till den som leder en förundersökning ibrottmål. Vidare innebär förslagen att i vissa fall får beslutaatt företag som inte har kvalificerad revisor skall ha en sådan revisor.Slutligen föresläs att en revisor som lämnar sitt uppdrag skall anmälasin avgång till . Utskottet tillstyrker bifall till propositionen ochavstyrker bifall till samtliga motionsyrkanden. Utskottets ställningstagande ärinte enhälligt. M-ledamöterna avstyrker propositionen på alla punkter.C-ledamöterna avstyrker propositionen såvitt gäller revisorernasgranskningsskyldighet och utseende av kvalificerade revisorer. I proposition 1984/85:30 föreslårregeringen () efter hörande av lagrådet att riksdagenskall anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändringi aktiebolagslagen (1975:1385), 2. lag om ändringi lagen (1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa företag. Lagförslagenhar fogats till detta betänkande som bilaga. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll hänvisas till vad utskottet anför pä s. 3. Motioner väckta med anledning av propositionen Motion 1984/85:128 av m. fi. (c), vari yrkas1. att avslår proposition 1984/85:30 såvitt avser I 1984/85. Rättelse: S. 2, rad 20 Tillkommer: av ochP. O. (båda c). LU1984/85:13 2 a) revisorernasskyldighet att granska om bolaget fullgjort sina skyldigheter gällande skatteroch avgifter, b) länsstyrelsensrätt att besluta att vissa bolag som ännu inte har kvalificerad revisor skallutse sådan revisor, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omförstärkning av resurserna för taxeringsrevision, 3. att riksdagensom sin mening uttalar vad som i motionen anförts om vikten av att godrevisionssed med avseende på revisors befattning med skatte- och avgiftsfrågorvidareutvecklas. Motion 1984/85:l29av i m. (fp), vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar avslå proposition 1984/85:30 i den del som gäller skyldighet förrevisor att granska om ett bolag har fullgjort sina skyldigheter i fråga omskatter och avgifter, 2. att riksdagenbeslutar att revisor i samband med förundersökning i brottmål endast skall varaskyldig att lämna uppgifter till åklagare och bara under förutsättning att detföreligger skälig misstanke om brott. Motion 1984/85:130 av Per-OlofStrindberg m. fi. (m), vari yrkas att avslår propositionen i desshelhet. Motion väckt under allmänna motionstiden Motion 1983/84:2498 av OlofJohansson och P. O. (båda c), vari yrkas, såvitt nu är i fråga, 2. att hos regeringen begär förslag omoffentliga revisorer i transnationella företag i enlighet med vad som anförts imotionen. Yrkande 1 i motion 2498 har behandlats av utskottet ibetänkande LU 1983/84:29. Enligt aktiebolagslagen (1975:1385)är varje aktiebolag skyldigt att ha revisor. Också ekonomiska föreningar skallha revisor. Detsamma gäller för ideella föreningar som drivernäringsverksamhet, handelsbolag och enskilda näringsidkare om rörelsenstillgångar överstiger visst gränsbelopp eller företaget har minst tioanställda. Närmare bestämmelser om revisorer i ekonomiska föreningar och andraföretag finns i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar resp. lagen(1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa företag. Revisorernai olika företag har viktiga uppgifter. De skall skydda inte LU1984/85:13 3 bara aktieägarnas utan också borgenärernas och detallmännas intressen. Revisorsfunktionen är vidare ett medel i kampen mot denekonomiska brottsligheten. Revisorernas granskningsarbete är ävenbetydelsefullt för företaget som sådant genom att det kan bidra till attekonomiska problem kan uppmärksammas . Det är därför angeläget attföretagen blir föremål för en sakkunnig revision och att revisorerna har ensjälvständig ställning gentemot dem de skall granska. har fiera åtgärder vidtagits frånstatsmakternas sida för att stärka revisorernas ställning och skapa garantierför att revisionen blir sakkunnig. Enligt aktiebolagslagen (ABL) var tidigareendast vissa större bolag skyldiga att ha minst en auktoriserad eller godkändrevisor men genom en lagändring (prop. 1981/82:171, LU 1981/82:38) utsträcktesdetta krav till att gälla alla aktiebolag. För bolag som bildats före den Ijanuari 1983 inträder dock skyldigheten att ha kvalificerad revisor först . Tillkomsten av lagen om årsredovisning m. m. i vissaföretag har inneburit att också vissa företag som drivs som handelsbolag ellerideell förening eller av en enskild näringsidkare blivit skyldiga att harevisor och för de största av dessa företag har införts krav på att revisornskall vara kvalificerad. 1 den nu aktuella propositionen föreslås ändringar i ABL:sbestämmelser om revision. Genom förslagen förbättras enligt propositionenmöjligheterna att på ett effektivt sätt utnyttja revisorerna i kampen mot denekonomiska brottsligheten. Revisorerna skall enligt förslaget särskilt granska attbolaget har fullgjort sina skyldigheter i fråga om vissa skatter och avgifter.Om bolaget inte har fullgjort sina skyldigheter skall det anmärkas irevisionsberättelsen. Vidare föreslås en skyldighet för revisorerna att påbegäran lämna upplysningar om bolagets angelägenheter till den som leder enförundersökning i brottmål. 1 propositionen föresläs vidare att skall fäbesluta att vissa bolag som ännu inte har en kvalificerad revisor skall utse ensådan revisor. Om det finns skäl till det, får också samtidigtförordna en kvalificerad revisor att vid sidan av övriga revisorer granskaföretaget. En revisor vars uppdrag upphör skall enligtförslaget genast anmäla detta till och härvid lämna enredogörelse för den granskning som han har utfört. De nya bestämmelserna för revision av aktiebolag föreslåsi huvudsak bli tillämpliga även för de företag som är underkastade lagen omårsredovisning m. m. i vissa företag, dvs. främst handelsbolag med minst tioanställda. Den nyalagstiftningen föreslås träda i kraft . Till grund för förslagen i propositionen ligger ettdelbetänkande (SOU 1983:36) Effektivare företagsrevision från kommissionen motekonomisk brottslighet. Betänkandet har remissbehandlats. LU1984/85:13 4 1 det följande kommer utskottet atti särskilda avsnitt behandla de olika delfrågorna i propositionen och demotionsyrkanden som ansluter till varje fråga. Enligt 10 kap. 7 § ABL och 4 kap. 7§ årsredovisningslagen skall revisorn i den omfattning god revisionssed bjudergranska företagets årsredovisningjämte räkenskaperna samt företagsledningensförvaltning. Revisionsarbetet omfattar tre delar, nämligen löpande granskningav företagets räkenskaper, granskning av bokslut och årsredovisning samt den s.k. förvaltningsrevisionen. Vägledande för granskningens omfattning är godrevisionssed. Föreningen publicerar fortlöpandeolika rekommendationer om god revisionssed. Dessa rekommendationer harantagits också av . Av betydelse är även de uttalandenkommerskollegium gör i samband med sin tillsyn över auktoriserade och godkändarevisorers verksamhet. Revisorerna skall för varje räkenskapsår avge enrevisionsberättelse. 1 10 kap. 10 § ABL och 4 kap, 10 § ärsredovisningslagenfinns vissa detaljföreskrifter om vad revisionsberättelsen skall innehålla.Några särskilda bestämmelser eller rekommendationer om revisorernasgranskningsskyldighet när det gäller skatter och avgifter finns dock inte idessa lagrum. I propositionen föreslås att i 10 kap. 10 § ABL och 4 kap.10 § årsredovisningslagen införs en föreskrift om att revisorerna irevisionsberättelsen skall göra en anmärkning om företaget inte fullgjort sinaskyldigheter i fråga om skatter och avgifter samt om anmärkning gjorts genast sända in en avskrift av berättelsen till . Bestämmelsernainnebär att revisorerna blir skyldiga att granska hur företaget skött sinaåligganden främst när det gäller avdrag för och betalning av preliminär A-skattoch kvarstående skatt för företagets anställda samt redovisning och betalningav arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt. 1 motionerna 1984/85:128 (c), 1984/85:129 (fp) och1984/85:130 (m) yrkas avslag på propositionen i förevarande del (yrkande 1 a imotion 128, yrkande I i motion 129 och motion 130 delvis). a. till att revisionsarbetet bygger pä att företagsledningen ochrevisorerna har förtroetide för varandra och att förslaget medför risker fören förtroendeklyfta. Vidare påpekas risken för att revisorernas sedvanligaarbetsuppgifter blir lidande om förslaget genomförs. 1 motion 130 påpekasdessutom att revisorerna redan är skyldiga att granska företagensbetalningar särskilt när det gäller skatter och avgifter. 1 motion 128fram-framhålls härutöver att inan i stället för att lagstiftningsvägen gerevisorerna nya uppgifter bör öka förutsättningarna för taxeringskontroll ochtaxeringsrevisioner beträffande företag som misstänks för ekonomisk brottslighet.Viktigt är också enligt motion 128 att god revisionssed i fråga om LU1984/85:13 5 skatte- och avgiftsfrågor utvecklas vidare. Motionärernayrkar dels att vad som anförts om förstärkning av resurserna förtaxeringsrevision ges regeringen till känna (yrkande 2), dels att riksdagensom sin mening uttalar vad som anförts om vidareutveckling av god revisionssed(yrkande 3), Utskottet vill för sin del framhålla att samhället intekan acceptera att skattskyldiga skaffar sig obehöriga krediter genom att dedröjer med betalningen av skatter och avgifter eller underlåter att betaladessa. För det allmänna är det alltså av väsentlig betydelse attbeskattningssystemet fungerar pä ett effektivt sätt. Skatteundandragande ellerbetalningsförsummelse i vissa företag är också till nackdel för näringslivetgenom att dessa företag får oberättigade fördelar i förhållande till andraföretag som lojalt betalar sina skatter och avgifter. Som departementschefenframhåller bör det därför vara ett starkt intresse för alla lojala företag kommer till rätta med en sådan snedvridning av konkurrensförhållandena inomnäringslivet. Med hänsyn till vikten av att skatte- och avgiftssystemetär effektivt anser utskottet att det behövs en fortlöpande granskning av hurföretagen sköter sina betalningsåligganden och att det är naturligt att man tartill vara den resurs som revisorerna utgör för denna granskning. F. n. harrevisorerna ingen rättslig skyldighet att göra någon granskning av hurföretagen iakttar sina förpliktelser när det gäller skatter och avgifter utanderas verksamhet är i första hand inriktad på att säkerställa ett rättvisandebokslut. 1 viss utsträckning bjuder emellertid god revisionssed att revisornockså ägnar uppmärksamhet ät skatte- och avgiftsfrågor. Utskottet anser ilikhet med motionärerna i motion 128 att det är betydelsefullt att begreppetgod revisionssed på skatte- och avgiftsområdet vidareutvecklas. En sådanutveckling tar dock sannolikt och det är ungeläget alt förbättringarpå området genomförs möjligt. Som departementschefen framhåller ärfrågan sä viktig att det är väl motiverat att revisorerna ges stöd i lag närdet gäller att hävda en ny syn i fråga om skatter och avgifter. Med anledningav vad som anförs i inotionerna vill utskottet också framhålla att med denutformning granskningsskyldigheten fått i propositionen man inte torde behövahysa några farhågor för att förslaget skall leda till en förtroendeklyftamellan företagsledningen och revisorn och till andra negativa effekter. På grund av det anförda tillstyrker utskottet bifall tillpropositionen i aktuell del och avstyrker bifall till motionerna i motsvarandedel. Något särskilt uttalande om utvecklingen av begreppet godrevisionssed från sida är inte erforderligt. Utskottet avstyrkeralltså bifall även till yrkande 3 i motion 128. Vad slutligen gäller förslaget i motion 128 om ökaderesurser för taxeringsrevision och taxeringskontroll har lagutskottet beslutatinhämta skatteutskottets yttrande över motionsyrkandet. hardock avstått frän att yttra sig. 1 * 1984/85. LU1984/85:13 6 anser för sin del attdet är viktigt att det finns en effektiv taxeringsrevision ochtaxeringskontroll. Enligt lagutskottets mening bör det ankomma på regeringenatt väga behovet av en förstärkning på området mot resurstilldelningen påandra angelägna områden. Spörsmålet bör lämpligen tas upp i samband medbudgetbehandlingen. Något särskilt tillkännagivande från sida ienlighet med yrkande 2 i motion 128 bör därför inte göras . Enligt 10 kap, 13 § första stycketABL får revisorn inte till enskilda aktieägare eller utomstående lämnaupplysningar om sådana bolagsangelägenheter som han fått kännedom om vidfullgörande av sitt uppdrag, om det kan lända till förfång för bolaget. Bryterrevisorn mot tystnadsplikten, kan han bli skadeståndsskyldig. 1 10 kap. 13 § andra stycket finns bestämmelser omupplysningsskyldighet. Revisorn är skyldig att till bolagsstämman lämna allaupplysningar som bolagsstämman begär, om det inte skulle lända till väsentligtförfång för bolaget. Revisorn är vidare skyldig att lämna bl. a. medrevisor, nyrevisor och konkursförvaltare erforderliga upplysningar om bolagetsangelägenheter. Motsvarandebestämmelser finns i 4 kap. 13 § årsredovisningslagen. En revisors tystnadsplikt fritar honom inte frånskyldighet att vittna vid huvudförhandling i brottmål. Han kan också bliskyldig att lämna upplysningar om företaget vid vittnesförhör underförundei"sökningen i brottmål. Närmare bestämmelser härom finns i 23 kap.13 § (RB). En förutsättning för att vittnesförhör skall få ägarum redan på förundersökningsstadiet är att någon vägrar yttra sig angåendeomständighet som är av vikt för utredningen eller att det eljest är av vikt förutredningen att någon hörs som vittne. Vittnesförhör får inte hållas innanförundersökningen fortskridit så långt att någon skäligen kan misstänkas förbrottet. Det krävs alltså en högre grad av misstanke än vad som erfordras föratt förundersökning skall få inledas. En sådan undersökning skall nämligenenligt 23 kap. RB påbörjas så snart det finns anledning anta att ett brott somhör under allmänt åtal begåtts. 1 propositionen föreslås att 10 kap. 13 § ABL och 4 kap.13 § ärsredovisningslagen ändras så att en revisor blir skyldig att pä begäranlämna upplysningar om företagets angeliigenheter till undersökningsledaren underförundersökning i brottmål. 1 motion 1984/85:130 (m) yrkas avslag på propositionen isin helhet. 1 motion 1984/85:129 (fp) yrkas (yrkande 2) att revisorn skall varaskyldig att lämna upplysningar bara till åklagare och när skälig misstanke ombrott föreligger. Dä förundersökning inletts med anledning av misstänktbrottslighet i samband med ett företags verksamhet är det enligt utskottetsmening ofta LU1984/85:13 7 av stor betydelse för de brottsutredande myndigheterna attkunna få upplysningar direkt av företagets revisor. Som framgår avredogörelsen ovan kan en revisor f n. bli skyldig att vittna underförundersökningen då denna framskridit sä långt att mera konkreta misstankarriktats mot en viss person. Någon rättslig skyldighet att i övrigt lämnaupplysningar under förundersökningen har revisorn inte. Enligt kommissionen kandet dock möjligen hävdas att god revisorssed bjuder att revisorn redan vidpolisförhör lämnar de upplysningar som han kanske ändå tvingaslämna inför domstol men frågan har inte klart besvarats. Utskottet anser attdet i många fall är värdefullt om revisorn kan höras på ett tidigare stadium avförundersökningen än vad som f n. torde vara möjligt. Utskottet ansluter sigtill departementschefens bedömning att samhällets intresse får anses varaöverordnat de intressen som bestämmelserna om revisorns tystnadsplikt avser attskydda. Utskottet anser därför att det bör införas en uttrycklig bestämmelse omuppgiftsskyldighet för en revisor vid förundersökning i brottmål. Utskottetavstyrker alltså motion 130 i denna del. När det gäller den närmare utformningen av en sådanbestämmelse vill utskottet med anledning av förslaget i motion 129 framhållaatt enligt 23 kap. 3 § RB åklagare är förundersökningsledare i brottmål såvidainte ärendet är av enkel beskaffenhet, då polismyndigheten får leda undersökningen.Eftersom de förundersökningar där revisorns uppgiftsskyldighet kan komma attaktualiseras inte annat än i rena undantagsfall kan antas röra brott av enkelbeskaffenhet kommer alltså undersökningsledaren att vara åklagare. Önskemålet imotion 129 i denna del får alltså anses tillgodosett genom förslaget ipropositionen. En annan sak är att även om åklagaren formellt svarar förundersökningen det ofta är en polisman som i praktiken sköter utredningen ochhåller förhören. Beträffande frågan om det för inträde av uppgiftsskyldighetenbör krävas skälig misstanke om brott vill utskottet påpeka att ett sådant kravi praktiken inte skulle medföra någon större förändring i förhållande tillgällande ordning. Som utskottet ovan uttalat är det i många fall värdefullt omrevisorn kan höras pä ett tidigare stadium av förundersökningen än f n. Någotsärskilt krav på viss styrka hos brottsmisstanken bör därför inte ställas upp. Pä grund av det anförda avstyrker utskottet bifall tillyrkande 2 i motion 129 och tillstyrker att den i propositionen föreslagnaupplysningsskyldigheten införs. 1 sammanhanget vill utskottet framhålla att den ipropositionen föreslagna lagtexten synes vara mera vittgående än vad somegentligen torde vara avsikten med förslaget. Enligt de båda lagrummen krävsdet nämligen bara att en förundersökning inletts för att revisorn skall bliskyldig att lämna upplysningar. Undersökningen behöver däremot formellt ej avsedet företag som revisorn har granskat eller ens ha någon beröringspunkt meddetta. Räckvidden av de föreslagna lagrummen begränsas emellertid avbestämmelserna i om förundersökning. Utskottet vill bl. a. peka på LU1984/85:13 8 att enligt 23 kap. 6 § förhör bara får hållas med den somkan antas kunna lämna upplysning av betydelse för den aktuellabrottsutredningen. Det kan alltså inte komma i fråga att revisorn hörs i andrafall än då han på något sätt har anknytning till det företag eller den personförundersökningen avser. Som inledningsvis redovisats gällernumera enligt ABL att ett aktiebolag skall ha minst en kvalificerad revisor.Beträffande bolag som bildats före och som enligt äldrebestämmelser inte var skyldiga att ha kvalificerad revisor inträder dockskyldigheten att ha sådan revisor först vid årskiftet 1987-1988. Handelsbolagoch andra företag som är underkastade årsredovisningslagen skall ha minst enkvalificerad revisor om värdet av företagets tillgångar överstiger 1 000 gångerbasbeloppet eller företaget haft minst 200 anställda i medeltal under de sistatvå räkenskapsåren. Kommissionen mot ekonomisk brottslighet föreslog i sittbetänkande att skulle få förordna en offentlig revisor vid sidanav de ordinarie revisorerna. 1 propositionen tar departementschefen avståndfrån förslaget och föreslår i stället att i vissa fall fårbesluta att aktiebolag som ännu inte har kvalificerad revisor ochårsredovisningsskyldiga företag som saknar sådan revisor skall utse enkvalificerad revisor. föreslås också få möjlighet att självförordna en kvalificerad revisor i företaget. Bestämmelserna föreslås intagna iövergångsbestämmelserna till lagen (1982:739) om ändring i aktiebolagslagenoch 4 kap. 3 § årsredovisningslagen. I motion 128 (c) yrkas (yrkande 1 b) avslag på förslagetatt länsstyrelse skall få besluta om kvalificerad revisor i vissa bolag.Motionärerna anser att det inte finns tillräckliga skäl att , när endast treår återstår innan alla aktiebolag kommer att ha kvalificerad revisor, genomföraförslaget. I motion 130 (m) yrkas avslag på propositionen i sin helhet.Motionärerna anser att förslaget beträffande revisorer ger möjligheter tillmissbruk och till onödiga och irriterande ingrepp i företagsamhetens villkor. I motion 1983/84:2498 (c) yrkas (yrkande 2) att förslagskall föreläggas om offentiiga revisorer i transnationella företag.Motionärerna anser att det behövs en bättre kontroll av internredovisningen itransnationella företag och att offentliga revisorer kan vara ett niedel attnå detta mål. Vad först gäller kommissionens förslag om offentligarevisorer anser utskottet i likhet med departementschefen att en offentligrevisor i allmänhet skulle ha små möjligheter att förbättra situationen ibolaget. Det finns också anledning framhålla att tillkomsten av en offentligrevisor kan medföra risker för bl. a. motsättningar inom revisorskretsen och irevisorernas förhållande till bolagsledningen. Ett viktigt skäl som ocksåtalar LU1984/85:13 9 mot offentliga revisorer är att alla aktiebolag inom någraår kommer att ha en auktoriserad eller godkänd revisor. Vad utskottet sålundaanfört gäller också den mer speciella frågan om offentliga revisorer itransnationella företag. Utskottet kan således inte ställa sig bakom yrkandet imotion 2498. 1 likhet med departementschefen anser utskottet att ettbättre sätt att stärka revisorsfunktionen är att påskynda övergången tillkvalificerade revisorer i alla aktiebolag och att ge möjligheteratt besluta om kvalificerad revisor i företag som omfattas avärsredovisningslagen. Någon anledning att ändra den tidigare beslutadetidpunkten, , för ett fullständigt genomförande av reformennär det gäller aktiebolag eller att ålägga alla företag som omfattas avårsredovisningslagen att ha kvalificerad revisor finns inte f n. Utskottetanser att den i propositionen föreslagna ordningen är väl avvägd. Den germöjlighet till ingripanden i de fall det är motiverat att företaget tillförs enkvalificerad revisor. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetbifall till propositionen i aktuell del och avstyrker bifall till motion 128yrkande 1 b och motion 130 i denna del. Anmälningsskyldighet vid förlida avgång En revisors uppdrag kan varatidsbegränsat eller gälla tills vidare. Ett uppdrag att vara revisor tillsvidare upphör när ny revisor utses. Ett tidsbegränsat uppdrag kan upphöra iförtid när revisorn eller den som utsett honom begär det. 1 propositionen föreslås att en revisor som avgår i förtidgenast skall anmäla sin avgång till och därvid lämna enredogörelse för den granskning som han utfört. Skyldigheten skall gälla oavsettom revisorn avgår på egen begäran eller ej. I motion 130 (m) yrkas som tidigare redovisats avslag päpropositionen i sin helhet. Någon motivering som tar sikte påanmälningsskyldigheten finns inte i motionen. Enligt utskottets mening kan den nuvarande möjligheten atti förtid skilja en revisor från hans uppdrag inbjuda till missbruk. Ett företagkan sålunda vilja göra sig av med en revisor innan han hinner fullgöra sinlagstadgade rapporteringsskyldighet. Att revisorn när som helst kan entledigasinnebär också risker för att han kan utsättas för otillbörliga påtryckningar.Även bakom en frivillig avgång kan dölja sig situationer där revisorn råkat ikonflikt med företagsledningen och känt sig tvungen att avgå. Utskottet anseratt den föreslagna anmälningsskyldigheten är ett lämpligt sätt att motverka denackdelar som nuvarande ordning medför och tillstyrker att förslaget genomförs.Ställningstagandet innebär att motion 130 i denna del avstyrks. LU1984/85:13 10 1. beträffande revisorsgranskningsskyldighei ifråga om skatter och avgifter attriksdagen med avslag på motion 1984/85:128 yrkande la, motion 1984/85:129yrkande 1 och motion 1984/85:130 i denna del antar i proposition 1984/85:30framlagda förslag till delsVag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) såvittavser 10 kap. 10 §, delslag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag såvitt avser 4 kap. 10 §,