bet · G801SkU4 · 1984-12-31 00:00:00 — Företagens uppgiftsskyldighet m. m. Genom en särskild förordning(1982:668) om statliga myndigheters irihämtande av uppgifter från näringsidkareoch kommuner skall en myndighet innan den beslutar om ett nytt formulär elleroni en icke obetydlig ändring i ett tidigare fastställt formulär samråda medorganisation eller annan som kan anses företräda de näringsidkare som skalllämna uppgifterna. 1 sammanhanget kan nämnasatt 16 av näringslivelsorganisationer ingår i en ideell förening - Företagens Uppgiflslämnardelegalion- som bildals för samråd med myndigheterna i hithörande frågor. Utskottet prövade senast i sill belänkande 1982/83:49 ettmotionsyrkande om att företagens skyldighet alt lämna uppgifter av olika slagborde begränsas så långt som möjligt och om all deklarationsblanketten förföretagsledare i fåmansföretag (blankett 10) borde omprövas i den riktningenatt de aktuella uppgifterna i mån av behov i stället infordrades avtaxeringsnämnderna. Utskottet instämde i motionärernas uppfattning allregeringen uppmärksamt borde följa utvecklingen i fråga om kraven på olika SkU1984/85:4 11 uppgifter från förelagen och att uppgiftsskyldighelen imöjligaste mån borde begränsas. Frågan om deklarationsblanketternas utformningingick emellertid i skatteförenklingskommitténs uppdrag, och utskottet utgickfrån all alla uppslag till förenklingar skulle tas till vara i kommitténsarbete. Utskottet utgick från att det anförda skulle komma att beaktas utannågot särskilt tillkännagivande från sida. Med hänsyn härtillavstyrkte utskottet motionen. I samma betänkande behandlade utskottet ell motionsyrkandeom en komplettering av kontrolluppgifterna till de anställda med uppgifter omde totala lönekostnaderna, inräknat arbetsgivaravgifter av olika slag, för allöka de anställdas förståelse för de villkor under vilka företagsamheten drivs.I denna fråga anförde utskottet följande: Som utskottet anfört är detangelägel all förelagens uppgiftsskyldighet begränsas så långt möjligt.Kontrolluppgifterna bör redan av detta skäl inte belastas med sådana uppgiftersom niotionärerna avser och som ligger helt vid sidan av syftet medkontrolluppgifterna. Utskottet vill framhålla att de företag som såönskar är oförhindrade att lämna sina anställda information i sådana frågor somanges i motionerna som de avlämnar kontrolluppgifterna. Utskottet kan- med hänvisning till sina ställningstaganden till likartade frågor (senast i betänkandet SkU 1981/82:40) och till skatteförenklingskommitténsarbete - f. n. inte heller tillstyrka att skattsedlarna belastas med uppgifterom annat än vad som har direkt betydelse för den skall som den skatiskyldigeskall betala. Tre av de motioner från förrariksmötet som utskottet behandlar i detta betänkande angår beslutsformer ochhandläggningsregler m. m. inom taxeringsnämnderna. () och RolfRämgård (c) begär i motion 2462 en översyn av dessa bestämmelser i syfte allförbättra möjligheterna för ledamöterna att grundligt sälta sig in itaxeringsärendena, t. ex. genom att få mer komplicerade ärenden hemskickadeföre sammanträdena. Som framgår av den redogörelsen var ell avhuvudsyftena med den nya laxeringsorganisation som genomfördes fr. o. m. 1979års taxering all på olika sätt förstärka taxeringsnämndernas ställning ochlekmännens möjligheter att utöva ett reellt inflytande på laxeringen.Hithörande frågor kommer att prövas på nytt inom skatteförenklingskommitlén,vars förslag om en förenklad självdeklaration för flertalet löntagare utgör enav förutsättningarna för att kunna uppnå ytterligare förbättringar i laxeringeni första instans. Eftersom de i motionen behandlade frågorna således redan ärföremål för utredning, och synpunkter av den art som åberopas i motionen tordekomma all beaktas av komrrrillén ulan särskild framslällan från riksdagenssida, avstyrker ulskotlel nrolion 2462. Ett annatyrkande framställs av () i motion 1459, SkU1984/85:4 12 nämligen alt taxeringsnämnderna i oklara tolkningsfrågorskall följa den skatlskyldiges deklaration så att den enskilde skyddas frånonödiga kostnader och besvär. Som finansministern anförde som svar på en enkelfråga av samma innebörd bör taxeringsnämnderna i detta avseende inte fåsärskilda förhållningsregler som avviker från vad som i allmänhet gäller för derätlstillämpande myndigheterna. Utskottet avstyrker således detta yrkande. () och () anför i motion 306 attmånga småföretagare drabbas av maskinmässiga och obefogade skönstaxeringar somenbart grundar sig på att företagarens familj enligt verkställdkontantberäkning inte nått upp till existensminimum. Motionärerna yrkar altriksskatteverket tar fram lämpliga hjälpregler för alt bedöma om ellkontantöverskott skall anses för lågt eller ej och att arbetet härmed bedrivsså skyndsamt all nya regler kan tillämpas vid taxering. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning alt dekonianlberäk-ningar som rutinmässigt görs i fråga om jordbrukare, rörelseidkareoch andra med mera invecklade eller omfattande deklarationer av olika skäl ivissa fall kan vara missvisande och att den skattskyldige kan ha svårt attförslå innebörden av beräkningarna. bör framhållas all detta förhållandeuppmärksammas i riksskatleverkets handledning för taxeringen, där dessa frågorbehandlas relativt utförligt. Som framhålls i handlédningeri är del enda syftetmed en skönslaxering att söka uppnå ett riktigt taxeringsresultal, ochobefogade skönslaxeringar medför betydande ölägenheter inte bara för denskattskyldige utan också för berörda myndigheter. När en skönstaxering måstetillgripas i avsaknad på deklaration eller på grund av brister i deklarationeneller i underlaget för deklarationen ställer delta ofta stora krav på gottomdöme hos dem som skall falla beslut. Med det anförda vill ulskotlel framhållavikten av all taxeringsnämnderna vid sin prövning av frågor av denna art ivarje enskilt fall införskaffar så allsidiga upplysningar som möjligt beträffandeden skatlskyldiges ekonomiska situation och andra omständigheter som kan habetydelse vid bedömningen. Enligt utskottets uppfattning är del emellertidknappast möjligt all skapa några mer enhetliga regler rörande dessabedömningsfrågor än allmänna vägledningar av den art som harlämnat. Med det anförda avstyrker utskottet motionen. I motion 1469 av m.fl. (s) påtalar motionärerna att någon skyldighet att lämna inkomsluppgifl inteföreligger i fråga om förmyndarar-voden som erläggs av myndlingen själv. Enligtmotionärernas uppfattning bör överförmyndarnämnden/överförmyndaren åläggas allinformera skattemyndigheterna om alla beslut som leder till utbetalningar avsådana arvoden utöver ett visst belopp. Som framgår av den redogörelsen föreligger intenågon uppgiflsskyldighet rörande lön eller arvode som utgår från enskildapersoner ulan samband med en förvärvskälla till någon som har en annan SkU1984/85:4 13 Eftersom uppgiflsskyldighelensomfattning har grundläggande betydelse för den förenklade lönlagarbeskallningsom skatteförenklingskommitlén föreslår, torde hithörande frågor komma attuppmärksammas i samband med kommande ställningstaganden till kommitténsförslag. Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl all göra någon särskildframställning till regeringen rörande förmyndararvoden utan avstyrker den nuaktuella motionen. i m. fl. (c)begär i motion 2529 alt taxeringsinlenden-terna eller skallkunna få förhandsbesked i skattefrågor på samma sätt som en enskildskattskyldig. Syftet rtied motionen är att man skall kunna undvika segdragnaskatteprocesser som endast syftar till all bringa klarhet i tolkningsfrågor iskattelagstiftningen. Reglerna om förhandsbesked har till ändamål all bereda denskatiskyldige möjlighet all så snabbt som möjligt få ett förskattemyndigheterna bindande besked i en för honom angelägen skattefråga. Somlagstiftningen är konstruerad skall förhandsbesked endast lämnas i frågor somär konkreta och aktuella för den skatiskyldige, och sökanden är skyldig attinkomma med all den utredning i ärendet och de ytterligare upplysningar somslår till buds. Avsikten har inte varit all belasta förfarandet med krav påförhandsulialan-den av regeringsrätten rörande allmänna tolkningsproblem iskaltelagslifl-ningen. Utskottet kan i och för sig instämma i syftet att öppnavägar för att på ell enkelt sätt klarlägga osäkra tolkningsfrågor ilagstiftningen men är för sin del inte övertygat om lämpligheten av en sådannyordning för rättegångsväsendet som motionärerna föreslår. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionen. Mot bakgrund av konstaterade eftersläpningari fråga om B-skatteuppbörden ändrades reglerna om debitering av B-skatt hösten1982. 1 allmänhet skall B-skatten numera fastställas till av den slutligaskatten året före uppbördsåret mot tidigare . I motionerna 1129 och 1457 av m. fl. (c)och i motion 1496 av m.fl. (m) yrkas en återgång tilltidigare regler. Som framgår av ett svar från finansministern på enenkel fråga om B-skalten kommer att, mot bakgrundav statistiska uppgifter om B-skaltebetalarnas fyllnadsbetalningar och kvarskallerför , lämna en närmare redovisning av utfallet av reformen. Utskottetutgår således från all en snar utvärdering av reformen kommer till stånd. Iavvaktan härpå finner utskottet inte skäl all nu ompröva denna fråga ulanavstyrker de aktuella yrkandena. () och KjellJohansson (fp) begär i motion 749 att försäkringskassornas information tillföräldrar med handikappade barn förbättras när del gäller skatteavdrag påvårdbidrag. Som anförs i motionen kan föräldrar med vårdbidrag lättråka ut för kvarskatt eftersom de har en inkomst vid sidan av SkU1984/85:4 14 Det bör emellertid framhållas attförsäkringskassorna i samband med all bidraget beviljas lämnar ut en broschyr-"Bra att veta om pension" - med upplysningar om att vårdbidragetdelvis skall tas upp som inkomst och alt mottagaren bör lämna uppgift tillförsäkringskassan eller till sin arbetsgivare om sidoinkomslerna så altpreliminärskalteavdragen blir tillräckliga. Utskottet, som inte har något allerinra mot utformningen av broschyren, finner för sin del all de angivnaupplysningarna tillgodoser behovet av en allmän information om reglerna omskalleavdrag. bör framhållas att den enskilde givetvis bör kunnaerhålla mer ingående upplysningar om sina speciella problem genom förfrågningarhos eller den lokala skattemyndigheten. Med del anfördaavstyrker utskottet motionen. Ansökan om jämkning avpreliminärskatten skall enligt gällande bestämmelser inges före utgången avapril månad året efter inkomståret. () och ()yrkar i motion 1451 att regierna ändras så alt den som fåll anstånd meddeklarationen till en lidpunkt efter detta datum kan ansöka om jämkning isamband med att deklarationen avlämnas. Utskottet vill inte bestrida alt den angivna tidsfristenkan medföra vissa ölägenheter för deri som ålrijulil austånd med deklarationen.Reglerna skall emellertid ses mot bakgrund av all jämkningsansökningar på ettså sent stadium som det nu gäller förrycker laxeringsarbelet och att en förtidaåterbetalning av skall i dessa fall i allmänhet kommer all kunna bli aktuell förstnär så återstår till den ordinarie återbetalningen att deränteförluster som en förtidsåterbetalning medför skulle framstå som oskäliga.Som framgår av den redogörelsen kan emellertid den lokalaskattemyndigheten, om del är motiverat av särskilda skäl, besluta om jämkningäven om ansökan inkommit efter den angivna tidsfristen. Mot denna bakgrundfinner utskottet inte skäl all förorda en ändring av reglerna utan avstyrkermotionen. På återbäring och annanåterbetalning av skall utgår ränta efter en procentsals som motsvarar diskontotvid utgången av året före taxeringsåret. På kvarskatl utgår kvarskatleavgiftmed om kvarskatten uppgår till högst . och annars med 10 %.Avgiftens höjd har beräknats med hänsyn fill att den inte är avdragsgill vidbeskattningen. I motion 1491 anför förste vice talmannen () att småföretagare som driver sin verksamhet i aktiebolagsform kanråka ut för kvarskatl och kvarskatleavgift på grund av att efterden sista april laxeringsåret åsätt aklierria i bolaget ell högre värde äntidigare år. Enligt hennes uppfattning bör kvarskatteavgiften i sådana fallbortfalla om förelagaren inom viss begränsad lid efter det all han får beskedom de högre värdena betalar in den ytterligare skatt som erfordras. Somframgår av den redogörelsen kan kvarskatteavgiften efter SkU1984/85:4 15 ansökan hos sättas ned till om denkvarstående skatten -såsom i exemplet i motionen - beror på förhållanden somden skatiskyldige inte kunriat råda över. Eftersom en avgift på endastmotsvarar skälig ränta för den kredit som den skattskyldige fåll, avstyrkerutskottet motionen. i (m) yrkar i motion 341 all allskatt som återbetalas till den skallskyldige efter domstolsprövning skallindexuppräknas och tillföras ränta för den lid staten innehållit beloppet.Yrkandet motiveras av de inflationsförlusler som den skatiskyldige kan göra iden långsamma skatteprocessen: Enligt utskottets uppfattning är det alt beklaga allskalleprocessen trots alla strävanden att begränsa väntetiderna fortfarandeframstår som alltför långdragen, något som givelvis kan medföra allvarligaölägenheter för de skallskyldiga. Enligt utskottels uppfattning är det av viktatt ansträngningarna att lösa detta problem fortsätter. Vad som bör komma ifråga är emellertid andra åtgärder än alt ändra ränlereglerna. Dessa regler börenligt utskottets uppfattning ansluta till vad som i allmänhet tillämpas påkredilmarknaden. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion 341. Samme motionär framställer i motion 1125 också ett annatyrkande rörande ränleregler m. m., nämligen alt ö-skatteränta ochkvarskatleavgift för makar skall beräknas med hänsyn till deras gemensammaförhållanden. Bakgrunden till all kvarskatleavgift och ränta numeraberäknas individuellt för makar är önskemålet all förenkla reglerna och attskälet för en särbehandling av makar minskal i styrka eftersom inkomstbeskattningennumera i allt väsentligt är individuell. Med hänvisning till de skäl som legaltill grund för tidigare ställningstaganden i denna fråga avstyrker utskottetäven detta yrkande. () lar i motion1458 upp frågan om taxeringsintendenlens partsställning i anståndsärenden. Denlokala skattemyndigheten kan enligt gällande regler inte bevilja anstånd medinbetalning av skall i samband med besvär över taxeringen omtaxeringsiniendenlen avstyrkt anstånd. I motionen yrkas att den lokala skattemyndighetenskall få pröva frågan självständigt. Vid sin behandling av samma fråga instämdeutskottet i att viss kritik kan riktas mot alt taxeringsintendenlensuppfattning är vägledande i anståndsfrågan. Utskottet förutsatteatt regeringen skulle uppmärksamma denna fråga och avstyrkte motionen.Finansministern har härefter i svar på en enkel fråga uppgivit att problemetfaller inom skatteförenklingskommitténs uppdrag. I avvaktan på resultatet avkommitténs förslag avstyrker utskottet det aktuella yrkandet. I motion 1460 behandlar () en annananståndsfråga. Enligt hennes uppfattning bör anstånd kunna medges i målangående rätt beskattningsår, t. ex. för ett avdrag, så att reella möjligheteröppnas för den skatiskyldige att föra en process i periodiseringsfrågor. Enligtutskottels uppfattning bör man söka undvika att den skatiskyldige SkU1984/85:4 16 under en taxeringsprocess som rör flera beskattningsåravkrävs en totalt sett alltför hög skall i avvaktan på ett slutligtställningslagande i sakfrågan. Skulle denna situation trots allt uppkomma tordelänsstyrelsen - som framgår av den redogörelsen - ha möjlighet allmedge anstånd enligt 49 § 2 mom. uppbördslagen. kan enligt dessabestämmelser medge anstånd bl. a. om den skatiskyldige anfört besvär övertaxeringen och erläggandet av skatten skulle framstå som obilligl. Del anfördainnebär all syftet med motionen i allt väsentligt redan torde varatillgodosett. Utskottet avstyrker således densamma. 1 motionerna 1129 och 1457 begärThorbjörn m. fl. (c) åtgärder för all förenkla förelagens inbetalningav skatter och avgifter. Som motionärema anför kan en arbetsgivare på samma sättsom den skattskyldige själv efter eget val betala innehållen skall på post-eller bankkontor eller på postgiro eller bankgiro. Samma ordning bör enligtmotionärernas uppfattning kunna tillämpas även i fråga om arbetsgivaravgifteroch mervärdeskatt. Såvitt avser arbetsgivaravgifter är detta krav tillgodosett,eftersom uppbörden av denna skatt fr. o. m. 1985 samordnas med arbetsgivarnasredovisning av innehållen källskatt. Mervärdeskall och olika punktskatter kan däremotfortfarande inbetalas endast på postgirokonto. Här bortses då från möjlighetenatt låta en bank ombesörja inbetalningen som ett uppdrag. Att frågan inte ännuhar kunnat lösas beträffande inbetalning av dessa skatter sammanhänger med attden ingår som en del i den översyn som pågår angående hanteringen av destatliga betalningarna och uppbörden i postgirosyslemel. Som finansutskottetanförde vid sin behandling av motsvarande frågor finns det inte någotskäl för att vidta någon åtgärd i hithörande frågor innanarbetsgruppen avslutat sitt arbete. Med det anförda avstyrker ulskotlelmotionerna i denna del, i den mån de inte redan är tillgodosedda. I motion 1129 yrkar ThorbjörnFälldin m. fl. (c) att förelagens skyldighet att lämna uppgifter av olika slagbör begränsas och alt riksdagen.begär en översyn av skyldigheten förfåmansförelagare att avge deklarationsblankett 10. Vid sin prövning av motsvarande frågor instämdeutskottet i all regeringen uppmärksamt borde följa utvecklingen i fråga omkraven på olika uppgifter från företagen och att uppgiftsskyldigheten imöjligaste män bör förenklas. Vidare utgick utskottet från alt alla uppslagtill förenklingar av deklaratiorisblarikellerna skulle las till vara iskatteförenklingskommitténs arbete. Med hänvisning till all del anförda tordekomma alt beaktas utan något särskilt tillkännagivande från sidaavstyrkte utskottet motionerna. Ulskotlel finner inte anledning all nu omprövadetta ställnirigstagande ulan avstyrker även de nu aktuella yrkauderia. () begär i motion 944 åtgärder somunderiättar för arbetsgivaren all informera de anställda om den sammanlagdalönekostna- SkU1984/85:4 17 den, inkl. arbetsgivaravgifter. Som utskottet framhållit vid sin prövning av likartadefrågor är arbetsgivarna oförhindrade alt till sina anställda lämnainformation i sådana frågor som anges i motionen. Enligt utskottets uppfattningbehövs inga särskilda åtgärder för alt underlätta detta. Utskottet avstyrkersåledes motionen. Det organisationsnummer som ettaktiebolag tilldelas av patent- och registreringsverket utnyttjas också vidbeskattningen. Vid beskattningen tilldelas ett företag som driver verksamhet iskilda kommuner ytterligare ell nummer för varje kommun där det driververksamhet. I motion 303 begär () åtgärder för alt förebyggasammanblandning av dessa nummer, t. ex. genom en ändring av blanketterna. Som anförs i motionen kan en sammanblandning av de olikaregislreringsnumren medföra olägenheter för företagen. Som ett exempel kannämnas alt ett företag som driver verksamhet i ett anlal kommuner förväxlarregistreringsnumren vid skatteinbetalningarna. Resultatet härav kan bl. a. bliall överskjutande skatt uppkommer i en kommun och kvarskatl i en annan.Problemet kommer åtminstone delvis all bortfalla om den kommunala beskattningenav juridiska personer slopas som planerat (prop. 1983/84:133, FiU 1983/84:39).Såvitt utskottet kan bedöma torde motionärernas förslag om ändringar i textenpå vissa blanketter knappast kunna medföra några fördelar. Utskottet avstyrkersåledes motionen. 1. beträffandebeslutsformer inom taxeringsnämnderna a) att riksdagenavslår motion 1983/84:306, b) all avslår motion1983/84:1459, c) att riksdagenavslår motion 1983/84:2462, 2. beträffandekontrolluppgift på förmyndararvoden all avslår motion 1983/84:1469, 3. beträffandeförhandsbesked på ansökan av taxeringsiniendeni alt avslår motion1983/84:2529. 4. beträffandedebitering av B-skatt att avslår motionerna 1983/84:1129 yrkande 11, - 1983/84:1457 yrkande 7 och 1983/84:1496. 5. beträffandeskatteavdrag på vårdbidrag att avslår motion 1983/84:749, 6. beträffandetidsfristen för ansökan om jämkning av preliminär skau att avslårmotion 1983/84:1451, 7. beträffandekvarskatteavgiften och ränlereglerna i uppbördslagen a) att riksdagenavslår motion 1983/84:341. b) att avslår motion1983/84:1125, c) att riksdagenavslår motion 1983/84:1491. SkU1984/85:4 18 8. beträffande vissa ansiåndsfrågor a) att riksdagenavslår motion 1983/84:1458, b) all riksdageri avslår motion1983/84:1460, 9. beträffandeförenkling av inbetalningsreglerna attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1129 yrkande 12 och 1983/84:1457 yrkande 8, 10. beträffandeföretagens uppgiflsskyldighet a) att riksdagenavslår motion 1983/84:1129 yrkandena 1 d) och 10, b) att avslår motion1983/84:944 yrkande 2, 11. beträffandeidentitetsbeteckningen för företag all avslår motion 1983/84:303. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), förste vice talman (), (). (), ()*, (), (), (), ()*, ()*, Karl-AndersPetersson (c) och (). * Ej närvarande vid justeringen. StigJosefson (c), förste vice talman (), (),() och () anser dels alt del avsnitt av ulskoileisyttrande som på s. 13 börjar med "Som framgår" och slutar med"aktuella yrkandena" bort ha följande lydelse: Inkomslulvecklingen för de egna företagarna har varit svagunder . 1 vissa sektorer har del t. o. m. varit fråga ominkomstminskningar. Därtill kommer alt den beskattningsbara inkomsten förföretagarna begränsas av höjda arbetsgivaravgifter och försämradelagernedskrivningsmöjligheter. Del är redan av sådana skäl uppenbart att enallmän uppräkning av preliminärskatten för företagarna är oskälig.Därtill kommer SkU1984/85:4 19 att de nya reglerna innebär en belastning inte bara för deskattskyldiga utan också för skattemyndigheterna i form av mångajämkningsansökningar föranledda av en ej motiverad uppräkning avpreliminärskatten. Det anförda innebär att B-skalten enligt utskottetsuppfattning bör återföras till den tidigare nivån på sätt som yrkas i motionerna. dels all utskottet i rnom. att med bifall tillmotionerna 1983/84:1129 yrkande 11, 1983/84:1457 yrkande 7 och 1983/84:1496antar följande Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att orden "" i 13 § första stycket uppbördslagen (1953:272) skallutgå. Denna lag träder i kraft två veckorefter den dag den enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfallningssaniling och tillänipas första gången i fråga om preliminär skattför /86. Tidsfristen för ansökan om Jämkning av preliminär skatt StigJosefson (c), förste vice talman (rn), (),() och () anser dels all del avsnitt av utskottetsyttrande sorn på s. 14 börjar med "Utskottet vill" och skriar rned"avstyrker motionen" bort ha följande lydelse: Gällande regler innebär givelvis olägenheter för dem somhaft anstånd med deklarationen och som först efter utgången av den aktirellalidsfristen kunnat bedöma möjligheterna att få en förtidsåterbetalning avskatten. Den lokala skattemyndigheten kan visserligen i sådana fall efter egetgottfinnande pröva jänikningsansökan. men den skattskyldige kan inte påfordradetta och kan inte heller överklaga myndighetens beslut. Regler av dennainnebörd uppfyller inte rimliga krav på rättssäkerhet. Med hänsyn hårtill ochtill att förslaget i motionen inte kan väntas medföra alt antalet senaansökningarom jämkning ökar i besvärande grad tillstyrker utskottet motionen. dels att utskottet i mom. 6 bort hemställa all n-red bifall till motion 1983/84:1451 antarföljande " SkU1984/85:4 20 Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att 45 § 1mom. uppbördslagen (1953:272) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 m o m. Sedan skattsedel---------- synes påkallad. I fall------------------------- minst2 . Oavsettvad----------------- särskild omständighet. Får lokal--------------------------- kanbehövas. Innanjämkning------------------- är obehövligt. Jämkningfår inte verkställas efter Jämkning får inte verkställas efter