bet · G801LU4 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:4 omvissa frågor rörande bokföringslagen I betänkandet behandlas dels enmotion (s) om företagens bokföring av statliga bidrag, dels en motion (m) omföretagens bokföring av skulder i utländsk valuta. Remissyttranden över bådamotionerna har inhämtats från bokföringsnämnden, som anser att den förstnämndamotionen inte påkallar någon åtgärd från sida. Beträffande den andramotionsfrågan framhåller nämnden att spörsmålet berörs av ett projekt som pågårinom nämnden. Utskottet understryker vikten av att företagen i sinårsredovisning öppet redovisar olika former av statligt stöd men anser attnågon åtgärd med anledning av den förstnämnda motionen inte är påkallad medhänsyn till att bokföringsnämnden i en utfärdad anvisning gett riktlinjer förhur statliga stöd skall redovisas i bl. a. årsredovisningen. Inte heller ärnågon åtgärd påkallad beträffande motionen om redovisning av skulder i utländskvaluta eftersom bokföringsnämnden kommer att beakta motionen vid det arbete sompågår inom nämnden i frågan. I mofion 1983/84:959 av KarinFlodström (s) yrkas att beslutar att bokföringslagen ändras för attförbättra informafionen till allmänheten om stöd till de enskilda företagen. Motiveringen till motionen finns i motion 1983/84:1030vari framhålls att det bör krävas en öppenhet av de enskilda företagen i frågaom de statliga stöd de tar emot och villkoren för stöden. Mofionären anslutersig fill ett förslag av i en rapport om att samtligastadiga stöd öppet skall anges i företagens årsredovisning. I mofion 1983/84:1162 av () yrkas att riksdagenbegär att regeringen överlämnar motionen för beaktande till den i motionenomnämnda projektgruppen inom bokföringsnämnden. Mofionären framhåller att företag som har liten eller intehar någon lagerreserv och som tagit ufiandslån löper en uppenbar risk atttvingas i konkurs. Enligt mofionären har utlandsskulderna genom den senastedevalveringen ökat , ett belopp som företagen på något sätt måstekompensera med en ökad vinst om de inte har någon lagerreserv att ta av. Imotionen framhålls att en möjlighet för företagen att fördela ökningen avskulden under exempelvis skulle bli fill stor nytta för företagen och 1 1984/85. LU1984/85:4 2 inte medföra några kostnader för staten. Möjligheten börstå öppen endast för företag som har liten lagerreserv. Motionären hänvisartill att en projektgrupp inom bokföringsnämnden tillsatts med uppgift attutarbeta en promemoria beträffande omräkning av utländska fordringar ochskulder. Enligt aktiebolagslagen (1975:1385)skall aktiebolag för varje räkenskapsår avge årsredovisning som bl. a. skallbestå av resultaträkning och balansräkning. Resultaträkningen ochbalansräkningen skall upprättas enligt bokföringslagens (1976:125) regleromårsbokslut. Motsvarande bestämmelser finns beträffande ekonomiska föreningar ilagen (1951:308) om ekonomiska föreningar och beträffande andrabokföringspliktiga näringsidkare i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. ivissa företag. Enligt bokföringslagen skall i den löpande bokföringennoteras bl. a. alla in- och utbetalningar saml uppkomna fordringar och skulder.Årsbokslutet skall bestå av balansräkning och resultaträkning.Resultaträkningen skall i sammandrag redovisa samtliga intäkter och kostnader irörelsen under räkenskapsåret samt lämna en med hänsyn till rörelsensförhållanden tillfredsställande redovisning för hur räkenskapsårets resultatuppkommit. Balansräkningen skall i sammandrag redovisa rörelsens samtligatillgångar och skulder samt eget kapital i rörelsen. Några närmare regler om hur olika former av statligt stödtill företagen skall redovisas i resultaträkning och balansräkning finns inte ibokföringslagen. har emellertid utfärdat enanvisning (KFS 1980:1, BFN:11) beträffande redovisning av statliga stöd. Ianvisningen ges riktlinjer om hur statliga stöd skall redovisas i den löpandebokföringen och i årsbokslutet. Anvisningen syftar till att ge läsare av företagensårsredovisning en tillfredsställande information för att bedöma företagensresultat och ställning. Enligt anvisningen skall i årsredovisningen - förutomvissa uppgifter som skall ingå i årsbokslutet - lämnas upplysning om storlekenav och villkoren för erhållna och beviljade stöd som är av väsentlig betydelseför bedömningen av stödens inverkan på företagets resultat och ställning.Normalt skall stödet redovisas öppet i årsredovisningen. Vidare skall företageni en flerårsöversikt ange vilka stöd som erhållits varje är, detta för att geen samlad bild av effekterna av statliga stöd på företagens resultat ochställning. Inte heller beträffande redovisning av skulder i utländskvaluta finns det några uttryckliga regler i bokföringslagen. Enligt uttalandenunder förarbetena bör emellertid kortfristiga utlandsskulder tas upp till denhögsta av de kurser som gällde vid skuldens uppkomst och på balansdagen.Beträffande värderingen av långfristiga skulder framhölls under förarbetena attfull klarhet ännu inte utbildats i praxis. Vid förlust på grund av kursstegringtorde man i stället för att redovisa förlusten kunna fördela dennaöver LU1984/85:4 3 Har kursfall inträffat, torde det ligga i god redovisningssedatt den kursvinst, som detta innebär, inte kan anteciperas, innan vinstenrealiserats vid skuldens betalning. Departementschefen var då inte beredd attföreslå några bestämmelser i ämnet. Det lämnades åt utvecklingen av god redovisningssedatt närmare utforma hur en rättvisande värdering av långfristiga skulder börgöras. En näringsidkare som är på obestånd (insolvent) kan påansökan av honom själv eller av en borgenär försättas i konkurs. Med obeståndförstås att gäldenären inte rätteligen kan betala sina skulder och att dennaoförmåga inte är endast tillfällig. En näringsidkare anses vidare insolvent omhan på uppmaning av en borgenär inte inom betalat klar och förfallenskuld. Reglerna medför att en näringsidkare vars skulder stigit till följd aven devalvering kan gå i konkurs om han saknar medel att betala helautlandsskulden. Huruvida konkurs skall inträda eller ej är emellertid beroendepå gäldenären eller hans borgenärer. Någon plikt för gäldenären att gå ikonkurs finns inte. som ett aktiebolag kan vidare reglerna omtvångslikvidation i aktiebolagslagen bli tillämpliga. Bestämmelserna innebär ihuvudsak följande. Om styrelsen för ett aktiebolag har skäl att anta attaktiekapitalet gått förlorat till mer än hälften är styrelsen skyldig attgenast upprätta en s. k, likvidationsbalansräkning. Visar balansräkningen attbristen överstiger hälften skall styrelsen möjligt till bolagsstämmanhänskjuta frågan om bolagets trädande i likvidation. Godkänner inte bolagsstämmaninom en balansräkning som visar att det egna kapitalet -eventuellt efter nedsättning av aktiekapitalet - uppgår till det registreradeaktiekapitalet skall styrelsen, om stämman inte har fattat likvidationsbeslut,ge in ansökan till rätten om tvångslikvidation. Bolaget kan undgå beslut omtvångslikvidation genom att under ärendets handläggning visa attlikvidationsanledningen har upphört. Styrelseledamöterna och i vissutsträckning aktieägarna blir solidariskt ansvariga för bolagets förpliktelser,om styrelsen underlåter att ansöka om likvidation när sådan skyldighetföreligger. Yttranden över de båda motionernahar inhämtats från bokföringsnämnden. Beträffande redovisning av statliga stöd framhållernämnden att anvisning i stor utsträckning tillgodoser syftet medmotionen och att någon ändring i bokföringslagen ej f n, kan anses påkallad.Vidare anförs att anvisningen nu revideras med hänsyn till nya regler ombeskattning av statliga företagsstöd. När det gäller redovisning av skulder i utländsk valutaframhåller bokföringsnämnden att en projektgrupp inom nämnden sedan en tidarbetar med frågan om god redovisningssed vid redovisning av fordringar ochskulder i LU1984/85:4 4 Den kanske viktigaste och svåraste frågani detta arbete gäller just möjligheten till eventuell fördelning av inträffadekursförluster på kommande år. Att fördela (eller periodisera) kursförlusteröver ett låns återstående löptid är enligt nämnden en i praxis vanligtförekommande metod. Projektgruppen har ännu inte tagit slutlig ställning tillunder vilka betingelser en sådan fördelning i fortsättningen kan anses varaförenlig med god redovisningssed. Motionen kommer enligt nämnden att beaktas iprojektgruppens fortsatta arbete. I motion 1983/84:959 (s) yrkas attbokföringslagen skall ändras så att informationen fill allmänheten om stöd tillenskilda företag förbättras. Enligt motionären bör det krävas en öppen redovisningav företagen i fråga om de statliga stöd de tar emot och villkoren för stöden. Några särskilda bestämmelser om hur statliga stöd skallredovisas finns inte i bokföringslagen (1976:125). haremellertid utfärdat en anvisning (KFS 1980:1, BFN: 11) beträffanderedovisning av sådana stöd. I anvisningen ges riktlinjer för hur statliga stödskall redovisas i den löpande bokföringen och i årsbokslutet. Anvisningensyftar till att ge läsare av företagens årsredovisning en tillfredsställandeinformation för att de skall kunna bedöma företagens resultat och ställning.Enligt anvisningen skall i årsredovisningen - förutom vissa uppgifter som skallingå i årsbokslutet - lämnas upplysning om storleken av och villkoren förerhållna och beviljade stöd som är av väsentlig betydelse för bedömningen avstödens inverkan på företagets resultat och ställning. Normalt skall stödetredovisas öppet i årsredovisningen. Vidare skall företagen i en flerårsöversiktange vilka stöd som erhållits ; detta för att ge en samlad bild aveffekterna av statliga stöd på företagens resultat och ställning. Enligt utskottets mening är det betydelsefullt både förallmänheten och för staten som stödgivare att ett företags årsredovisning gerbesked om de stöd som utgått till företaget. Utskottet delar därför motionärensuppfattning att statliga företagsstöd bör redovisas öppet. framhållit i remissyttrande över motionen tillgodosernämndens anvisning i stor utsträckning syftet med motionen och någon ändring avbokföringslagen är således f. n. inte påkallad. Utskottet vill emellertidunderstryka vikten av att anvisningen också iakttas av företagen och attregeringen med uppmärksamhet följer utvecklingen på området. På grund av detanförda är något initiativ från med anledning av motionen inteerforderligt. I motion 1983/84:1162 (m) framhålls att många företag medskulder i utländsk valuta löper stor risk att komma på obestånd på grund av attutlandsskulden ökat genom devalvering. Motionären anser att en möjlighet förföretagen att fördela kursförlusten på exempelvis skulle bli till stornytta. Motionären yrkar att mofionen skall överlämnas till den projektgrupp LU1984/85:4 5 som tillsatts inom bokföringsnämnden med uppgift attutarbeta en promemoria angående omräkning av utländska fordringar och skulder. har i remissyttrande över motionenframhållit att den av motionären omnämnda projektgruppen arbetarmed frågan om god redovisningssed vid redovisning av fordringar och skulder iutländsk valuta. Enligt nämnden är den kanske viktigaste och svåraste uppgiftenför gruppen just att överväga möjligheten till en eventuell fördelning avinträffade kursförluster . Nämnden påpekar att det f. n. är vanligtatt kursförluster fördelas över ett låns återstående löptid. Projektgruppen harännu inte tagit slutlig ställning till frågan under vilka förutsättningar ensådan fördelning kan anses vara förenlig med god redovisningssed.Enligt bokföringsnämnden kommer motionen att beaktas i projektgruppensfortsatta arbete. Med hänsyn till vad bokföringsnämnden sålunda uppgivitanser utskottet att motion 1162 inte påkallar någon åtgärd från sida. 1. beträffande redovisning av statligtstöd att avslår mofion 1983/84:959, 2. beträffande redovisning av skulderi utländsk valuta att avslår motion 1983/84:1162. Närvarande: (), (). (), (), MonaSaintCyr(m), iGamleby (s)*, (), (), (), (), Per (vpk), ()*, BeritLöfstedt (s) och i (m)*. * Ej närvarande vid betänkandets justering.