bet · G801JoU17 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:17 I partimotion 1983/84:2103 avJan-Erik m. fl. (fp) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts beträffande handläggningen av ärenden som rörsamerna och rennäringen. Motionärerna framhåller att renskötseln tillsammans medspråket utgör grunden för den samiska kulturen. För att den samiska kulturenskall fortleva är det nödvändigt att renskötseln ges utvecklingsmöjligheter. De samiska organen måste få ett större inflytande överexploateringsfrä-gor. Fiske och renskötsel bör upphöjas till riksintresse i denfysiska riksplaneringen. För att underlätta för samer att klara sin utkomst inomkärnområdet och skapa grundval för en samlad samisk bosättning bör man gemöjlighet att bedriva annan ekonomisk verksamhet än rennäringen inom samebyn. Renskötsel i kombination med någon annan näring kan varapositivt för sysselsättningen bland samer. De bör ges möjlighet att bilda egnaföretag inom samebyns ram. I motionen berörs ett antal problemområden därrennäringens intressen bryter sig mot intressen för konkurrerande markanvändning,såsom skogsbruk i fjällnära skogar, vattenkraftsutbyggnad m. m.Lagstiftningsskydd behövs för de obrutna fjällkedjorna enligt den fysiskariksplaneringen och för riksintressanta outbyggda älvsträckor. Regeringen börfästa stort avseende vid samernas synpunkter vid behandlingen av ärenden somär av stor vikt för samerna, anser motionärerna. Regeringenbör återkomma till med konkreta förslag. Gällande ordning, utredningar m. m. Renskötseln åtnjuter grundlagsskyddenligt regeringsformen (RF 1:2) där grundsatsen fastslås att etniska ochspråkliga minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur-och samfundsliv bör främjas. Enligt uttalande av justitieministern vidstadgandets tillkomst (prop. 1975/76:209 s. 138) skall därvid begreppet kulturges en vidsträckt tolkning. "Det innefattar sålunda bl. a. den renskötselsom är ett centralt inslag i samernas traditionella levnadssätt." Vid rennäringslagens tillkomst fastslogs att rennäringenär en förutsättning för bevarandet av den samiska kulturen. Med hänsynhärtill, fastslog I 1984/85. JdU1984/85:17 2 utskottet, bör renskötseln även i fortsättningen varaförbehållen samerna (prop. 1971:51, JoU 1971:37). Ett liknande uttalandeåterfinns i den s. k. samepropositionen (prop. 1976/77:80) variutbildningsministern även framhöll att det ligger ett särskilt ansvar i attstödja samiska organisationer och institutioner och i att hävda ett samisktnäringsunderlag framför allt inom rennäringen för att den samiska kulturen överhuvud taget skall kunna bestå. Renskötselrättenhar sammanfattats på följande sätt (SOU 1983:67). De rättigheter som enligtrennäringslagen tillkommer samer har i lagen fått den sammanfattandebeteckningen renskötselrätt. Denna beskrivs som en rätt för samer att begagnamark och vatten till underhåll för sig och sina renar. I rätten ingår bl. a.renbete, jakt, fiske och visst skogsfång. Rätten tillkommer främst sådanapersoner av samisk härkomst som kan åberopa att någon av deras föräldrar,farföräldrar eller morföräldrar haft renskötsel som stadigvarande yrke (I §).Renskötselrätten förvärvas alltså i princip redan genom att innehavarentillhör en viss kategori. Även om det inte uttryckligen sägs i lagen, framgårdet av dess reglering att renskötselrätten inte anses överlåtbar och därmedinte heller möjlig att pantsätta eller utmäta. I 3 § finns bestämmelser om vilka områden som får användasför renbete och om betestidens längd. D i och Västerbottensläns lappmarker dels ovanför odlingsgränsen, dels nedanför denna gräns pä marksom tillhör staten och renbetesland där skogsrenskötsel av ålder bedrivs undervåren, sommaren eller hösten n inom de områden i ochKopparbergs län som särskilt upplåtits till renbete Nedanför odlingsgränsen fårrenskötsel följaktligen bedrivas på sådan mark där skogsrenskötsei avålder bedrivits , sommaren eller hösten. De s. k. vinterbetesmarkerna där renskötsel får bedrivasunder tiden 1 oktober30 april omfattar dels övriga delar av Lappmarkennedanför odlingsgränsen, dels sädana trakter utanför och renbetesfjällendär renskötsel av ålder bedrivs vissa tider av året. För renskötseln finns samebyar. Den mark där renskötselfår bedrivas skall vara fördelad mellan sådana byar i särskildabyområden (6 §). Indelning i byområden görs av lantbruksnämnden. Indelningenskall göras så, att områdena blir lämpade för sitt ändamål med hänsyn tillbetestillgång och övriga omständigheter (7 §). Renskötselrätten får endast utövas av den som är medlem isameby. Enligt rennäringslagen råder förbud mot att markanvändningeninom renskötselns åretruntmarker förändras på ett sådant sätt att det medföravsevärd olägenhet för renskötseln. Inom vinterbetesmarkerna har endastflyttningslederna ett motsvarande skydd. En undantagsbestämmelse gäller docktill förmån för allmänt ändamål av väsentlig betydelse. JoU1984/85:17 3 rennäringen få tåla intrång enligt olika speciallagar(vattenlagen, byggnadslagen, gruvlagen m. fl. Flera utredningar behandlarsamernas rättigheter, ekonomi resp. de fysiska förutsättningarna förrenskötseln. frartilade sitt betänkandeRennäringens ekonomi (SOU 1983:67) . Däri görs en genomgång avolika faktorer som påverkar näringen. Förslag lämnas om smärre reformer avsamebyarnas regler, om utredning av möjligheten att stärka näringsskyddet irennäringslagen samt om olika åtgärder för att förbättra samernas ställning närdet gäller konkurrensen om marken (samråd, skadereglering, utbyggnad avfiyttvägar, utvärdering av samhällsnyttan av alternativa former av fjällnäraskogsbruk m. Vidare lämnas förslag om ökat ekonomiskt stöd, om socialtrygghet, katastrofskadeskydd, skatteregler, stöd vid djurförluster, utbildningoch rådgivning, renforskning och kombinationssysselsättning m. m. Slutligenföreslår utredningen att årliga överläggningar skall äga rum mellan rennäringenoch staten om bl. a. prisstödets storlek. Statens finansiella stöd till rennäringen bör enligt utredningenöka med totalt ca 7,5 milj. kr. Betänkandet har remissbehandlats och bereds ijordbruksdepartementet. För att fä fram bättre underlag för samrådet mellanskogsbruk och rennäring i samband med planerade avverkningar i fjällnära skogarhar lantbruksstyrelsen låtit utföra en snabbinventering vad gäller förekomstenav hänglavsbärande skog (Lantbruksstyrelsens meddelanden 1984:4).Hänglavsskogarna utgör en viktig betesresurs. (Ju 1983:05) fillkallades i september1982 och skall enligt sina direktiv bl. a. undersöka behovet av att stärkaskyddet för rennäringen samt behandla frågan om ett nytt samiskt organ ochinsatser för det samiska språket. Rennäringen avses komma att hänföras till de verksamhetervars markbehov eller markanspräk i vissa områden kan ha sådan betydelse i ettnationellt perspektiv, att staten bör ha det yttersta ansvaret för hur markanvändningenutvecklas. Förslag härom har framlagts i en inom bostadsdepartementetutarbetad promemoria med förslag till lag om hushållning med naturresurser (DsBo 1984:3). Enligt lagförslaget får områden som har stor betydelse i ettnationellt perspektiv för renskötseln eller fisket inte tas i anspråk för enverksamhet eller utsättas för påverkan från en verksamhet i närheten av områdenapå ett sätt som kan påtagligt försvåra näringarnas bedrivande. Även vissafjällområden skulle lagskyddas enligt förslaget. I promemorian anmäls vidareavsikten att riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen avseende undantagnaälvar och älvsträckor kommer att tas in i naturresurslagen. Vad som i denfysiska riksplaneringen betecknas som JoU1984/85:17 4 "riksintresse" motsvarar närmast vad som ipromemorian anges med "stor betydelse i ett nationellt perspektiv". Promemorian bereds i med sikte på attproposition i ärendet skall läggas fram under innevarande . Utskottet behandlar i betänkandeten motion om samerna och rennäringen. Motionen som väcktes under allmänna motionstideni innehåller även uttalanden om samernas rättsliga ställning m. m.Ett yrkande i anslutning härtill om visst tillkännagivande har i en särskildmotion (2104) beretts av . har avslagit dennamotion med hänvisning till att motionärernas förslag till åtgärder ligger inomramen för pågående utredningsverksamhet (KU 1984/85:2). I den till jordbruksutskottet remitterade motionen1983/84:2103 framläggs förslag om åtgärder för att ge renskötseln utvecklingsmöjligheter.Utskottet får erinra om att samernas kultur och rennäringen såsom en del avdenna kultur åtnjuter skydd såväl enligt grundlag som enligt rennäringslagen.Detta framgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen för gällande ordning.I framlagda utredningar och lagförslag behandlas olika frågor röranderennäringen m. m. I rennäringskommitténs betänkande har förslag lagts fram somsyftar till att förbättra rennäringens ekonomi i olika avseenden och även tillatt bredda näringen med kombinationssysselsättning. I promemorian (Ds Bo1984:4) med förslag till naturresurslag föreslås att rennäringens karaktär avriksintresse i den fysiska planeringen lagfästs. Även fjällvärlden och vissaoutbyggda älvar och älvsträckor bör enligt förslaget lagskyddas. Ihänglavsinventeringen har frågor som berör rennäringens intressen i samband medskogsbrukets utnyttjande av fjäll-nära skogar beaktats. Denna fråga behandlasav utskottet i annat sammanhang. Som framgår av det anförda är de frågor som tas upp imotionen föremål för överväganden i samband med olika utredningar. Mot denbakgrunden bör någon ytterligare åtgärd med anledning av motionenicke vidtas. attriksdagen avslår motion 1983/84:2103. Närvarajide: (), i (), (), (), (), SvenEric JoU 1984/85:17 5 Lorentzon(m), (), (), (), (), (vpk), (), () ochInga-Britt (). () anför: Ibetänkandet lämnas en redogörelse för förslag som lagts av rennäringskommitténoch för förslag till naturresurslag. Om förslagenrealiseras kommer åtskilliga av de problem som tas upp i motion 2103 attbringas närmare sin lösning. Frågan om renens vinterbete ochhänglavsinventeringen behandlas av utskottet i samband med motioner omfjällnära skogar. Jag har mot den bakgrunden inte ansett mig böra yrka bifalltill motionen utan valt att avvakta den vidare utvecklingen för den samiska minoritetsgruppen.