bet · G801FiU28 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet delar mot bakgrund härav motionärernasuppfattning all starka skäl talar för att liberalisera valulalagstiftningen.Som ett första steg bör en anpassning ske fill situationen i och Norge.Riksbanken bör därför enligt utskottets rnening undersöka möjligheternaatt inom det nuvarande regelsystemets ram genomföra sådana liberaliseringar ivalutapolitiken. Utskottet tillstyrker med del anförda motionerna 3068yrkandena 2 och 3, 3069 yrkande 2 och 3070 yrkandena 2 och 3. dels utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse: 2. beträffande liberalisering av valutalagstiftningen altriksdagen med anledning av motionerna 1984/85:3068 yrkande- ' na 2 och 3,1984/85:3069 yrkande 2 och 1984/85:3070 yrkandena 2 och 3 FiU1984/85:28 12 a) hos regeringen begär förslag i enhghel medvad utskottet anfört, b) somsin mening ger fullmäktige i till känna vad utskottet anfört om valutapolitiken. (), (),(), (), (), ()och () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 6 börjar med "Utskottet har" och på s. 7 slutar med"yrkande 1" bort ha följande lydelse: Ett av de högst prioriteradeområdena i det nordiska samarbetet inom harvarit "som hemmamarknad". Flera utredningar och rapporter harpublicerats på detta område. 1980 antog en rekommendation om översyn avden nordiska lagstiftningen med sikte på att främja gemensamma projekt på delindustriella området. Några mer konkreta förslag angående en gemensam nordiskaktiemarknad finns dock inte. De nordiska industriförbunden genomförde i början av 1981en utredning för att belysa företagens syn på möjligheterna till ett vidgatsamarbete mellan företag i de olika nordiska länderna. a. att industriförbunden skulle utreda de problem som skulleaktualiseras vid inrättandet av en gemensam aktiemarknad. 1982 publicerades ett konkret förslag fill en gemensamakfiemarknad för . En gemensam nordisk akfiemarknad borde enligt utskottetsmening vara ett bra sätt att främja en mer långtgående industriell integrationinom . En målsättning bör vara att alla förelag, som så önskar,ges möjlighet att bli noterade på börserna i de olika nordiska länderna. En förutsättning för att kunna hävda sig i konkurrensen påvärldsmarknaden är som anförs i motionerna en stabil hemmamarknad. Med Nordensom en gemensam aktiemarknad kan hemmamarknaden bli större, somförutsättningarna för industriellt samarbete ökar. Ett hinder för en gemensam nordisk aktiemarknad finns i delagar och regler som tillämpas inom vart och ett av de nordiska länderna.Valutaregleringen och reglerna om eiableringsrätt lägger hinder i vägenför upprättandet av en sådan aktiemarknad. Inom den nordiska gemenskapens ram bör därför nya reglerkunna utvecklas. För detta krävs emellertid förändringar både av aktiebolagslagsamt av valuta- och skallelagstiftningen. Det utredningsarbete som bör påbörjasbör enligt utskottet ha som målsättning att kunna etablera en FiU1984/85:28 13 gemensam nordisk aktiemarknad under första hälften av1990-talet. Den rapport som de nordiska ihdustriförbunden gemensamtlade fram bör kunna tjäna som förebild för hur arbetet skallkunna bedrivas. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna 561yrkande 1, 2351, 2713 och 2806 yrkande 1 om behovet av åtgärder för att skapaen gemensam nordisk aktiemarknad bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse: 3. beträffande gemensam nordisk aktiemarknad attriksdagen med anledning av motionerna 1984/85:561 yrkande 1, 1984/85:2351,1984/85:2713 och 1984/85:2806 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Begränsning av svenska företags investeringar iutlandet (vpk) anser att dels den del av ulskoileis yttrandepå s. 7 som börjar med "Den prövning" och slutar med "motion674" bort ha följande lydelse: Utskottet ser med oro på dennautveckling. som industriinvesteringarna i utlandet ökat kraftigt ochantalet anställda i svenskägda förelag i utlandet från mitten av 1970-talel harökat från 250000 till 400000 har antalet sysselsatta i den svenskaindustrin minskat kraftigt med omkring 120000 personer. Del finns därförstarka skäl för att som föreslås i motion 674 endast godkännautlandsinvesteringar, om det kan påvisas att de utgör ett ömsesidigtsamhällsekonomiskt intresse för och del land i vilket investeringarnasker. För att få en allsidig belysning inför dessa beslut bör också sommotionärerna föreslår de anställda i ett företag eller i en koncern som görinvesteringar i utlandet ge sitt godkännande innan sådana investeringar görs. slutbetänkande Näringspolitiskaeffekter av internationella investeringar (SOU 1983:17), som varit ute påremiss och behandlas inom , innehåller flera uppgifter sompekar på att direklinvesleringarna är en del av den internationellastrukturomvandlingen som leder till all förelagskoncenlralionen ökar.Kommittén anför alt 24 förelag 1978 hade av sin produktionutomlands jämfört med bara 10 företag 1970. Den andel av uilandsförsäljningensom också produceras utomlands har ökat från år år 1978.Direktinveste-ringskommitién drar slutsatsen alt för de svenska multinationellaföretagen är ullandsproduklion nu viktigare än export för försörjning avutländska marknader. I avvaktan på alt direklinvesleringskommitténs förslagslutbehandlats anser utskottet i likhet med motionärerna att valulastyrelsenbör FiU1984/85:28 14 återgå till tidigare ordning att pröva direktinvesteringari utlandet ur bylesbalanssynpunkt. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande begränsning avsvenska företags investeringar i utlandet alt med bifall till motion1984/85:674 a) som sin meningger fullmäktige i till känna vad utskottet anfört om omprövning avbeslutet all inte längre pröva svenska direktinvesteringar i utlandet urbytesbalanssynpunkt, b) hos regeringenbegär förslag till sådan ändring i valutaförfattningarna altutlandsinvesteringar endast skall godkännas om det kan påvisas att de utgör ettömsesidigt samhällsekonomiskt intresse, c) hos regeringenbegär förslag till sådan ändring i valutaförfalt-ningarna att de anställdasgodkännande krävs för ett företags/en koncerns utlandsinvesteringar. Regler för utlännings aktieföi'värv i svenska företag (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 8 börjar med "Underskotten i" och på s. 9 slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet medmotionärerna alt utvecklingen av försäljningen av svenska aktier till utlandetinger oro. De utländska kapilalplacerarna har kraftigt ökat sinägarandel i svenska exportförelag. Det gör att utländska intressen i ökad gradfår makten inom svenskt näringsliv. Det måste emellertid enligt utskottet varaen nationell angelägenhet att behålla svenska storförelag i svensk ägo. Denöversyn av lagstiftningen om utländska förvärv av svenska företag som riksdagenbegärde förutsätter utskottet kommer all leda till förslag om ökadkontroll av oönskat utländskt inflytande. I avvaktan på att denna översynslutförts anser emellertid utskottet att bör återgå till sammarestriktiva praxis inom valutastyrelsen som tidigare när det gäller att beviljatillstånd för aktieförsäljningar till utlandet. Vidare bör enligt utskottet de fackliga organisationernasföreträdare i valulastyrelsen få delta i beslut om utländska köp av aktier.Utskottet tillstyrker således motion 1580 i sin helhet. dels utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande regler förutlännings aktieförvärv i svenska företag att med bifall till motion1984/85:1580 FiU1984/85:28 15 a) som sin meningger fullmäktige i till känna vad utskottet anfört om återgång tilltidigare restriktiva praxis när del gäller tillstånd för utlänningar att köpaaktier i svenska företag, b) som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om deltagande av fackligaorganisationers företrädare i valulastyrelsen vid beslut om tillstånd tillutländska köp av svenska aktier. minab/gotab 1985 82726