bet · G801BoU18 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:18 I betänkandet behandlas motion1984/85:2134 av i (m) vari hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändring avdispositionsplanen för . Motionären aktualiserar önskemål från Manillaskolan, somär en statlig specialskola för hörselskadade, om att få ta i anspråk mark ianslutning till sitt nuvarande område på södra i för attanlägga en idrottsplats. Två alternativa förslag föreligger, A resp. B. AlternativA innebär att idrottsplatsen förläggs öster om en befintlig gymnastikbyggnad,medan alternativ B innebär att den placeras norr om gymnastikbyggnaden. Enligtmotionären förordar skolans styrelse och personal att alternativ B väljs.Fördelarna med ett sådant val redovisas. Alternativ B skulle emellertid enligtmotionären strida mot den av fastställda dispositionsplanenför , varför denna plan bör ändras. Uppgifter om markfrågor på m. m. Sedan medeltiden har norra och södraDjurgården i stått under kunglig rådighet. Områdena utgjorde sådanakungsladugårdar som enligt landslag stod till konungens omedelbaradisposition. Bestämmelserna i landslagen avlöstes av föreskrifterna i 77 §1809 års regeringsform, där det stadgades att konungen icke utan ständernassamtycke fick avhända kronan bl. a, kungsladugårdar med därtill lydande hemmanoch lägenheter, kronoskogar, parker och djurgårdar samt att dessa skulleförvaltas enligt de grunder ständerna föreskrev. Genom en skrivelse den 1december 1809 erbjöd ständerna konung att för bestridande av samtligakostnader för hovhållning m. m. motta en viss årlig summa. I gengäld skullekonungen till ständerna överlämna förvaltningen och användningen av de kungsgårdaroch kungsladugårdar m. m. som tidigare stått_under konungens omedelbaradisposition. För i skulle gälla att denna för framtidenskulle förbli under konungens enskilda disposition och att inkomsterna därifrånskulle få användas till förbättring och förskönande och förunderhåll av dess vägar och broar. Inkomsterna skulle däremot inte få användastill avlöningar och gratifikationer till enskilda personer. Erbjudandet antogsav konungen . Genom flera överenskommelser med har markfrämst på upplåtits till och efter planläggning exploateratsav staden. 1 1984/85. BoU1984/85:18 2 Med anledning av en motion till riksdaghemställde hos Kungl. Maj:t om en utredning i syfte att reglerastadens och andras intressen av en fortsatt exploatering och det nationellaintresset av att bevara främst södra som en naturlig park.Utredningsuppdraget resulterade i ett förslag om att stora delar av Djurgårdenskulle bevaras som ett för allmänheten fritt tillgängligt parkområde. Förslagetblev aldrig föremål för något formellt ställningstagande från statsmakternas sida,men har ändå ansetts vara vägledande i fråga om Djurgårdsmarkens användning. Till följd av förslag i proposition 1947:248 inrättadesDjurgårdsnämnden med uppgift att i samråd med riksmarskalksämbetet och övrigavederbörande myndigheter verkställa en allmän planläggning i fråga omDjurgårdsmarkens användning för parkändamål, statliga och andra offentligabyggnader samt enskild bebyggelse. framlade ett förslag tilldispositionsplan för för chefen för . Iplanförslaget uttalades bl. Dispositionsplanen kan ickehänföras till något av de planinstitut, som regleras i byggnadslagen. Den kandärför icke bli föremål för prövning och fastställelse enligt föreskrifterna inämnda lag, I formellt hänseende torde planen närmast kunna karakteriserassåsom en markägarens särskilda översiktsplan, avsedd att tjäna till ledning ochefterrättelse för de statliga myndigheter, som förvaltar marken eller eljesthar att träffa avgöranden angående densamma. Främst berör sålunda planen Kungl.Djurgårdens förvaltning, som inom handhar förvaltningen avDjurgården. Därjämte berörs vissa andra markförvaltande statliga myndigheter.Indirekt berör planen även de statliga myndigheter och organ, som har attutreda och upprätta förslag rörande mark för statlig bebyggelse. Vid dispositionsplanens upprättande har samråd under handägt rum med vederbörande myndigheter i syfte att planen skallkunna inordnas i en generalplan för staden. Planen bör därför kunna ha detvidare syftet att tjäna som underlag för överenskommelser mellan kronan ochstaden i frågor, som rör markens närmare planläggning och användning förbebyggelse eller som park ävensom för olika åtgärder i dessa sammanhang. På såsätt kan planen i praktiken ersätta en fastställd generalplan enligtbyggnadslagen i de delar överenskommelser med staden föreligger eller ingås.Planen torde därjämte kunna läggas till grund för överenskommelser omföljdåtgärder i samverkan mellan kronan och staden särskilt beträffande deområden, som avses vara fritt tillgängliga för allmänheten. Beträffande södra att det utvecklats en fast praxis att intemedge bebyggelse på den odisponerade marken på södra och att tillåtanybyggnad eller tillbyggnad på den för bebyggelse upplåtna marken endast iundantagsfall och efter ingående prövning särskilt med hänsyn till miljö ochanvändningssätt. Om noterades att där sedan början av 1800-taIetoch i statens regi bedrivits undervisning av dövstumma, 1dispositionsplanen anvisades vissa utbyggnadsmöjligheter för det fall en dåpågående utredning gav vid handen att verksamheten skulle fortsätta. BoU1984/85:18 3 I anslutning till arbetet meddispositionsplanen för ingick tillsammans med dentill riksmarskalksämbetet knutna två avtal medStockholms stad angående bl, a, underhåll och upprustning avrekreationsområdena på södra och förbättring av trafik ochparkeringsförhållandena där. Avtalen skulle gälla under förutsättning av Kungl.Maj:ts och stadsfullmäktiges godkännande. I proposition 1964:183 hemställde Kungl. Maj:t om riksdagensbemyndigande att överföra 5 milj. kr. till Djurgårdsfonden att användas på detsätt som närmare angetts i propositionen. Därmed avsågs de upprustnings- ochförbättringsåtgärder som ingick i de båda nyssnämnda avtalen. 1 propositionenredovisades dispositionsplanens innehåll och gjordes uttalanden rörande såvälDjurgårdsmarkens rättsliga karaktär som inriktningen av markens framtidaanvändning. Sålunda uttalades i propositionen bl. a. följande: I fråga om den löpandeförvaltningen av den kronari alltjämt tillhöriga icke stadsplanelagdaDjurgårdsmarken gäller i princip, att den - som en följd av den historisktbetingade dispositionsrätt till marken som tillkommer den regerande konungen -utövas, av riksmarskalksämbetet genom den till ämbetet knutna Djurgårdsförvaltningen.Denna svarar i princip för markupplåtelser till andra än statliga ändamål,uppbär arrenden etc. för gjorda upplåtelser samt disponerar ifrågavarande medelävensom vissa ränteintäkter samt ersättningar från till bl. a:park- och vägunderhållet på . Departementschefen ansåg att syftetmed dispositionsplanen givetvis inte var att i detalj binda fortsattaöverväganden. Han pekade på den då rådande osäkerheten om trafikledernasdragning över Djurgårdsmarken. Planen fick i stället betraktas som enmarkägarens särskilda översiktsplan som avser att tillhandahålla underlag ochange de allmänna riktlinjerna för den fortsatta behandlingen av markfrågorna.Med denna syn på planen kunde departementschefen i likhet med deremissinstanser som hörts i ärendet i allt väsentligt ansluta sig till planensmålsättningar. Någon ytterligare exploatering av marken för nya ändamål bordesåledes inte ske. För den utbyggnad av befintliga institutioner som kundebedömas bli nödvändig borde största möjliga hushållning iakttas med tillgängligmark så att intrånget på de för rekreationsändamål tillgängliga områdenabegränsas till vad som är absolut nödvändigt. De uppgörelser som träffats medStockholms stad - och som innebar att staden i princip tog på sig detekonomiska ansvaret för vägar och renhållning och kronan ansvaret förparkförvaltningen - fann departementschefen rimliga. För detupprustningsarbete som ankom på markägaren syntes en förstärkning avDjurgårdsförvaltningens resurser böra komma tillstånd. Proposifionen fillstyrktes av statsutskottet (SU1964:195). Utskottet fann att den framlagda planen var väl ägnad att läggastill grund för fortsatta ställningstaganden. BoU1984/85:18 4 Utskottet anslöt sig till dengrundsyn som planen gett uttryck åt och underströk särskilt att någonytterligare exploatering för nya ändamål av den kronan tillhörigaDjurgårdsmarken i princip inte bör ske. Riksdagenbeslöt i enlighet med vad utskottet förordat. Den överenskommelse mellan ständerna ochkonung grundade ordningen innebär enligt den av H M Konungenden fastställda hovstadgan att chefen för ståthållarämbetetskall ombesörja underhåll, vård och förkovran av till hörandebyggnader, parker och andra markområden samt handlägga frågor om dispositionenav till hörande lägenheter och markområden. De faktiskaförvaltningsåtgärderna utförs av Kungl. Ståthållarenär underställd riksmarskalken, som är chef för hovstaterna. har avvecklats och dess uppgifter har ivissa delar överförts fill . I enlighet med ställningstagandei proposition 1962:98 har riksmarskalksämbetet utsett en rådgivande nämnd tillDjurgårdsförvaltningen i frågor om dispositionen av Djurgårdsmarken,. I rådet är ståthållaren ordförande och där ingår företrädareföreslagna av , , ,riksgäldsfullmäkfige och . Rådet sammanträder för närvarandecirka . Manillaskolan hemställde hosDjurgårdsförvaltningen att få anlägga en idrottsplan i huvudsak på det områdesom redovisas i motionen som alternativ B. Frågan behandlades av Djurgårdsrådetvid sammanträde och , varvid rådet bådagångerna förordade att idrottsplatsen förlades inom det för skolan redanupplåtna området, i motionen betecknat alternativ A. Med anledning av ytterligareframställning från skolan togs frågan åter upp på sammanträde medDjurgårdsrådet . Rådet anförde då att den planeradeanläggningen skulle komma att innebära omfattande utfyllnader inom ett känsligtnaturområde på södra . En redan befintlig idrottsplats vidDjurgårdsbrunn borde enligt rådet kunna utnyttjas av skolan. Rådet stod fastvid tidigare ställningstaganden. Skolan invände att den anvisade idrottsplatseninte kunde användas i tillräcklig omfattning och begärde en omprövning avrådets ställningstagande. Vid sammanträde vidhöll dock rådetsin tidigare intagna ståndpunkt. I motion 2134 (m) föreslåsriksdagen som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omändring av dispositionsplanen för i . Motionären - som inte tar ställning till vilket av dealternativa förslagen till förläggning av en ny idrottsplats för Manillaskolansom bör väljas - anför att inte har befogenhet attfrångå den fastställda BoU1984/85:18 5 Enligt hans uppfattningvore det olyckligt om en fastlåst dispositionsplan skulle hindra attidrottsplatsen anlades på det mest lämpliga stället. Utskottet hänvisar till vad som redovisats ovan om 1964års riksdagsbeslut. Beslutet innebar att godtog att vissa medelöverfördes till Djurgårdsfonden för att användas till upprustnings- ochförbättringsarbeten. Dessa arbeten skulle utföras enligt överenskommelser medStockholms stad och i överensstämmelse med de uttalanden om markens användningi linje med den framlagda dispositionsplanen som gjordes i propositionen och istatsutskottets utlåtande. Avsikten med disposifionsplanen var inte att denskulle tjäna samma syfte som en plan enligt byggnadslagstiftningen. Utskottetvill framhålla att planen sålunda varken har antagits eller fastställts på ettsådant sätt att den har några rättsverkningar jämförbara med t. ex. engeneralplan eller stadsplan. Tvärtom har det påpekats både i planförslaget ochi propositionen att planen var avsedd som en markägarens särskildaöversiktsplan avsedd att utgöra underlag och ange allmänna riktlinjer förmarkfrågornas vidare behandling. På grund av överenskommelse tillkommerdisposifionsrät-ten över den kronan tillhöriga Djurgårdsmarken den regerandekonungen. Som framgått ovan innebär den nuvarande ordningen enligt hovstadganatt förvaltningen handhas av under ståthållaren. Frågorom den närmare tillämpningen av dispositionsplanen åvilar det därmedDjurgårdsförvaltningen att avgöra efter hörande av och i samrådmed övriga berörda statliga och kommunala instanser. Som framgått ovan ingår irådet representanter för vissa statliga myndigheter samt . Som angetts ovan redovisades i disposifionsplanen vissautbyggnadsmöjligheter för Manillaskolan. Det alternafiv B som Manillaskolanenhgt motionären önskar se genomfört torde huvudsakligen rymmas inom detmarkområde som avsatts för Manillaskolan i planen, men sannolikt fordras attäven mark avsedd att bevaras som rekreafionsområde (naturlig park) tas ianspråk. Dispositionsplanen kan dock inte anses utesluta en placering enligtalternafiv B. Utskottet finner emellerfid mot bakgrund av vad som redovisatsovan att det inte kan vara någon uppgift för att vidare uttala sig omhur planen bör tolkas. Denna uppgift fillkommer närmast Djurgårdsförvaltningeni samråd med berörda intressenter, främst inom . Vad nu anförtsom befattning med planen bör med anledning av motion 2134(m) som sin mening ger regeringen till känna. Av det ovan anförda följer att inte bör taställning till den i mofionen aktualiserade frågan om idrottsplatsensplacering. bör sålunda inte uttala sig till förmån för ett avalternafiven. Mofionen avstyrks i denna del. BoU1984/85:18 6 1. beträffande riksdagensbefattning med dispositionsplanen för Djur gården att med anledning av motion 1984/85:2134 såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen fill känna vad ovan anförts, 2. beträffande' ändring avdispositionsplanen för att avslår motion 1984/85:2134 såvitt nu är i fråga. På bostadsutskottets vägnar . Närvarande: . (), (),(), (); (), (),(), (), (), (vpk), (), (), (), () och ().