bet · G801JoU28 · 1984-12-31 00:00:00 — Inomramen för akfionsgruppens arbete har i samarbete medsocialstyrelsen, , lantbruksstyrelsen, statens energiverk ochstatens industriverk utarbetat en aktionsplan mot luftföroreningar och försurning.Aktionsplanen överlämnades till regeringen . Jordbruksministern finner att ett samlat handlingsprogramnu bör läggas fast för de närmaste årens arbete med luftförorenings- ochförsurningsfrågorna. Ett sådant program bör omfatta åtgärder för attytterligare minska de svenska utsläppen av försurande ämnen, särskilt svavel-och kväveoxider, åtgärder för att minska försurningens effekter i mark,grundvatten, sjöar och vattendrag samt fortsatta aktiva internationellainsatser för att få till stånd utsläppsminskningar. Programmet bör ocksåinnehålla insatser i form av övervakning, inventering och forskning för attgöra det möjligt för oss att följa den fortsatta utvecklingen och för att ökakunskaperna om luftföroreningarnas och försurningens effekter samtorsakssambanden bakom de konstaterade effekterna. Vidare bör programmetinnefatta sådant utrednings- och utvecklingsarbete av t. ex. teknisk natur sombehövs för de fortlöpande ytterligare ställningstaganden söm den fortsattautvecklingen under kan nödvändiggöra. I propositionen lämnas som bakgrund för åtgärdsprogrammeten redovisning för utsläppen av försurande ämnen och dessas effekter medtyngdpunkt på de senaste årens utveckling. Beträffande innehållet hänvisas tillpropositionen. Utskottet får för sin del framhålla att det nu framlagdaprogrammet bör ses som en utgångspunkt för ett nytt skede i kampen motförsurningen. har ett omfattande kunskapsförråd byggts uppom luftföroreningarnas karaktär och spridning samt om deras inverkan på miljönoch på människors och djurs hälsa. Medvetenheten om dessa problem har på senaretid ökat även i länder där försurningens verkan länge varit obemärkt. Denökande internationella medvetenheten har framför allt vuxit fram sedanomfattande skador på skog konstaterats i flera mellaneuropeiska ochnordamerikanska stater. Förutsättningarna för att driva en aktiv kamp motförsurningen och andra följder av luft-, vatten- och markföroreningar iinternationellt samarbete har därigenom markant förbättrats. Målsättningen för programmet mot luftföroreningar ochförsurning diskuteras i två mofioner. Enligt partimofion 2894 avThorbjörn m.fl. bör sätta som mål för försurningsarbetet attde försurande utsläppen begränsas till en nivå som naturen långsiktigt kan tålautan att skadas. Motionärerna hänvisar till att forskare från ett stort antalländer vid den internationella försurningskonferensen i Stockholmenades om att formulera ett gränsvärde för försurning av ytvatten, nämligen 0,svavel JoU1984/85:28 12 per m- och år. () hävdar i motion 2904att propositionen saknar något så grundläggande som en konsekvensanalys.Enligt mofionärens uppfattning är förslagen tekniskt och ekonomiskt inriktademen ej relaterade till bedömningar om vad som blir följden för naturen och dessolika ekosystem. En parlamentarisk utredning bör därför tillsättas skyndsamtför att klargöra luftföroreningars och försurningars konsekvenser med beaktandeav olika ambitionsnivåer med avseende på insatser (yrkande 1). Utskottet får betona att det program som läggs fram ipropositionen innebär insatser på tre olika plan. För det första skall åtgärdervidtas för att minska försurande utsläpp såväl inom landet som internationellt.För det andra skall åtgärder vidtas för att reducera försurningens verkningar.För det tredje innehåller programmet insatser i form av övervakning,inventering och forskning. Självfallet kommer under genomförandet av programmetde resultat som kommer fram av övervakning och forskning att beaktas i sambandmed genomförandet av åtgärder för att minska utsläppen och för att reduceraverkningarna av försurningen. Med hänsyn till den snabba utveckling som skerpå området, såväl när det gäller att förbättra tekniken för rening avförsurande utsläpp som beträffande forskningens ståndpunkt vad avser detekologiska samspelet i naturen bör enligt utskottets mening ickeutfärda några bindande direktiv av den art som föreslås i centerparfietsmotion. Den avstyrks alltså i hithörande del. Utskottet finner heller icke att tillsättande av enparlamentarisk utredning av det slag som föreslås i motion 2904 skulle varameningsfull. Det övergripande ansvaret för de uppgifter motionären efterlyserligger på i dess egenskap av samordnande myndighet i kampenmot försurningen såväl på åtgärdssidan som när det gäller övervakning, inventeringoch forskning. Motionen avstyrks således såvitt nu är i fråga (yrkande 1). I propositionen lämnas enredogörelse för det internationella samarbetet mot försurningen så som det harbedrivits . De nordiska länderna föreslog på svenskt initiativ våren1983 att konventionsparterna i om långväga gräniiöverskridandeluftföroreningar skulle åta sig att minska sina svavelutsläpp med minst 30 %till år 1993 med resp. länders utsläppsnivå som grund för beräkningarna.Förslaget fick ett blandat mottagande. De som reagerat positivt på förslagethar sedermera utvecklat ett närmare samarbete inom vad som kommit att fäbeteckningen "30-procentsklubben", Inom ram pågårför närvarande ett arbete på att utarbeta ett protokoll till konventionen sombl, a, avses ge internationellt rättsligt bindande status åt30-procentsförslaget. Målet för arbetet är att få ett dokument färdigt tillnästa möte med det verkställande organet, i , JoU1984/85:28 13 Parallellt med det internationellasamarbetet inom konventionens ram pågår även förhandlingar inom EG om minskningav svavel-och kväveoxidutsläpp inkl. åtgärder för att minskabilavgasutsläppen. Förhandlingarna förs mot bakgrund av ett förslag avEG-kommissionen innebärande en begränsning med av svaveldioxidutsläppenoch med av kväveoxidutsläppen från förbränningsanläggningar fram tillår 1994. Utskottet redovisar det internationella samarbetet på avgasreningsområdetunder rubriken för att minska avgasutsläppen från bilar. När det gäller det framtida samarbetet på internationellnivå betonar jordbruksministern att svavelbelastningen i skullebehöva minska med så mycket som för att alla känsliga vattensystem idet området verkligen skall kunna skyddas. Även om vi från svensk sida nunärmast arbetar för att fä till stånd en överenskommelse om minst 30-procentigaminskningar av svaveldioxidutsläppen, måste därför en avsevärt större redukfionvara vår långsiktiga målsättning. Vidare behövs överenskommelser omutsläppsminskningar också för andra ämnen, i första hand kväveoxider.Jordbruksministern understryker också regeringens avsikt att handla kraftfulltför att söka påskynda det internationella arbetet med att åstadkommautsläppsminskningar i . Det internationella samarbetet ärföremål för flera motionsyrkanden. föreslår i motion 2894 attregeringen tar initiativ till en internationell luftvårdsfond (yrkande 2). Ensådan fond kan byggas upp genom avgiftsuttag på fossila bränslen och skullekunna användas till gemensamma insatser för att få till ståndutsläppsreduktioner också i de länder i som har en svag ekonomi. Enligtmoderata samlingspartiets kommittémotion 2896 av i m.fl.bör i det internationella förhandlingsarbetet föra fram tanken påmiljövårdsavgifter på den del av skadliga luftföroreningar som ländernaexporterar (yrkande 3). Ett liknande förslag har framförts i partimotion 879 avUlf Adelsohn m. fl, (m) (yrkande 6), framlagd . Utskottet finner liksom jordbruksministern att ensuccessivt ökad tonvikt måste läggas på det internationella arbetet i våraansträngningar att minska försurningsproblemen. Enligt utskottets bedömning bördärvid även nya vägar prövas att övertyga andra länders regeringar omnödvändigheten att vidta åtgärder mot utsläppen. Motionärernas förslag attgenom avgiftsuttag bygga upp en internationell luftvårdsfond förtjänar därförenligt utskottets mening att vidare övervägas av regeringen. Vad utskottetsålunda anfört med anledning av motionerna såvitt nu är i fråga bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. I motion 2894 (c) yrkas vidare att regeringen bör tainitiativ till internationella mässor om miljöförbättrande teknik (yrkande 3)och att miljöfrågorna bör ges förstärkt bevakning vid de svenskabeskickningarna i berörda länder (yrkande 4). JoU1984/85:28 14 Utskottet får erinra om attriksdagen avslog ett motionsyrkande om miljömässor. då anförde finns det i och för sig ingen anledning invända mot attsådana mässor anordnas men har knappast någon anledning att tainitiativ i detta avseende (JoU 1983/84:29). Utskottet finner heller ingenanledning att kräva ändrad inriktning av utlandsmyndigheternas verksamhet.Utskottet utgår från att rapporteringen anpassas efter den vikt olika frågortillmäts i . Motionen avstyrks således i nu berörda hänseende. Folkparfiet yrkar i motion 2899 av m.fl.att regeringen bör vidta åtgärder för att förmå de östeuropeiska länderna attminska sina utsläpp av luftföroreningar med effekter i vårt land (yrkande 1). Imotionen framhålls vidare det anmärkningsvärda i den totalt avvisande hållningtill åtgärder för att minska luftföroreningarna som regeringintar. Enligt motion 1164 (fp) bör brittiska parlamentariker inbjudas för attstudera skogsdöden (yrkande 2). Den brittiska inställningen utsätts för kritikäven i motion 1406 (s). I denna motion betonas vidare bl. a. det nordiskasamarbetet. Utskottet instämmer med motionärerna att det är angelägetatt de luftförorenande utsläppen reduceras även i de östeuropeiska länderna ochi . Samtliga dessa länder deltar i konventionssamarbetet. Somjordbruksministern framhåller är det naturligt att luftförorenings- ochförsurningsfrågorna prioriteras i det bilaterala miljösamarbetet med bl. a. deösteuropeiska länderna. Utskottet finner även, liksom jordbruksrninistern, detnaturligt att det nordiska samarbetet på miljöområdet prioriteras. Utskottet vill även erinra om att de nordiska statsministrarnavid upprepade tillfällen riktat uppnianingar till omminskning av försurande utsläpp som med vindarna transporteras till våraländer. Någon anledning för att i detta sammanhang göra någotuttalande eller utfärda inbjudan enligt motionerna torde icke föreligga.Motionerna bör således icke föranleda någon ytterligare åtgärdsåvitt nu är i fråga. Ätgärder för att minska svavelutsläppen ochkväveoxidutsläppen från förbrän-ningsariläggningar De första generella reglerna ombegränsning av svavelutsläpp infördes genom beslut av . År1976 uttalades att en halvering av svavelutsläppen från industriella processerborde åstadkommas fram till är 1985. Enligt de beräkningar som redovisas i aktionsplanenhar denna målsättning uppfyllts med bred marginal. Minskningen gäller ävenutsläppen frän energiproduktionen. De svenska utsläppen har minskat från fill ca . Med nuvarande miljökrav beräknasminskningen fortsätta. Med de förslag om vissa ytterligare minskningar somframläggs beräknas den sammanlagda minskningen av de svenska JoU1984/85:28 15 svaveldioxidutsläppen fram bli ungefär65 % räknat från utsläppsnivån . Miljöproblemen i samband med övergång till koleldning harvarit föremål för överväganden i . sedanlämnade utan erinran regeringens redovisning av nya riktlinjer försvavelutsläpp från koleldade anläggningar (prop. 1983/84:158, JoU 1983/84:28).Dessa riktlinjer innebär att utsläppen från större anläggningar med ett årligttotalt utsläpp överstigande svavel får uppgå till högst 0,05-0,/MJ.' För mindre anläggningar gäller ett intervall på 0,10-0,/MJ.Riktlinjerna beräknas innebära att utsläppen av svaveldioxid kommer att minskamed 20 000-30 000 ton . Jordbruksministern konstaterar att nedfall av svavelfortfarande är den viktigaste orsaken till försurningen. Helt dominerande ärdet nedfall som hörrör från utsläpp i andra länder. Nedfallet av svavel överSverige härstammar dock fortfarande till från våra egna utsläpp.Framför allt har de betydelse för försurningssituationen i de inre delarna avlandet och lokalt kring större utsläppskällor. Det är därför mofiverat attöverväga vilka ytterligare utsläppsminskningar som kan genomföras till rimligakostnader. Det är därför nödvändigt att vi fortlöpande undersöker och tar fillvara alla rimliga möjligheter att ytterligare minska svavelutsläppen.Förutsättningarna för att ytterligare minska svavelhalterna i tunga och lättaeldningsoljor bör utredas. Svavelutsläppen från den svenska industrinsprocesser bör enligt jordbruksministern kunna reduceras med sikte på enhalvering . har i uppgift attverka för en sådan minskning inom ramen för den normala prövningen enligtmiljöskyddslagen. När det gäller kväveoxidutsläppen står det nu klart attkvävets roll i försurningsprocessen har ökat och kommer att öka i betydelse itakt med att svavelutsläppen minskar. Kväveoxiderna är också sannolikt enviktig orsak till uppkomsten av skogsskador samt medverkar i bildningen avskadligt ozon. Kväveoxiderna bidrar vidare i hög grad tillluftföroreningsproblemen i våra tätorter. Det är därför nödvändigt att vi nuockså börjar uppmärksamma kväveoxidutsläppen. Enligt jordbruksministern är detnödvändigt med en kraftig minskning av kväveoxidutsläppen från förbränningsanläggningar.Totalt bör det vara möjligt ätt uppnå minskningar av kväveoxidutsläppen med ca30 % fram . I ettantal motioner yrkas på skärpningar av gällande utsläppskrav. Enligt motion 879 (m) bör gränsvärdet för utsläppen sänkastill svavel per MJ för alla koleldade anläggningar. Utsläppen bör ävensänkas vid den kvarvarande oljeförbränningen till-på sikt-0,svavel per MJgenom att större anläggningar förses med effektiv avsvavlingsutriistning ellergenom val av lågsvavlig olja (yrkande 3). Regeringen bör lägga fram förslagtill gränsvärden för utsläpp vid förbränning av torv, ved och andra biobränsleni större anläggningar (yrkande 4). Enligt motionen ger kärnkraften enmiljö-vänligare energiproduktion som möjliggör väsentliga förbättringar vadgäller JoU1984/85:28 16 luftföroreningar och utsläpp av surgörande ämnen.Säkerheten skall avgöra kärnkraftverkens framtid. Motionärerna framhållervidare att kärnvärme från miljöskyddssynpunkt är mycket överlägsen olje-, kol-,flis- eller torveldade värmeverk och att det från säkerhetssynpunkt är befängtatt förbjuda drift av Secure. - Ett problem vid miljöförstöring kan enligtmotionen vara att den som orsakar skadan ofta inte drabbas av effekterna. Dettaförhållande kan emellertid korrigeras med miljövårdsavgifter. Mofionärernaföreslår att ett system med lägre avgifter eller skatter prövas i detta syfte.Miljöstimulanser av denna typ skulle då kunna användas för att åstadkomma ensvavelreduktion av eldningsolja eller för att premiera förbränningsanläggningarsom minskar svaveldioxid- och kväveoxidutsläppen (yrkande 5). Enligt motion 2894 (c) är en målmedveten politik förenergihushållning och effektivare energianvändning den bästa garantin för bådeen positiv ekonomisk utveckling och en bra miljö. Inhemsk förnybar ochmiljövänlig energi bör stödjas. Användning av fossila bränslen skapar bådeförsurning och koldioxidökning. Regeringens kolprogram måste därför avvisas ochsvavelutsläppen från oljeanvändningen måste begränsas (yrkande 5). I enlighethärmed yrkar motionärerna att miljökraven vid eldning av kol skärps och att detmaximalt tillåts en utsläppsnorm på svavel per MJ (yrkande 6). Sammayrkande framförs i motion 2878 yrkande 25 (c). En utredning bör tillsättas omuttag av svavelavgift i syfte att begränsa svavelutsläppen från de störstautsläppskällorna i , motion 2894 (yrkande 7). Vidare hävdas i motionenatt det nu i finns outnyttjad kapacitet vid raffinaderierna som gör detnödvändigt att ytterligare sänka svavelhalten i tunna eldningsoljor ochdieselbrännoljor (yrkande 9). Enligt motionen bör slutligen sätta sommål att kväveutsläppen halveras (yrkande 8). I motion 2899 (fp) framhålls att propositionens förslagmåste skärpas på följande punkter: Högsta tillåtna svavelhalt i tjockeldningsolja bör möjligt sänkas från 1 till genom att man till enbörjan ökar användningen av den lågsvavliga Nordsjöoljan (yrkande 2). I tunneldningsolja bör svavelhalten sänkas från 0,3 till genomianspråktagande av outnyttjad raffinaderikapacitet (yrkande 3). Det förslag somframställs i propositionen om att industriutsläppen av svaveldioxid skallhalveras bör ges formen av ett kraftfullt och definitivtriksdagsuttalande (yrkande 4). Enligt kommunisternas partimotion 2902 avLars m, fl. bör regeringen lägga fram ett åtgärdsprogram för radikalminskning av svaveldioxid- och kväveoxidutsläpp. Enligt motionärerna kan enminskning åstadkommas som innebär att kväveoxidutsläppen ligger under200 och svaveldioxidutsläppen under . Det senare innebär skulle hamna på svaveldioxidutsläpp (yrkande 1). 1detta syfte bör restriktioner införas vilka innebär att den högsta tillåtnasvavelhalten i tjock eldningolja sänks från till och i JoU1984/85:28 17 villaolja från till (yrkande 3). Regeringenbör lägga fram konkreta förslag till reningsåtgärder beträffande de 100 värstasvavelutsläppskällorna av vilka de 15 värsta åtgärdas (yrkande 4). De högsta tillåtna svavelutsläppen från storakoleldningsanläggningar bör halveras till /MJ (yrkande 5). Motionärernaansluter sig till förslagen i aktionsplanen att alla åtgärder som kostar mindreän /ton avskild svaveldioxid genomförs. Åtgärden bör vara genomfördsenast . En inventering bör göras av åtgärder för svavelreduktion somkostar /ton (yrkande 6). Slutligen bör en avgift införas påutsläpp av svaveldioxid fr. o. m. innebärande att utsläppöverstigande /år betingar en avgift av /år (yrkande 7). De nunämnda yrkandena täcker även helt den under allmänna motionstiden framlagdamotionen 2783 av m, fl. (vpk). I motion 2055 (s) framhålls nödvändigheten av snaraåtgärder för att kraftigt minska svaveldioxidutsläppen och utsläppen avkväveoxider i . Utskottet får för sin del anföra följande. Enighet råder, som framgår av den lämnade framställningen,om det nödvändiga i att vi i med kraft fortsätter ansträngningarna attminska utsläppen av försurande ämnen även inom landet. Trots de åtgärder somredan vidtagits fortsätter försurningen. är det svaveldioxidnedfalletsom barden största skulden i försurningen. Som franihållsi propositionen harde svenska svavelutsläppen tillräckligt stor betydelse för försurningssituationenför att det skall vara motiverat att överväga vilka ytterligareutsläppsminskningar som kan genomföras till rimliga kostnader. Det bör varamöjligt att reducera svavelutsläppen från den svenska industrins processerytterligare med sikte på en halvering . Någonanledning att i detta sammanhang kräva andra formuleringar än dem som anförs ipropositionen, vilket begärs i motion 2899 (fp), föreligger enligt utskottetsmening icke. När det gäller frågan om vilka åtgärder som skall vidtas,vilka krav på utsläppsreduktioner som skall ställas och vilken tidsplan somdärvid skall följas bör man enligt utskottets mening göra en realistiskbedömning av situationen. De allmänna mål som sätts upp för inriktningen avenergipolitiken i motionerna 2894 (c) och 2902 (vpk) kan tyckas välmenande menär enligt utskottets bedömning icke förankrade i verkligheten. Den energipolitiskainriktning beslutat om innefattande en successiv ersättning avoljamed andra bränsleslag och avveckling av kärnkraften förutsätteren viss användning av kol. Någon anledning att ändra på de svavelreningskravsom godkändes av föreligger icke. De svavelkrav på koleldning som ställs i motionerna 879(m) och 2894 (c) skulle omöjliggöra koleldning i mindre anläggningar.Motionerna bör i denna del inte föranleda någon åtgärd. 2 1984/85. Rättelse: S. 18, rad 24 Står: motion 2894 (m) Rättat tillmotion 2894 (c) JoU1984/85:28 18 Inte heller bör yrkandet i motion879 om särskilda normer för torv och andra biobränslen föranleda någonriksdagens åtgärd. Enligt gällande riktlinjer gäller i princip sammautsläppsnormer för kol och biobränslen (prop. 1983/84:158). Att som föreslås i motion 2902 (vpk) nu fastlägga entidsram för nya svavelkrav synes ej ekonomiskt och tekniskt försvarbart. Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning attsträvan bör vara att reducera svavelhalten i tjock och tunn eldningsolja ochatt takten härför måste bestämmas sedan de ekonomiska och tekniskaförutsättningarna utretts. De sinsemellan skiljaktiga yrkanden om minskadsvavelhalt i tjock eldningsolja som framställs i motionerna 879 (m) och 2899(fp) får mot den bakgrunden i väsentlig utsträckning anses vara tillgodosedda. Utskottet har erfarit att man inom en utredning som ledsav den nordiska ämbetsmannakommittén preliminärt har kommit fram till att detfinns avsvavlingskapacitet i nordvästra raffinaderier som skulle göradet möjligt att sänka svavelhalten i lätta eldningsoljor och dieselolja till0,från nuvarande . LItskottet utgår från att regeringen, därest utredningsresultatetbekräftas, förordnar om en sänkning av svavelhalten i de nämnda oljorna såsnart det är praktiskt möjligt. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotionerna 2894 (c), 2899 (fp) och 2902 (vpk) i berörda delar bör somsin mening ge regeringen till känna. Utskottet är icke berett tillstyrka de krav på avgifter avskilda slag som framförs i olika motioner och som i motion 879 (m) benämnsmiljövårdsstimulanser, i motion 2894 (c) benämns svavelavgift i syfte attbegränsa svavelutsläppen från de största utsläppskällorna i och imotion 2902 (vpk) preciseras till /år för utsläpp över /år.Enligt utskottets mening bör, som tidigare framhållits, den fortsattareduktionen av svavelutsläppen styras av kommande utredningsresultat och genomnaturvårdsverkets krav i samband med koncessionsprövningar. Som jordbruksministern framhåller är det nu ävennödvändigt att uppmärksamma kväveutsläppen. Utskottet ansluter sig till det avregeringen satta målet om en reduktion av dessa utsläpp fram till är1995 jämfört med utsläppen . Den målsättning om en halvering av kväveutsläppensom föreslås i motion 2894 (c) är enligt utskottets bedömning orealistisk motbakgrund av att vi enligt aktionsplanen kan förvänta i stort sett sammautsläppsnivå som vid oförändrade miljökrav. Syftet med motion 2055 synes i allt väsentligttillgodosett genom det program som redovisas i propositionen. Mot bakgrund av det anförda bör enligtutskottets mening lämna utan erinran vad som anförts i propositionen underdetta avsnitt samt avslå motionerna 879 yrkandena 3, 4 och 5, 2894 yrkandena 5,6, 7 och 8, 2899 yrkandena 2 och 4, 2902 yrkandena 1, 4, 5, 6 och 7, 2055, 2783och 2878 yrkande 25. JoU1984/85:28 19 Åtgärder för att minska avgasutsläppen från bilar I svarar fordonstrafikenför två tredjedelar av våra kväveoxidutsläpp. Utsläppen är nu totalt dubbeltså stora som , och bilarnas bidrag har ökat med fyra gånger sedandess. Bilavgaser innehåller även bl. a. koloxid, partiklar, bly och hundratalsandra kemiska ämnen. Trafiken svarar även för en dominerande del av utsläppenav kolväten som tillsammans med kväveoxider bildar ozon och andra oxidanter.Koloxidutsläppen från vägtrafiken, som mer än fyrfaldigats sedan början av1950-talet, har varit ungefär oförändrade. Blyutsläppen harminskat genom de skärpta kraven på blyinnehållet i bensinen. Som framgår av det anförda innehåller bilavgaserna en radhälso- och miljöfarliga ämnen. Utsläppen från trafiken har kommit att bli denhelt dominerande källan till den försämrade luftkvaliteten i våra tätorter.Under de senaste åren har även bilavgasernas del i skulden till försurningenoch till de skogsskador som konstaterats rönt ökad uppmärksamhet. bilavgaskommitté lade fram sitt slutbetänkandeBilar och renare luft (SOU 1983:27, 28) pä 1983. I betänkandetkonstaterades att den bästa reningen med tillgänglig teknik skulle uppnås genomanammande av de avgasreningskrav som gäller i och somtillgodoses med katalysatorrening vilket förutsätter användande av blyfribensin. Enligt kommitténs bedömning var situationen i icke sådan attinförande av obligatoriska regler i denna riktning skulle vara realistiska.