bet · G801JuU28 · 1984-12-31 00:00:00 — Om motionärernas förslag-att en avgåendestyrelseledamot skall vara skyldig all genast anmäla avgången fillbolagsregistret vid äventyr att ledamoten eljest blir solidariskt ansvarig förbolagets förpliktelser - genomförs kommer det alt ligga i den avgåendestyrelseledamotens intresse att se till att en anmälan om förändring kommer infill patentverket. Med en sådan ordning kan man räkna med att få ett betydligtaktuellare bolagsregisler än det nuvarande. Enligt utskottets mening bör enregel av det slag som motionärerna föreslagit inte innebära några problem för"seriösa" näringsidkare. På anförda skältillstyrker utskottet motion 94 i denna del. JuU1984/85:28 68 yttrande ' "" 1984/85:3 y över proposition 1984/85:32 om riktlinjer för det framtidaarbetet mot ekonomisk brottslighet m. m. jämte motioner har den 13november 1984 beslutat att bereda socialförsäkringsulskotlet tillfälle attyttra sig över proposition 1984/85:32 om riktlinjer för det framtida arbetetmot ekonomisk brottslighet m.m. jämte de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1984/85:93 av m.fl., 1984/85:94 av , 1984/85:95 av m. fl. och 1984/85:96 av , fl. Med hänsyn lill den definition av ekonomisk brottslighetsom återfinns på s. 5 i propositionen finner socialförsäkringsulskotlet att deti det förevarande ärendet endast är frågor om socialavgifter som berörutskottets beredningsområde, och utskottet begränsar sitt yttrande i enlighethärmed, I propositionen lämnas en framställning om problemen medekonomisk brottslighet, och vidare redovisas den allmänna inriktning somreformarbetet mot sådan brottslighet bör ha. Propositionen är bl, a, föranleddav de förslag som lagts fram av kommissionen mot ekonomisk brottslighet, densk, eko-kommissionen, Avsikten är att dessa förslag - efter sedvanlig beredning- skall bli föremål för separata propositioner. De nu föreslagna riktlinjernagäller dels den allmänna uppbyggnaden av rättsliga och administrativa system, delsdel straffrättsliga förfarandet. Av de riktlinjer som skall vara vägledande idel fortsatta arbetet skall en strävan vara alt åstadkomma regler som är enklaur såväl lagleknisk som administrativ synpunkt. Vidare bör ökad samordningkomma till stånd mellan olika regelsystem. Utskottet vill inledningsvis erinra om de åtgärder somredan har genomförts inom avgiftsområdet. gäller nyaregler för uttag av socialavgifter (prop, 1980/81:178, SfU 28 och rskr 406), Dedärvid beslutade ändringarna innebar enhetligare och enklare regler förberäkning av arbetsgivaravgifter och égenavgifter. Syftet härmed var bl, a, alluppnå administrativa lättnader för såväl myndigheter som arbetsgivare ochegenföretagare. Ändringarna möjliggjorde också all ett effektivaredebiterings- och uppbördssystem kunde införas. Första stegel i den riktningenbeslutades av /(prop, 1982/83:60, SfU 10och rskr 127), Därefter har antagit en lag med nya bestämmelser omuppbörd av socialavgifter som trädde i kraft (prop.1983/84:167, SfU 28 och rskr 369), Sistnämnda lag innebär bl, a, allarbetsgivaravgifterna knyts an lill de löpande löneutbetalningarna ochsamordnas med uppbörden av preliminär A-skatt, Förfarandet medför all de JuU1984/85:28 69 arbetsgivaravgifter som betalas underuppbördsåret i de flesta fall blir definitiva. De sålunda vidtagna förändringarna har inneburit såväl förenklingarinom regelsystemen som ökad samordning mellan olika regelsystem. De hardessutom möjliggjort en bättre kontroll av avgiflsuppbörden. Utskottet villdock inte utesluta möjligheterna all ytterligare effektivisera avgiftsuppbörden,såsom begärts i motionerna 95 och 96, men anser att det kan finnas skäl attavvakta genomförandet av det nya uppbördssystemet innan några åtgärder vidtas. Ytterligare en fråga i propositionen som berör utskottetår den bristande samordning som f. n, gäller beträffande arbetstagarbegreppet,Sociallagslift-ningens och skattelagstiftningens arbetslagarbegrepp är nämligeninte identiska. Denna fråga utreds emellerfid av socialavgiftsuiredningen (S1981:04) som kommer att redovisa ett belänkande om den aktuella gränsdragningsproblematiken, Närvarande: (), (), DorisHåvik (s), (), (), (), GullanLindblad (m), (), (), 'Bölander (c),Margö (vpk), (), i (m),() och (). , ,och i (alla m) anför: Vid behandlingen av proposition 1983/84:167 om nya reglerför uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare m.m. framförde vi som vårmening att propositionens förslag inte innebar förenkUngar av uppbördssystemetulan i stället ökade administrativa svårigheter för arbetsgivarna och ökadstatlig administration. Dessutom skulle förslaget medföra ökade kostnader förförelagen i form av minskad likviditet och stora ränteförluster, vilket kandrabba i synnerhet mindre företag hårt. Vi ansåg sålunda att propositionensförslag inte kunde godtas utan regeringen borde i stället utreda frågan på nyttmed utgångspunkt från att påtagliga förenklingar av uppbördssystemel måstegenomföras och därefter lägga fram förslag med denna inriktning. JuU 1984/85:28 70 1984/85: 1 y överproposition 1984/85:32 om riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomiskbrottslighet m. m. jämte motioner har berett trafikutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1984/85:32 om riktlinjer för detframtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m. m. jämte de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1984/85:93 av m.fl. (fp),1984/85:94 av m. fl. (vpk), 1984/85:95 av m. fl. (c)och 1984/85:96 av m. fl. (m). Trafikutskottetfår med anledning härav anföra följande. Ett område inom trafikutskottets beredningsområde,där förekomsten av ekonomisk brottslighet har uppmärksammats i olikasammanhang, är den yrkesmässiga trafiken. Bestämmelserom yrkesmässig trafik finns i yrkestrafiklagen (1979:559), YTL, och iyrkestrafikförordningen (1979:871), YTF. Föreskrifter i frågor som anges i YTLoch YTF beslutas av transportrådet. Yrkesmässigtrafik definieras i YTL som trafik, i vilken personbil, lastbil eller buss medförare ställs till allmänhetens förfogande mot ersättning för transport avpersoner eller gods. YTL och YTF gäller inte för alla transporter av nuangivet slag. Vissa undantag är angivna i YTF. YTLskiljer när det gäller godstransporter mellan linjetrafik ochbesläll-ningstrafik (omfattande främst åkerier) samt när det gäller persontransportermellan beslällningstrafik med tyngre fordon (främst bussar), beställ-,ningstrafik med lättare fordon (främst taxibilar), turisttrafik ochlinjetrafik. Yrkesmässigtrafik som omfattas av YTL får endast drivas efter tillstånd. Trafiktillståndför linjetrafik som rör mer än ett län meddelas av transportrådet. I övrigtmeddelas trafiktillstånd av länsstyrelse. De myndigheter som gertrafiktillstånd skall enligt YTL genom tillståndsprövning, en fortlöpandetillsyn och andra lämpliga åtgärder verka för att en tillfredsställande trafikförsörjninguppnås och att kraven på säkerhet och arbetsmiljö uppfylls. Trafiktillståndfår endast ges till den som med hänsyn till yrkeskunnafide, personliga ochekonomiska förhållanden samt andra omständigheter av betydelse bedöms varalämplig att driva verksamheten. Hos aktiebolag och andra juridiska personergäller kraven i fråga om yrkeskunnande och andra personliga förhållanden deneller dem som skall ha ansvaret för trafikutövningen. Kan på grund av uppkomnamissförhål- JuU1984/85:28 ' 71 landen tillståndshavaren inte anses lämplig att fortsättaverksamheten skall trafiklillståndet återkallas eller tillståndshavarentilldelas en varning. I proposition 1981/82:78 om vissayrkeslrafikfrågor riktades uppmärksamhet på olagligheler som enligt uppgiftförekom inom den yrkesmässiga trafiken, såsom olaga yrkesmässig trafik (s. k.svarlåkning), underlåtenhet att betala skaller och avgifter samt överträdelserav t. ex. arbetstids-, fordons- och vägtrafikbeslämmelser. I propositionenredovisades insatser för alt komma till rätta med missförhållandena. På förslagi propositionen fattade (/82: 30, rskr 1981/82: 302) beslut omvissa åtgärder mot missförhållandena. 1 proposition 1983/84:65 om vissayrkestrafikfrågor m.m. lämnades bl. a. en redogörelse för det fortsatta arbetetmot olagligheter inom yrkes-trafiken. På förslag i propositionen beslutaderiksdagen (/84; 11, rskr 1983/84: 140) bl. a. vissa ändringar ibestämmelserna i om återkallelse av trafiktillstånd och varning avtillståndshavare, varigenom det klarlades all dessa åtgärder kan ifrågakommaoavsett om ett åsidosättande av regler avser de särskilda reglerna förtrafikutövare eller de regler som gäller för alla företagare. Den yrkesmässiga trafiken omnämns i den remitteradepropositionen (s. 44 och 45) i en redovisning av områden, inom vilka genomförtslagändringar av betydelse för att motverka ekonomiska brott. I del remitterade ärendet tas upptvå frågor, vilka berör den yrkesmässiga trafiken, nämligen dels fråga ombegränsning av regleringen för den yrkesmässiga trafiken m.m., dels fråga ominförande av ett system med näringstillstånd. Dessa frågor behandlas i detföljande. har inte funnit anledning att yttra sig över vad somi övrigt behandlas i det remitterade ärendet. Begränsning av regleringen för den yrkesmässiga trafikenm. Som grund för det framtida arbetetmot ekonomisk brottslighet skall enligt propositionen tjäna den lagstiftning ochden reglering på olika områden som f. n. finns. En strävan skall emellertidvara all förbättra efterlevnaden av gällande regler. skall enligtpropositionen ökad tonvikt läggas på förebyggande åtgärder. Stark kritik mot den nuvarande regleringen m.m. på olikaområden framförs i två motioner. I motion 1984/85:93 (fp) anförs bl. a. att en väsentligåtgärd för att förebygga brott är att avskaffa lagar och regler, vilka"gör" människor till brottslingar. Ju fler restriktioner som införs,desto fler tillfållen skapas enligt motionärerna att människor blir lagbrytare.Som exempel på lagar som inte fyller sill syfte nämns i motionen lagstiftningenför yrkestrafiken. har enligt motionärerna konstaterat alldenna lagstift- JuU 1984/85:28 " 72 ninginte har inneburit att den åsyftade saneringen i branschen har uppnåtts.Motionärerna begär i yrkande 3 i motionen alt som sin mening skall geregeringen till känna bl. a. att en ambition i arbetet med att förhindrauppkomsten av ekonomisk brottslighet måste vara alt förenkla gällanderegelsystem samt all avskaffa lagar och regler som inte fyller sitt syfte. Imotion 1984/85:96 (m) framhålls bl. a. alt utvecklingen av ekonomisk brottslighetinom näringsverksamhet har sin grund i att medborgarna inte kan acceptera detgenomreglerade, byråkratiska kontrollsamhälle som har skapats i Sverige.Motionen - i vilken någon speciell bransch inte framhålls - utmynnar i ettyrkande om att vad som anförs i motionen skall utgöra riktlinjer för detframtida arbetet mot ekonomisk brottslighet. På förslag i proposition 1978/79:99 om en nytrafikpolitik godkände (/79: 18, rskr 1978/79:419) år 1979allmänna riktlinjer för den statliga trafikpolitiken. Enligt dessa riktlinjerskall målet för samhällets trafikpolitik vara att erbjuda medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar en tillfredsställande trafikförsörjning lilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. I propositionen framhölls bl. a.att del av samhällsekonomiska skäl-är nödvändigt att en viss ramhushållningtillämpas på trafikområdet, liksom på andra samhällsområden, vilket enligtpropositionen innebär att samhället måste ställa upp regler och ramar inomvilka trafikutövningen kan äga rum. Iovannämnda proposition 1983/84:65 om vissa yrkestrafikfrågor m. m. underströkföredragande departementschefen bl. a. att betydande samhällsekonomiskaeffekter uppkommer om inte reglerna för den yrkesmässiga trafiken iakttas. Hanpekade därvid bl. a. på alt åsidosättande av dessa regler kan leda tilltrafikolyckor - vilka i sin tur orsakar kostnader inom olika sektorer avsamhället - kan medföra ökade kostnader för väghål-larna samt kan innebära attsamhällets inkomster av skatter och avgifter minskas. De riktlinjer för del framlida arbetet motekonomisk brottslighet m. m. som presenteras i den remitterade propositionensynes vara väl ägnade som vägledning för reformarbetet på den yrkesmässigatrafikens område och föranleder därför inte någon erinran från trafikutskottetssida. Grundför reformarbetet när det gäller den yrkesmässiga trafiken bör enligtutskottets mening vara den nuvarande lagstiftningen och regleringen på området.Lagstiftning och reglering i fråga om den yrkesmässiga trafiken torde, somredovisats ovan, vara nödvändiga för att det uppställda trafikpolitiskamålet skall uppnås. Utskottet förutsätter dock alt förenklingar i lagstiftningoch regelsystem vidtas när så befinnes lämpligt och möjligt. Medhänsyn till det anförda finner sig trafikulskottet inte kunna biträda förslagom att lagstiftningen och regleringen för den yrkesmässiga trafiken JuU1984/85:28 73 skall avvecklas, Ulskoilet föreslär därför alt moiion1984/85:93 (fp) i här aktuell del (yrkande 3 delvis) saml motion 1984/85: 96(m) i här aktuell del avstyrks. Införande av ett system med näringstillstånd har i belänkandet(SOU 1984:8) Näringstillstånd föreslagit en lag om näringstillstånd. Regeringenskall enligt lagförslaget få föreskriva att visst slag av näringsverksamhetendast får bedrivas av den som fåll tillstånd (näringstillstånd). Endast etteller flera av följande krav skall få ställas upp som villkor förnäringstillstånd, nämligen krav på all sökanden (1) med avseende på laglydnadoch benägenhet att fullgöra sina skyldigheter enligt skatte- ochavgiftsförfatlningarna är lämplig att bedriva verksamhet av angivet slag. (2)har grundläggande utbildning i skötsel av företag och (3) ställer säkerhetintill . för skatter och avgifter. Enligt eko-kommissionens bedömning bör åkerierna(verksamheten med beslällningstrafik för godstransporter) inordnas i föreslagetsyslem med näringstillstånd. En särskild utredning om förhållandena inomlaxinäringen (beställningstrafik för persontransporter med lättare fordon)förordas av kommissionen. förslag om ett system mednäringstillstånd redovisas i propositionen (s. 78-81) av statsrådet med ett förslag om näringsförbud som näringsförbudskommiltén lagtfram i sitt betänkandet (SOU 1984:59) Näringsförbud. Remissbehandlingen avdelta belänkande var vid tiden för propositionens avlämnande inte avslutad.Statsrådet anför att han avser att på grundval av de båda nämndabetänkandena senare under innevarande lägga fram förslag i syfte attöka möjligheterna till ingripanden mot de oseriösa näringsidkarna. Frågan om införande av ett system med näringstillståndbehandlas i samtliga motioner i ärendet. I motion 1984/85:94 (vpk) - vari del i yrkande 1 begärsatt som riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomiskbrottslighet skall uttala sig för vad som anförs i motionen - framförssynpunkter, som innebär en skärpning av de av eko-kommissionen föreslagnakraven för all få näringstillstånd. 1 moiion 1984/85:93 (fp) begärs i yrkande 1alt skall uttala all den lar avstånd från införandet av ett systemmed näringstillstånd. I motion 1984/85; 95 (c) föreslås som riktlinjer förarbetet med all bekämpa den ekonomiska brottsligheten bl. a. alt regler inteskall införas som försvårar verksamheten för de seriösa näringsidkarna. Motionärernapåpekar i detta sammanhang att det inte hjälper med all införa näringstillståndför alt minska möjligheterna lill ekonomisk brottslighet, eftersom deekonomiska brottslingarna kommer att strunta i att söka sådant tillstånd, Imotion 1984/85:96 (m) - vilken som nämnts ovan utmynnar i ett yrkande om attvad som anförs i motionen skall utgöra riktlinjer för del framlida arbetet motekonomisk brottslighet - framhåller JuU1984/85:28 74 motionärerna alt de bestämt motsätter sig förslag ominförandet av etableringskontroll och reduktioner i den traditionella svenskanäringsfriheten. Med hänsyn lill att åkerierna enligt eko-kommissionensförslag avses omfattas av ett syslem med näringstillstånd har trafikutskottetvelat lämna redovisningen ovan för behandlingen av frågan om näringstillstånd ipropositionen och motionerna. Denna fråga berör emellertid mera allmänt förutsättningarnaför näringsverksamhet och ligger därmed vid sidan av trafikutskottetsberedningsområde. vill emellertid som sin mening uttala attriksdagen inte nu bör närmare gå in på frågan om införande av ett syslem mednäringstillstånd, då beredningen inom av frågorna omnäringstillstånd och näringsförbud inte bör föregripas. Trafikutskottetföreslår därför att i här aktuella delar propositionen lämnas utan erinran ochmotionerna avstyrks, Närvarande: (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (), PerStenmarck (m), (), (), (), OlleGrahn (fp), (vpk), (), () ochMargareta (). /, Begränsning av regleringen för den yrkesmässigatrafiken m.m. (), Per Stenmarck(m), (), () och () anser att den delav utskottels yttrande som på s. 3 börjar med "På förslag" och på s.4 slutar med "del avstyrks" bort ersättas med text av följandelydelse: Ekonomisk brottslighet har dålig grogrund om känslan avlojalitet och samhörighet mellan näringsidkarna och samhället är stark.Näringsidkarnas känsla av lojalitet och samhörighet i förhållande tillsamhället stimuleras emellertid inte, om de uppfattar samhället som enbyråkratisk kontrollorganisation som snåijer in dem i lagar och regleringar,som de mer eller mindre upplever som trakasserier från överhetens sida.Uppfattas inte lagar och regleringar som behövliga och meningsfulla överträdsde och gör människorna till brottslingar, såsom påpekas i moiion 1984/85:93(fp). Arbetet mot ekonomisk brottslighet måste därför börja medatt man undersöker om verkligen all den lagsfiftning och alla de regleringarsom JuU 1984/85:28 75 finns på olika områden inom näringsverksamheten behövs ochom inte lagstiftningen och regleringarna kan avvecklas eller i varje fallbegränsas. anser för sin del att med anledning avpropositionen och motionerna 1984/85:93 (fp) och 1984/85:96 (m) i här aktuelladelar bör som sin mening ge regeringen till känna vad trafikutskottet anfört ombegränsning av regleringar m. m. Införande av ett syslem med näringstillstånd (), (), Per Stenmarck (m), (), (), ()och () anser all den del av utskottets yttrande på s. 5 sombörjar med "Med hänsyn" och slutar med "motionernaavstyrks" bort ersättas med text av följande lydelse: I vårt land är rätten att etablera sig som näringsidkareoch all driva näring i princip fri. Dessa förhållanden har utgjort grunden fördet nyföre-tagande och den utveckling, som ägt rum inom näringslivet i vårtland och som fört vårt land till en framstående position blandindustriländerna. Det är mot denna bakgrund mycket oroande atteko-kommissionen föreslagit att näringsfriheten skall inskränkas genominförande av ett system med näringstillstånd. instämmer i denkritik mot ett sådant system som anförs i m-, c- och fp-motionerna i detremitterade ärendet. I propositionen borde man enligt trafikutskottets meningha tagit klart avstånd från eko-kommissionens förslag, men så har inte skett. bör emellertid uttala att ett system, sominnebär ytterligare krångel för seriösa företagare, inte bör införas i vårtland. anser för sin del att medanledning av motionerna 1984/85:93 (fp), 1984/85:95 (c) och 1984/85:96 (m) ihär aktuella delar bör som sin mening ge regeringen till känna vadtrafikutskottet anfört om införande av ett system med näringstillstånd. anser vidare att mofion 1984/85:94 (vpk) ihär aktuell del bör avstyrkas. JuU1984/85:28 76 1984/85:4 y om riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomiskbrottslighet m.m. (prop. 1984/85:32) har hemställt omyttrande av näringsutskottet över proposition 1984/85:32 om riktlinjer för detframtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m. m. jämte de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1984/85:93 av m. fl. (fp),1984/85:94 av m. fl. (vpk), 1984/85:95 av m. fl. (c)och 1984/85:96 av m.fl. (m). Frågor med anknytning lill dem som behandlas ipropositionen har tagits upp i två mofioner under allmänna motionstiden år1984, vilka har hänvisats till näringsutskoltet. 1983/84:908 av m.fl. (fp), vari, såvitthär är i fråga, hemställs (4) all uttalar alt etableringskontrollicke bör användas som ett medel inom näringspolitiken, och 1983/84:2067 av m. fl. (vpk), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motion 1983/84:2065anförs beträffande åtgärdsinriktningen mot ekonomisk brottslighet. Under förutsättning av justitieutskottets medgivandeöverlämnar närings-utskottet dessa båda motioner, den förra i angiven del, tilljuslilieulskoltei med del yttrande som avges i det följande. Proposition 1984/85:32 är enprincipproposition, baserad framför allt på den s. k, eko-kommissionensomfattande serie av betänkanden m, m. Den är avsedd att följas avspecialpropositioner rörande olika slags konkreta åtgärder och av förslag i1985 års budgetproposition lill förstärkta resurser för kampen mot ekonomiskbrottslighet. förslag har remissbehandlats, men utgången avremissbehandlingen redovisas inte annat än i form av summariskasammanfattningar på vissa punkter. bereds genom propositionentillfälle alt la del av vad statsrådet , justitieminister och finansminister har anfört i fråga om arbetet motekonomisk brottslighet och särskilda åtgärder inom ramen för delta. Vidare begär regeringen att skall godkänna deriktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomisk brottslighet somjustitieministern har angett i propositionen. De fyra motioner som frånoppositionspartiernas håll har JuU1984/85:28 77 väckts med anledning av propositionen gårsammanfattningsvis ut på alt i olika hänseenden skall modifierapropositionens riktlinjer. påyrkar dessutom vissa uttalanden ispeciella frågor, Näringsutskottel finner alt propositionen inte kan utgöraunderlag för några preciserade bedömningar från utskottets sida. Sådana fåranslå till dess regeringen framlägger sina nu aviserade förslag,Näringsutskottel inskränker sig därför till att göra en del allmännakommentarer dels till riktlinjerna, dels lill några särskilda punkter ifinansministerns anförande, allt såvitt gäller frågor som har anknytning tillnäringsulskottets beredningsområde. Av riktlinjerna finnernäringsutskottel skäl all beröra dem som avser den allmänna uppbyggnaden avrättsliga och administrativa syslem. De omfattar sex punkter, nämligen (1) stödför seriös näringsverksamhet, (2) kontrollpolitisk medvetenhet, (3) enkelhet,(4) samordning, (5) självsanering och (6) andra styrmedel än straff. 1motionerna ägnas olika grad av uppmärksamhet åt dessa riktlinjer. Motion1984/85:96 (m) innehåller en granskning punkt för punkt, varvid motionärerna -utifrån sin tolkning av vad formuleringarna i propositionen kan innebära - iflertalet fall kommer fram till ett kritiskt omdöme. Vänsterpartietkommunisterna vill - enligt moiion 1984/85:94 -inte granska riktlinjerna idetta sammanhang ulan i stället återkomma när förslag till lagstiftning etc,föreläggs för beslut, 1 motion 1984/85:95 ochfolkpartiets motion 1984/85:93 diskuteras endast några enstaka av de sexriktlinjer del nu är fråga om, 1 den sistnämnda motionen sägs bl, a, att mandär med "enkla regler" menar något annat än vad regeringen enligtpropositionen lägger in i delta uttryck. Näringsutskottel anser - i linje med vad sagts - attdet inte är möjligt att med utgångspunkt huvudsakligen i den allmänt hållnaframställningen i propositionen komma fram till ett välavvägt ställningslagandei de betydelsefulla principfrågor som del här gäller. Därför avslår utskotteti stort sett från att ställa propositionens formuleringar och därtillanknytande kommentarer i motionerna mot varandra. Utskottet vill endast göraett par allmänna anmärkningar rörande detta avsnitt i propositionen. Lagstiftning och kontrollsystem skall enligt den första avriktlinjerna utformas med sikte på att utgöra ett slöd för den seriösa näringsverksamheten.Invändningar mot denna princip torde knappast kunna föranledas av de nuciterade orden ulan endast - såsom i moiion 1984/85:96 (m) - av detaljer iföredragande statsrådets utläggning.