bet · G801SkU60 · 1984-12-31 00:00:00 — Bakgrunden till yrkandettorde vara att kontrolluppgift normalt inte behöver lämnas i fråga om lön ellerarvode som utan samband med förvärvskälla betalas ut av enskild person tillnågon som har en annan huvudarbetsgivare än den som betalar ut ersättningen. Ett yrkande av samma innehåll avstyrktes av utskottet ihöstas med hänvisning till att uppgiftsskyldighetens omfattning hadegrundläggande betydelse för en förenklad löntagarbeskattning och att denna ochliknande frågor torde komma att uppmärksammas i samband med kommandeställningstaganden till kommitténs förslag. Utskottet vidhåller sin uppfattning att reglerna omuppgiftsskyldighet bör vara så heltäckande som möjligt om systemet med ettförenklat deklarationsförfarande skall fungera i praktiken. Enligt vadutskottet erfarit är det avsikt att göra en översyn avuppgiftsbestämmelserna i taxeringslagen (TL). Utskottet förutsätter att man idet fortsatta arbetet också kommer att beakta problem, av den art som berörs imotionen. Någon särskild åtgärd med anledning av motionen finner utskottet intepåkallad varför utskottet avstyrker bifall till den. har i en tillskatteutskottet ingiven skrivelse begärt att någon kontrolluppgiftsskyldighetinte skall föreligga i fråga om statskuldväx-lar och skattkammarväxlar. Somskäl härför åberopas att inlösen av dessa innehavarpapper, vilka har en minstavalör av 1 milj. kr., enbart sker genom återförsäljares försorg. För att denbank eller det fondkommissionsbolag som förmedlar inlösen skall kunna lämnauppgift krävs att de vet till vilken ränta (kurs) växeln köpts. Det äremellertid - framhåller - bara innehavaren som har kännedomom detta. Med hänsyn till statsskuldväxlarnas ochskattkammarväxlarnas höga valörer torde man kunna utgå från att de mera sällanförvärvas av andra än banker, försäkringsanstalter och aktiebolag. När sådanajuridiska personer är borgenärer föreligger enligt förslaget i propositioneninte någon uppgiftsskyldighet. Det problem aktualiserattorde sålunda ha begränsad räckvidd. Enligt vad utskottet erfarit förekommer också andravärdepapper exempelvis bankcertifikat och skattkammarväxelcertifikat, som harlägre valörer och där samma problem kan göra sig gällande som i fråga omstatsskuld-och skattkammarväxlar. Utskottet vill med anledning av riksgäldskontoretsframställning ånyo understryka angelägenheten av att reglerna om uppgiftsskyldighetfår en utformning som gör dem så heltäckande som möjligt. 1 övrigt hänvisarutskottet till vad utskottet anfört i närmast föregående avsnitt. SkU1984/85:60 66 Straffsanktioner m. m. Den som uppsåtligen eller av grovoaktsamhet åsidosätter sin skyldighet att lämna kontrolluppgift kan enligt 120§ TL i dess nuvarande lydelse dömas till böter. I propositionen föreslås att straffskalan utvidgas tillatt omfatta också fängelse . 1 partimotionen från fp, 3175, yrkas avslag påpropositionen i denna del. Samma yrkande men utan särskild motivering återfinnsi partimotionerna 3172 (c) och 3174 (m). Enligt utskottets mening måste det anses rimligt att i ettsystem med förenklad deklaration, som i hög grad bygger på att arbetsgivare ochandra fullgör sin skyldighet att lämna kontrolluppgifter, något skärpastraffsanktionerna för dem som åsidosätter denna skyldighet. Genom attstraffskalan kommer att omfatta också fängelse får - som finansministernframhåller -sanktionen en preventiv funktion och understryks betydelsen av attlämnade uppgifter är korrekta. Utskottet avstyrker därför motionerna i dennadel. Enligt gällande bestämmelser i (116 a§) skall skattetillägg utgå om en skattskyldig i ett skriftligtmeddelande till ledning för sin taxering lämnar uppgift som befinns varaoriktig. Skattetillägget beräknas normalt efter . Om den oriktiga uppgiftenrättats eller kunnat rättas med ledning av kontrollmaterial som normalt ärtillgängligt vid taxeringen utgår skattetillägg . I propositionen (jfr 116 f§TL) föreslås att någotskattetillägg inte skall utgå i sistnämnda fall. I en under allmänna motionstiden väckt motion, 336, avMargareta har ställts ett yrkande som överensstämmer med förslaget ipropositionen. Eftersom motionen således numera är tillgodosedd, bör den enligtutskottets mening inte föranleda någon åtgärd. I motion 3170 av ochAnna ställs ett yrkande som går ut på att skall geregeringen till känna att det i samband med genomförande av det utvidgadeuppgiftsförfarandet finns behov av ett moratorium när det gäller att påföraskattskyldiga eftertaxering och skattetillägg. Syftet med motionen är attstimulera de skattskyldiga att lämna en riktig redovisning av kapitalinkomsteroch förmögenhet när de deklarerar för . Motionen synes bygga på förutsättningen att skattskyldigaallmänt skulle ha underlåtit att lämna uppgifter om sina kapitalinkomster ochförmögenhetstillgodohavanden i deklarationen. Oavsett hur härmed förhåller sig är enligt utskottetsmening åtgärder av den art mofionärerna avser olämpliga. Utskottet avstyrkerföljakfligen motionen. SkU1984/85:60 67 Mot de delar av propositionen somutskottet inte tagit upp till särskild behandling har utskottet inte funnitanledning till erinran. Inte heller har utskottet något att invända motförfattningsförslagen. Sammanfattningsvistillstyrker således utskottet bifall till propositionen. Yrkanden om förslag eller utredningom slopande av sambeskattningen av makars B-inkomst och förmögenhet m. m. ochav föräldrars och barns förmögenhet framställs bl. a. i motionerna 681 avGullan (), 2173 av m. fl. (fp), 2376 av MartinOlsson (c) och 2754 av m. fl. Ett yrkande om slopande avsambeskattningen av makars B-inkomster återfinns också i den med anledning avpropositionen väckta motionen 3175 av m. fl. (fp). () och () vänder sig i motion 1624 särskilt motsambeskattningen av föräldrars och barns förmögenhet. Motsvarande fråga när detgäller fosterbarn tas upp av () i motion 832 samt av IngemarEliasson och (båda fp) i motion 2361. Ett slopandeav denna sambeskattning yrkas i motion 686 av förste vice talmannen (). Andra lagstiftningsyrkanden i den sistnämnda mononen är att den faktiskasambeskattningen av makars inkomst av jordbruk och rörelse, som kvarstår om denena av makarna utfört arbete i förvärvskällan , slopas heltoch att inkomst av annan fasfighet skall kunna hänföras till A-inkomst om denskattskyldige varit verksam i förvärvskällan. Vidare yrkas i denna motionförslag från regeringen om slopande av övriga skatteregler som missgynnaräktenskapet eller - i fråga om samboende tillkomsten av barn. a. att sambeskattningen av makars B-inkomster skall slopas. Vissadetaljer rörande denna sambeskattning som tas upp i motionen behandlarutskottet senare i samband med frågor rörande tilläggsbelopp vid den statligabeskattningen. Andra yrkanden rörande sambeskattning m. m. framställs i motionerna1647 av () om frivillig sambeskattning inom stödområde A och 954av () om åtgärder för att uppnå en ökad rörlighet påarbetsmarknaden. Yrkandet i den sistnämnda motionen ställs i avvaktan på attmoderata samlingspartiets skatteprogram rörande marginalskattesänkningar,vårdnadsersättning för barn och barnavdrag genomförs. Utskottet har vid sin återkommande behandling av motionerom slopande av sambeskattningen av B-inkomster genomgående intagit denståndpunkten att, även om principiella skäl talar för en sådan åtgärd, enändring bör anstå i avvaktan på det slutliga resultatet avfamiljelagssakkunnigas arbete och att det saknas anledning att taupp frågan om särbeskattning. Utskottet vidhåller denna uppfattning. SkU1984/85:60 68 det inte heller anledning att nu ompröva sambeskattningenav föräldrar och barn i förmögenhetshänseende. I sammanhanget kan framhållasatt de skäl som lett fram till en individuell beskattning av arbetsinkomster ärav annan art än som kan åberopas i fråga om kapitalinkomster o. d. Även omhuvudprincipen bör vara att beskattning sker individuellt, kan det finnasanledning att i vissa sammanhang se till familjens gemensamma ekonomi för attbegränsa fördelarna av att dela upp en förmögenhetsmassa mellan flerafamiljemedlemmar. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna 681, 686 yrkande 5 i denna del, 1624, 2173, 2376 och 2754 yrkandena7 och 12 samt motion 3175 i denna del. Vad angår sambeskattningen av fosterföräldrars ochfosterbarns förmögenhet vill utskottet erinra om att fosterbarn genomgåendejämställts med egna barn i beskattningshänseende. Vad som kvarstår av deförmåner som detta i regel har inneburit är i stort sett att en ensamståendemed fosterbarn kan bli berättigad till skattereduktion. Utskottet har intenågot att erinra mot att frågan hur ett fosterbarn bör inverka på fosterföräldrarnasbeskattning omprövas i lämpligt sammanhang. Tillräckliga skäl för att göraavsteg från gällande principer enbart i fråga om förmögenhetsskatten föreliggeremellertid inte enligt utskottets uppfattning. Med hänsyn härtill avstyrkerutskottet även motion 686 yrkande 1 och motionerna 832 och 2361. Den s. k. faktiska sambeskattningen av makar somtillsammans drivit jordbruk eller rörelse avvecklades i princip 1976, ochenighet rådde då och vid senare ändringar av reglerna om att den medhjälpandemaken måste ha arbetat ett visst minsta antal timmar för att en uppdelning avmakarnas inkomster av verksamheten skulle kunna godtas. Reglerna innebär iprincip att vinstresultatet kan delas upp inom ramen för marknadsmässigtvederlag, och enligt utskottets mening saknas skäl att ändra reglerna på sättsom yrkats i motion 686 (yrkande 3). Inkomst av annan fastighet betraktas alltidsom B-inkomst. Frågan om inkomst av fastighetsförvaltning i vissa fall skallkunna behandlas som A-inkomst har överlämnats till företagsskattekommittén. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motion 686 även i denna del (yrkande4). Vad härefter angår yrkande i motion 954överensstämmer detta med ett yrkande som han ställde vid förra . Hanansåg då att en ökad rörlighet på arbetsmarknaden borde åstadkommas genom någonform av tudelning av familjeinkomsten under en övergångstid när båda makarnainte kan beredas arbete på den nya arbetsorten. Utskottet avstyrkte motionen,eftersom utskottet inte var berett att medverka till en återgång tillsambeskattning av arbetsinkomster. Vad som anförs i motionen utgör enligtutskottets uppfattning inte någon grund för utredning om ett provisorium iavvaktan på en ändrad skattepolitik. Utskottet avstyrker således motion 954. Utskottet kan inte heller tillstyrka att principen om en individuell SkU1984/85:60 69 beskattning av arbetsinkomster överges i vissa delar avlandet, varför utskottet också avstyrker motion 1647. I detta sammanhang tar utskottetupp en annan motion med ett yrkande om skattelättnader grundat påarbetsmarknadspolitiska skäl, nämligen motion 826 av (). Hanyrkar att samma undantagsregler som gäller för beskattningen av vissa utländskaforskare i vårt land skall gälla även för svenska forskare som är verksamma häroch som har motsvarande kvalifikationer. Att dessa undantagsreglerdiskriminerar svenska forskare innebär enligt motionären att vi riskerar att deflyttar ut ur landet. De särskilda skattelättnader som avses i motionengenomfördes för vissa högt kvalificerade utländska forskare pånllfälligt arbete här i landet. Reglerna innebär sammanfattningsvis att ennämnd i särskilda fall skall kunna besluta att - normalthögst -av lönen till den utländske forskaren skallbeskattas. Vid sin behandling av denna fråga anförde utskottet betänklighetermot att införa särregler för vissa kategorier men tillstyrkte de aktuellareglerna med hänvisning fill den enighet som rådde om att skyndsamma åtgärderbehövdes för att industrin skulle kunna behålla sin internationellakonkurrenskraft och för att angelägna forskningsprojekt skulle kunna komma fillstånd inom landet. Även om skäl av delvis samma art enligt utskottet kunde åberopasför en likartad behandling av många andra kategorier, menade utskottet attberättigade invändningar kunde riktas mot att utvidga kretsen av de personersom kunde komma att åtnjuta förmåner av detta slag. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Med anledning avvad som anförs i den nu aktuella motionen vill utskottet tillägga att sådanatidsbegränsade skattelättnader , som det här är fråga om,'inte påsikt kan antas motverka de problem som sägs ligga till grund för motionen.Utskottet avstyrker således motion 826. Gift skattskyldig vars make saknarinkomst och ogift med hemmavarande barn är f. n. berättigad tillskattereduktion med . m.fl. yrkar i motionerna 1140och 1143 att denna skattereduktion i en första etapp höjs till . m. fl. (m) yrkar i mofionerna 2690 och 2754 att ettbarnavdrag om . per barn införs vid kommunaltaxeringen, kombinerat meden kontantutbetalning till dem som på grund av låga inkomster inte kan utnyttjaavdraget. De yrkar vidare i motion 2690 utredning och förslag om rätt fillavdrag för nödvändiga barntillsynskostnader. De anser att det är naturligt attbetrakta sådana kostnader som en utgift för intäkternas förvärvande och menaratt föräldrar med en avdragsrätt skulle kunna betala mer för barnomsorg i såvälenskild som regi. SkU1984/85:60 70 Som utskottet framhållit när dennafråga prövats tidigare är det förenat med svårigheter att via beskattningensöka kompensera barnfamiljer för deras speciella kostnader utan att komma ikonflikt med strävandena att uppnå enkelhet i deklarations- ochtaxeringarbetet. Därtill kommer att kostnader för barn har ansettsvara av sådan natur att de i första hand bör beaktas på annat sätt än genomavdrag vid beskattningen, en inställning som bekräftats senast genomatt förvärvsavdraget då slopades. Med hänsyn härtill och med hänvisning fillatt frågan om förbättringar för barnfamiljerna kommer att prövas i ett vidarefamiljepoli-fiskt sammanhang avstyrker utskottet motionerna 1984/85:1140yrkande 1, 1984/85:1143 yrkande 5, 1984/85:2690 yrkandena 1 och 2 och1984/85:2754 yrkande 4. I detta sammanhang tar utskottetupp yrkandet i motion 1140 av m.fl. (c) om ettomkostnadsavdrag för privata dagmammor med . I handledning för taxering 1985 anges(s. 120) att dagbarnvårdare som inte är kommunalt anställda skall beskattas föruppburen ersättning i sin helhet och att man i sådana fall i regel bör kunnamedge avdrag med högst . per barn för hel dag. Avdrag får dock inte medgesmed högre belopp än bruttointäkten av verksamheten. Samma betraktelsesätt börenligt handledningen gälla om utgående ersättning inte delats upp pålön respektive kostnadsersättning. Enligt utskottets uppfattning får dennaschablon i brist på närmare utredning om de verkliga omkostnaderna förverksamheten tills vidare anses tillräcklig. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet yrkande 2 i motion 1140. I motion 404 yrkar AnitaBråkenhielm (m) att kostnader i samband med adoption av barn skall varaavdragsgilla. Enligt utskottets uppfattning är kostnader av detta slaginte av sådan natur att de bör beaktas vid beskattningen. Utskottet avstyrkersåledes denna motion. Frågan om en skattskyldig haft barneller inte skall enligt gällande regler avgöras med hänsyn till förhållandenaden året före taxeringsåret, dvs. den dag som är avgörande förmantalsskrivningen. och (båda c) yrkar imotion 1191 att dessa regler ändras för den som haft ett barn som avlidit föreden taxeringsåret, så att en ensamstående som drabbats på detta sättinte skall råka ut för oförutsedda skatteskärpningar. Utskottet kan i och för sig ha förståelse för syftet medmotionen. Med hänsyn till fördelarna med en enkel och klar regel i dettahänseende som kan gälla för alla skattskyldiga, finner utskottet sig emellertidböra avstyrka motionen. SkU1984/85:60 71 Motion 2690 innehåller bl. a. ettyrkande om att skatteförenklingskommitténs förslag att slopa avdragsrätten förunderhållsbidrag till barn inte skall genomföras. Enligt propositionen bördenna avdragsrätt behållas. Utskottet delar denna uppfattning och finner attmotionen är tillgodosedd i denna del. Eftersom något vidare uttalande i fråganinte erfordras, anser utskottet att motionen bör avslås i denna del. Vårdbidrag för handikappat barnutgör skattepliktig och pensionsgrundande inkomst. Bidraget utgår tillföräldrarna allt efter tillsyns- och vårdbehovets omfattning ochmerkostnadernas storlek med ett belopp som motsvarar hel eller halv förtidspensiontill ensamstående jämte pensionstillskott. En viss del av bidraget, högst 65 %av basbeloppet, kan utgå såsom skattefri ersättning för merkostnader. I motion 1154 yrkar Margö m.fl. (vpk) attbeskattningsreglerna för omkostnadsdelen av vårdbidraget utvärderas. Enligtmotionärerna finns det tecken som tyder på att dessa regler inte fått avseddeffekt. () hemställer i motion 2373 att reglerna ändras så attavdrag för s. k. familjevård medges för styrkta kostnader utöver omkostnadsersättningen,eftersom vården utformas olika från fall till fall. Vidare yrkar förste vicetalman () i motion 2384 att den del av vårdbidraget somvårdnadshavaren använder för att bekosta en ersättare för att ta hand ombarnet, exempelvis då vårdnadshavaren själv förvärvsarbetar,skall undantas från beskattning. Att vårdbidraget utgår fill vårdnadshavaren som en delvisskattepliktig ersättning skall ses mot bakgrund av önskemålet att bidragetskall berättiga till sjukpenning och pension. Vårdbidraget är inte jämförbartmed anställningsinkomst utan utgör en ersättning till vårdnadshavaren medanledning av det arbete och de kostnader som barnets handikapp medför. I denmån vårdbidraget kan anses otillräckligt för att täcka omkostnaderna för vårdenbör - som utskottet anfört vid tidigare års prövning av liknande frågor - denskattefria delen av bidraget räknas upp. Frågan om bidragets storlek ochutformning ligger utanför skatteutskottets bedömning, men enligt vad utskottetinhämtat kan samtliga sådana kostnader som avses i motionerna beaktas vidberäkningen av bidraget. Enligt vad socialförsäkringsutskottet anfört i sittbetänkande SfU 1984/85:18 kan det förutsättas att en utvärdering av reglerna omrätt till vårdbidrag nu kommer fill stånd inom . Isammanhanget bör nämnas att avdrag för nedsatt skatteförmåga också kan komma ifråga om kostnadsersättningen i särskilda fall varit otillräcklig (jfr. RSV Dt1982:15) eller om vårdbehovet inte varit så omfattande att vårdbidrag utgått.Mot den här bakgrunden är utskottet inte berett att medverka fill attskattereglerna ändras och avstyrker således mofionerna 1154, 2373 och 2384. SkU1984/85:60 72 Barnpension utgör skattepliktigintäkt av tjänst. Bidrag till barns underhåll är däremot inte skattepliktigt,vare sig de, utgår som underhållsbidrag eller i form av bidragsförskott. I tre mofioner, 294 av och (båda c), 1234 av och (båda s) samt 2382 avKenth Skårvik m. fl. (fp) anförs bl. a. att bestämmelserna i sin nuvarandeutformning leder till orättvisor, eftersom barn med barnpension i motsatstill andra barn måste betala en del av sin ferieinkomst i skatt. Motionärernaanser att detta problem bör lösas och att frågan, som behandlats avpensionskommittén i betänkandet SOU 1981:61, bör utredas på nytt. -fann sammanfattningsvis att även om vissa skäl talade för enenhetHg behandling i skattehänseende av barn med pension frånfolkpensioneringen och barn med bidragsförskott - det inte var motiverat attgenomföra någon förändring av innebörd att barnpensionen helt eller delvisbefriades från skatteplikt. Mot tanken kunde anföras principiella betänkligheter,och även kostnadsaspekten borde enligt kommittén beaktas i sammanhanget.Fördelningseffekterna vid ett genomförande av ändringar med denna innebördskulle också bli sådana att kommittén inte ansåg sig kunna acceptera dem, dettai all synnerhet som de problem till vilka ofta hänvisats, nämhgen beskattningenav ferieinkomster för barn som uppbär barnpension, enligt kommitténs meninginte var så allvarliga att de skulle kunna motivera en så vittsyftande reform somen inskränkning över hela linjen av skattskyldigheten för barnpension.Kommittén lade således inte fram något förslag till ändring avbeskattningsreglerna. Vid sin behandling av frågan konstateradeutskottet att det var regeringens avsikt att ytterligare utreda frågan omefterlevandepensioneringens utformning och avstyrkte i avvaktan på resultatetav detta arbete de då föreliggande motionerna. I den översyn av vissa frågorinom den allmänna pensioneringen som har tillsatts (S 1984:03, dir.1984:02) ingår bl. a. efterlevandepensioneringen. Av direktiven framgår attutredningsarbetet skall bedrivas skyndsamt. Enligt vad utskottet erfarit kommerutredningen vid sin bedömning av behovet av reformer på detta område att beaktaäven sådana synpunkter som anläggs i de aktuella motionerna. Med hänvisning fill det anförda avstyrker utskottetmofionerna 294, 1234 och 2382. skattereform innebär bl.a. att statlig inkomstskatt utgår i form av grundbelopp och tilläggsbelopp. Underlagetför tilläggsbelopp (UTB) utgör den beskattningsbara inkomsten ökat medunderskottsavdrag, förlustavdrag och räntetillägg. Underskott av enschablonbeskattad villa får dock kvittas SkU 1984/85:60 73 motöverskott av kapital intill ett belopp av . Tilläggsbelopp utgår endasti den mån underlaget överstiger en viss nivå, den s. k. brytpunkten som vid1986 års taxering uppgår till . Det anförda innebär bl. a. attunderskottsavdragens skattemässiga värde begränsats till högst . Imotion 2754 yrkar m. fl. att begränsningen av underskottsavdragensskattemässiga värde slopas och att underskottsavdragskommit-téns avbrutnaarbete med att komma till rätta med otillbörliga underskottsavdrag återupptas.Lars (vpk) yrkar däremot i motion 2386 ytterligare begränsningar i frågaom underskottsavdragen. Utskottethar vid sin återkommande prövning av likartade yrkanden anfört att inte någotframkommit som bör föranleda en ändrad ståndpunkt i dessa frågor och attunderskottsavdragskommitténs arbete med underskottsavdragen övertagits avföretagsskattekommittén och bostadskommittén. Utskottet vidhåller sinuppfattning och avstyrker motionerna 2386 och 2754 yrkandena 5 och 6. I motionerna 686 och 1236 av förste vice talmanIngegerd () yrkas bl. a. att reglerna för makar i fråga om rättenatt kvitta underskott av schablontaxerad villa mot överskott av kapital ändrasså att kapitalinkomster inte beskattas helt olika eller kvittningsrätten gårförlorad beroende på hur tillgångarna fördelas mellan makarna. Ett annatyrkande i den sistnämnda motionen är att underskott av jordbruksfasfighet ellerrörelse skall få kvittas mot inkomst av dessa slag. Utskottethar avstyrkt likartade yrkanden senast . Enligt utskottetsuppfattning bör rätten fill kvittning vara individualiserad, dvs. tillkomma denskattskyldige personligen, framför allt därför att reglerna annars skulle blialltför svårfillämpade. Beträffande underskott av jordbruksfastighet och avrörelse strider det mot syftet med reglerna att utöka kvittningsrätten på detsätt som yrkats i motion 1236. Utskottet vidhåller sin ståndpunkt i dessafrågor. När det gäller detaljutformningen i övrigt utgår utskottet från attskatteförenklingskommittén och i sin översyn av reglerna utansärskild framställning kommer att ta upp frågan om sådana förbättringar avreglerna som går att förena med kravet på förenklingar av beskattningen. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna 686 yrkande 5 i denna del och 1236yrkandena 1 och 2. Vidare yrkas i motion 1236 att räntetillägget förförmånliga lån slopas och att regeringen skyndsamt lägger fram förslag omändrade regler i fråga om räntefillägg för mangårdsbyggnad och för bil somtillgodoser kravet på likformighet och rättvisa i taxeringen. Sfig Josefson (c)tar också upp frågan om räntetilläggen och yrkar i motion 1211 att räntetilläggför bil eller liknande tillgång som ingår i enskild näringsverksamhet skall beräknaspå tillgångens värde efter avskrivning och inte som på av inköpspriset.I mofion 2367 yrkar han dessutom att en frigräns på . Vid sin prövning avmotsvarande frågor fann utskottet att man SkU1984/85:60 74 från olika utgångspunkter kunde rikta kritik mot de nyabestämmelserna och underströk angelägenheten av att vissa frågor omprövadesinom .