bet · G801FiU29 · 1984-12-31 00:00:00 — I propositionen föreslås att anslagettill kompensation för avskaffandet av den kommunala beskattningen av juridiskapersoner förs upp med 1694 milj. kr. Detta innebär en reducering av anslagetför /86 med 250 milj. kr. i förhållande till det faktiskabortfallet. I motionerna 3201 (m) och 3202 (fp) föreslås att någonkompensation inte skall utgå för år 1986.1 motion 3206 (c) går motionärerna ettsteg längre och föreslår alt kompensationen för borttagandet av den kommunalaföretagsbeskattningen skall upphöra redan fr. o. m. I motion 3203 (vpk) godtas inte den minskning av häraktuellt anslag som regeringen föreslår. Denna åtgärd innebär enligtmotionärerna ett brott mot tidigare utfästelser. FiU1984/85:29 42 De icke socialistiska partierna hartidigare föreslagit (se FiU 1983/84:39 reservation 8) att någon särskildkompensation för avskaffandet av företagsbeskattningen inte bör utges.Utskottet delar denna uppfattning. Det kan emellertid inte komma i fråga attunder löpande verksamhetsår dra in en tidigare beslutad kompensation. i kompensation som faller på måste därför nuanvisas. Utskottet föreslår einellertid alt någon ytterligare kompensation inteutgår för . Vad utskottet här anfört innebär att utskottet tillstyrkermotionerna 3201 yrkande 4 och 3202 yrkande 5 samt avstyrker motionerna 3203yrkande 7 och 3206 yrkande 6. dels utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande anslag till bidragtill kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen att med avslag på motionerna 1984/85:3203yrkande 7 och 1984/85:3206 yrkande 6 samt med anledning av proposition1984/85:150 bilaga 1 moment 11 och med bifall till motionerna 1984/85:3201yrkande 4 och 1984/85:3202 yrkande 5 till Bidrag till kommunerna med anledningav avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen för /86under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , Anslag till bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen (c) och () anser all dels den del av utskottets yttrandesom på s. 19 börjar med "Den senaste" och på s. 20 slutar med"" bort ha följande lydelse: I propositionen föreslås attanslaget till kompensation för avskaffandet av den kommunala beskattningen avjuridiska personer förs upp med 1 694 milj. kr. Detta innebär en reducering avanslaget för /86 med 250 milj. kr. I motionerna 3201 (m) och 3202 (fp) föreslås all någonkompensation inte skall utgå för år 1986.1 motion 3206 (c) går motionärerna ettsteg längre och föreslår att kompensationen för borttagandet av den kotiimunalaförelagsbeskattningen skall upphöra redan fr.o.m. . I motion 3203 (vpk) godtas inte den minskning av häraktuellt anslag som regeringen föreslår. Denna åtgärd innebär enligtmotionärerna ett brott mot tidigare utfästelser. De icke socialistiska partierna har tidigare föreslagit(se FiU 1983/84:39 reservation 8) alt någon särskild kompensation föravskaffandet av företagsbeskattningen inte skall utges. Lltskottet delar dennauppfattning. Tillskillnad mot vad som framhålls i motionerna 3201 och 3202 anser FiU1984/85:29 43 emellertid utskottet att kompensationen till kommunernabör upphöra redan fr. o. m. Mot här angiven bakgrund tillstyrker utskottet motion 3206yrkande 6 och avstyrker motionerna 3201 yrkande 4, 3202 yrkande 5 och 3203yrkande 7. dels utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse; 6. beträffande anslag tdl bidragtdl kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen alt med avslag på motionerna 1984/85:3201yrkande 4, 1984/85:3202 yrkande 5 och 1984/85:3203 yrkande 7 samt med bifalltill motion 1984/85:3206 yrkande 6 avslår regeringens förslag i proposition1984/85:150 bilaga 1 moment 11 om anslag till Bidrag till kommunerna medanledning av den kommunala företagsbeskattningen, Anslag till bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen (vpk) anser att dels den del av utskottels yttrandesom på s. 19 börjar med "Den senaste" och på s. 20 slutar med"" bort ha följande lydelse: I propositionen föreslås attbidraget till kommunerna för slopad beskattning av juridiska personer skärsned med 250 milj. kr. /86.1 de borgerliga parlimoiionerna 3201(m), 3202 (fp) och 3206 (c) föreslås att bidraget helt las bort. Enligt förslagi motion 3206 skall detta ske redan fr.o.m. 1 juh 1985. I motion 3203 (vpk) framhålls att någon ytterligareindragning av medel från kommunerna inte bör ske och alt den här aktuellakompensationen därför bör kvarstå oförändrad. Utskottet delar denna uppfattning och vill samtidigtframhålla all den i propositionen och motionerna föreslagna indragningen är ettdirekt brott mot tidigare utfästelser till kommunerna. Utskottet tillstyrker motion 3203 yrkande 7 vilket innebäratt anslaget Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av denkommunala företagsbeskattningen för /86 förs upp med 1819 milj.kr. dels utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande anslag till bidragtill kommimerna med anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen att med avslag på motionerna 1984/85:3201yrkande 4, 1984/85:3202 yrkande 5 och 1984/85:3206 yrkande 6 satnt medanledning av proposition 1984/85:150 bilaga 1 moment 11 och med bifall tillmotion 1984/85:3203 yrkande 7 till Bidrag till kommuner- FiU1984/85:29 44 na med anledning av avskaffandet av den kommimala företagsbeskattningenför /86 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av1819000000 kr., (c) och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 21 som börjar med "Utskottet har inte" och slutar med"yrkande 5" bort ha följande lydelse: Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföraföljande. Det är angeläget att, som framhålls i motion 941, del görsen grundlig undersökning av hur systemet med specialdestinerade bidragfungerar. Enligt utskottets mening räcker det emellertid inte med att genomföraen effektivisering av nuvarande ordning. En genomgripande förändring av helasystemet är nödvändig. De specialdestinerade statsbidragen går i stor utsträckningtill de ekonomiskt starka kommuner vilka förmår bära den kommunala delen avkostnaden för den understödda verksamheten. Specialdeslinalionen innebärdessutom en låsning av kommunernas verksamhet till viss form och inriktning,vilket ofta inte stämmer överens med kommunens förutsättningar att drivaverksamheten rationellt eller till människornas prioriteringar.Specialdeslination bör därför överges. För att skapa likvärdiga förutsättningar för kommunernaoch deras invånare borde statsbidragen ställas till kommunernas förfogande påett rättvist sätt och utan detaljbeslämmelser. Del kan ske enbart genom ettgenerellt statsbidragssystem med skalleutjämnande inriktning. bordestatsbidrag ställas till kommunernas förfogande enbart inom ramen för ettsådant system. Detta skulle öka rättvisan mellan olika delar av landet, stärkaden kommunala demokratin och skapa förutsättning för en effektivareorganisation av servicen till medborgarna. börpresentera förslag med en sådan mriklning. Därvidlag bör del förslag sompresenteras i motion 1574 vara en god utgångspunkt. Utskottet finner detemellertid inte lämpligt att nu uttala sig för de förslag som läggs fram imotion 1574. Med del anförda yrkar utskottet bifall till motionerna1144 yrkande 2 och 3206 yrkande 5. dels utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande överföring avkommunernas specialdestinerade statsbidrag tdl ett generelh statsbidragssystem a) attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:1144 yrkande 2, 1984/85:3206yrkande 5 och med anledning av motion 1984/85:1574 hos regeringen hemställer omförslag till en minskad finansiell FiU1984/85:29 45 överföring till kommunerna i enlighet med vad utskottetanfört, b) att med anledning av motion 1984/85:941 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Minskad marginaleffekt i skatte- och bidragssystemetgenom utökat skatteutjämningsbidrag (c) och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 21 som börjar med "Utskottet har tillstyrkt" och slutar med"yrkande 1" bort ha följande lydelse: Det här aktuella yrkandet väcktes icenterpartiets skallemotion under den allmänna motionstiden. Den fråga sombehandlas har en direkt anknytning till problemet med de myckel starkamarginaleffekterna i rådande skatte- och bidragssystem. Utskottet har i detta betänkande tillstyrkt en fortsattökning av skatteutjämningsbidragen. Enligt utskottets mening borde ökningengöras ännu större genom alt medel överförs från de specialdestinerade bidragen.Därigenom skapas förutsättningar för sänkningar av kommunalskatten och därmedminskar också marginalskatten för kommuninvånarna. Självfallet är dettaemellertid endast ett av många bidrag för att minska marginaleffekterna.Riksdagen bör därför i enlighet med vad som anförs i motion 1144 yrkande 1 göraett uttalande med dén innebörden att marginaleffekterna i skatte- ochbidragssystemet bör sänkas. Ambitionen bör därvid vara att marginaleffekternaminskas med . dels utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffande uttalande ommålsättningen sänkt marginaleffekt i skatte- och bidragssystemet attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1144 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Överföring till kommuner av skatteintäkter frånalkoholförsäljning (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 21 som börjar med "Utskottet har tidigare" och slutar med"motion 2810" bort ha följande lydelse; Med anledning av motion 2810 vill utskottet anföraföljande. Mer än 5 000 människor, sannolikt betydligt fler, dörvarje år en för tidig död på grund av alkoholskador. Särskilt hårt drabbasyngre och medelålders män ur arbetarklassen, men också bland kvinnor ökardödsfallen kraftigt. Något som försvårar en konsekvent alkoholpolitik äremellertid att alkoholbeskaltningen tillfaller statskassan medan däremot de tungakostna- FiU1984/85:29 46 derna för alkoholskadorna faller på landsting ochkommuner. Utskottet delar därför motionärens uppfattning att de intäkter somgörs på alkoholförsäljningen bör i huvudsak tillfalla den kommunala sektornför att möjliggöra kraftiga kommunala insatser inom detta område. Ulskotleltillstyrker sålunda motion 2810. dels utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. beträffande överföring tillkommuner av skatteintäkter från alkoholförsäljning attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2810 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Kostnadsanalyser av förslag i propositioner sommedför kommunala kostnadsökningar (), (),(c), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 23 börjar med "Utskottet har" och på s. 24 slutar med"motion 1579" bort ha följande lydelse: Utskottet anser, liksom motionären,att kommunerna ofta drabbas av helt oförutsedda utgifter. Förändradeförutsättningar, tillfälliga och villkorade stimulansbidrag samt fortsattaövervältringar av åtaganden omöjliggör en rimlig ekonomisk planering. Ett regeringsförslag bör därför, enligt utskottets mening,vara så väl genomarbetat, att del inrymmer såväl en konsekvensbeskrivning somen kostnadsanalys. Med detanförda tillstyrker utäkoltet motion 1579. dels utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: 12. beträffande kostnadsanalyseravförslag i propositioner sotn medför kommunala kostnadsökningar altriksdagen med bifall till motion 1984/85:1579 hos regeringen begär attpropositioner, som direkt eller indirekt medför kommunala kostnadsökningar,skall redovisa dessa i form av såväl konsekvensbeskrivning som kostnadsanalys, Ny redovisningsmodell m. m. , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s, 24 börjar med "Svenska kommun- och" och på s. 26 slutar med"motion 2344" bort ha följande lydelse: FiU1984/85:29 47 Svenska kommun- ochlandslingsförbunden har på regeringens uppdrag bedrivit ett utvecklingsarbetegällande den kommunala redovisningen. Detta arbete har sitt ursprung i en avriksdagen tillstyrkt motion om redovisning. Utskottet vill inledningsvis framhålla att ett beslut omett nytt normerande redovisningssystem innebär ställningstaganden som påverkarkommunernas ekonomiska styrning lång lid framöver. Motionärerna har föreslagit modifieringar i den avkommunförbunden utvecklade redovisningsmodellen. Redovisningen skulle på såsätt göras tillgängligare för såväl politiker som allmänhet genom att svårförståeligaavräkningsposter kan elimineras. De föreslagna modifieringarna av redovisningssystemetskulle dessutom underlätta införandet av en motsvarighet till det privatanäringslivets inläktssida i redovisningen. Den av kommunförbunden föreslagna redovisningsmodellenkräver förändringar av de regler i kommunallagen som stadgar om förmögenhetsskydd,budget, medelsanvisning och fondbildning. Kommunförbundens förslag till nyredovisningsmodell måste därför föreläggas regeringen för ställningslagande. inledningsvis påpekat leder ett sådant till långsiktiga konsekvenserför styrningen av den från stalsfinansiell synpunkt betydelsefulla kommunalasektorn. Inte minst får valet av redovisningsmodell betydelse för hur denoundvikliga uppbrytningen av olika kommunala servicemonopol kommer att gestaltasig. Utskottet vill särskilt framhålla vikten av att personal sysselsatt inomkommunal serviceverksamhet skall få möjlighet all arbeta med samma effektivaarbetsmetoder som tillämpas inom det enskilda näringslivet. En lugn och positivomstrukturering av den kommunala sektorn förutsätter bland annat tillgång tillett enkelt och decentraliserat ekonomiskt styrsystem. Detta krav har intekommunförbunden tillräckligt beaktat i sitt utvecklingsarbete. Utskottetfinner dock alt denna brist relativt enkelt kan undanröjas genom deförändringar som föreslagits i motion 2344. I motion 2344 aktualiseras också frågor som rör kommunalrevision. Motionärerna konstaterar att en förändring av det kommunala redovisningssystemetockså kräver en översyn av reglerna för den kommunala revisionen. Den kommunala revisionen är ell unikt kontrollsystem i såmåtto all staten endast i kommunallagen drar upp ramarna för den kommunalarevisionens uppgifter och inriktning. De kommunala revisorerna väljs avfullmäktige och är således politiker, även om de har ett speciellt uppdrag. Densvenska lösningen är unik internationellt sett. Motionärerna framhåller all kommunernas rätt att självutse sina revisorer är av betydande värde ur självstyrelsesynpunkt. Denna rättkan dock enligt motionärerna skapa risker för en alltför slapp kontroll av denkommunala administrationens ekonomiska åtgärder. Revisionens oberoende kan emellertidökas genom att den politiska minoriteten i en kommun erhåller rätt att FiU1984/85:29 48 utse majoritet och ordförande i kommunrevisionen. Så skeri dag i ett antal svenska kommuner. Erfarenheterna av detta system har varitgoda. Det är alltså inte helt självklart att den nuvarande kommunalarevisionsmodellen skall väljas, konstaterar motionärerna. Om kommunerna i framliden erhåller ökad ekonomisksjälvständighet i förhållande till staten, finns det många motiv enligtmotionärerna som talar för att den kommunala revisionen skall ligga utanför denkommunala förvaltningen. Det är hela spektrat av rättigheter, skyldigheter ochkontroller som konstituerar den kommunala demokratin och självstyrelsen. Kommunermed en betydande ekonomisk självständighet kontrollerad av utanförståenderevisorer kännetecknas sannolikt av en sammanlagd större kommunalsjälvständighet än dagens, där kommunernas verksamhet i myckel styrs avstafliga normer, planeringskrav m. m. Motion 2344 utmynnar i krav om enutredning som leder till förslag som syftar till att effektivisera denkommunala revisionen. Utskottet instämmer i vad som i motion 2344 anförts om denkommunala revisionen. Inte minst med hänsyn till de betydande förändringar somden kommunala verksamheten genomgått under de senare decennierna är detangeläget alt genomföra en samlad analys av den kommunala revisionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts tillstyrkerutskottet hemställan i motion 2344 både vad gäller en ny kommunalredovisningsmodell och revision. dels utskottets hemställan under 13bort ha följande lydelse; 13. beträffande ny redovisningsmodell m. m. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2344 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. , , och (alla m) anför: I motionerna 1984/85:941,1144 och3206 behandlas statens bidragsgivning till kommunsektorn samt avvägningenmellan specialdestinerade bidrag och skatteutjämningsbidrag. Enligt vår meningbör statsbidragen i huvudsak avvecklas med undantag för ett välfungerande skatteutjämningssystem. Delta är helt nödvändigt med hänsyn tillden allvariiga statsfinansiella situationen. Del är orimligt alt den kommunalasektorn med dess goda likviditet skall erhålla statsbidrag på över 50 miljarderkronor, som statsbudgeten visar ett stort underskott. Vid enavveckling av de specialdesti- FiU1984/85:29 49 nerade statsbidragen kommer den kommunalaskatteuljämningens betydelse att öka framför allt för kommuner med svagtskatteunderlag. På kan därför skalteuljämningen behöva öka iomfattning. Den sittande skatteutjämningsutredningen överväger f. n.omfattningen och utformningen av statens bidragsgivning till den kommunalasektorn, varför vi avstår från att nu framföra några yrkanden. () anför: I skatteutjämningskommitténs arbeteingår all överväga den statliga bidragsgivningen till kommunerna i syfte attutjämna skattebelastningen mellan kommuner med olika skattekraft. indirekt att pröva även statsbidragen i övrigt fill kommunerna. Envikfig uppgift blir därvid att pröva möjligheten alt ersätta specialdestineradebidrag med mera generella metoder för kostnadsfördelningen mellan stal ochkommun. 4 1984/85.5 saml. FiU1984/85:29 50 Härigenom föreskrivs följande. 1 §Landstingskommun och kommun skall erlägga avgift(skatteuljämningsavgift) enligt denna lag. 2 §Avgiftsunderlaget utgörs av det antal skattekronor som enligt taxeringsnämndensbeslut vid taxeringen till inkomstskatt påförts skattskyldigasom avses i 10 S 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt samt det antalskallekronor som lillskjuts för är 1986 enligt lagen (1979: 362) omskatteutjämningsbidrag. per skattekrona till den del avgiftsunderiaget inteöverstiger vad som motsvarar av medelskattekraften. och 14öre per skattekrona till den del avgiftsunderlaget överstiger vad sommotsvarar 135 men inte överstiger vad som motsvarar avmedelskattekraften, och 14öre per skattekrona till den del avgiftsunderlaget överstiger vad sommotsvarar 140 men inte överstiger vad som motsvarar avmedelskattekrafien, och per skattekrona till den delavgiftsunderlaget överstiger vad som motsvarar avmedelskattekrafien. Avgiften är dock endast per skattekrona till dendel avgiftsunderlaget inte överstiger vad som motsvarar den tillförsäkradeskattekraften enligt lagen (1979: 362) om skatteutjämningsbidrag. 4 § Medmedelskattekrafien förstås den enligt 12 § lagen (1979: 362) omskatteuijämningsbidrag fastställda medelskattekraften att användas vid beräkningav skatteutjämningsbidrag för . 5 § Ändras rikelsindelning i landstingskommuner eller kommuner, beräknas skatteuljämningsavgiftpå grundval av den indelning som gäller vid ingången av . 6 § Länsstyrelsenfastställer skatteuljämningsavgift och tillställer senast den 27 januari 1986landstingskommun och kommun uppgift om avgiftens belopp. Till ledning för landstingskommuns och kommunsbudgetarbete skall senast den 10 sepnember 1985 lämnalandstingskommun och kommun uppgift om uppskattad skatteuljämningsavgift. 7 § Skatteutjämningsavgiften skall betalas med entolftedel genom avräkning med lika belopp vid varje utbetalning av landstingsskatt och kommunalskatt enligt 4 § lagen (1965: 269) med särskil da bestämmelser om kommuns och annan menighels utdebitering av skatt, m.m. Är avgiften inte uträknad vid avräkningstillfällena i månaderna janu ari och februari, får avräkning ske med ett uppskattat belopp. Om något av de belopp som avräknas i månaderna inte motsvarar FiU1984/85:29 51 en tolftedel av landstingskommunens eller kommunensavgift, skall den jämkning som föranleds av detta ske i fråga om det belopp somavräknas . 8 § beslut enligt denna lag får överklagashos regeringen genom besvär. Denna lag träder i kraft den . FiU1984/85:29 52 Lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelseroni kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. Härigenom föreskrivs att 4 och 4 aS§ lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt. skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 8 Kommun är berättigad att under Kommun ärberättigad all under visst år av staten uppbära kom- visst år avstaten uppbära kom munalskatt med belopp som mot- munalskattmed belopp som mot svarar vad som skulle utgå på svarar vadsom skulle utgå på grundval av antalet skattekroinor grundvalav antalet skattekronor och skatleören i kommunen vid det ochskalleören i kommunen enligt föregående årets (taxeringsåret) taxeringsnätnndensheslut vid det taxering, beräknat efter den skatte- föregåendeårets (taxeringsåret) sats som har bestämts för året före taxering,beräknat efter den skatte taxeringsåret, sats som har bestämts för året före Har enligt 4 kap. 4 § kommunallagen(1977: 179) annan skattesats slutligt fastställts än den som har bestämlstidigare, skall till grund för utbetalningen läggas den utdebitering som harbestämts i samband med att budgeten fastställdes. Kommunen är berättigad att under visst är av staten såsomförskott uppbära ett belopp som motsvarar produkten av den skattesats som harbeslutats för året och det antal skattekronor och skatteören, som enligttaxeringsnämnds beslut rörande det föregående årets taxering till kommunalinkomstskatt har påförts de skattskyldiga. Det nu nämnda beloppet ingår ikommunens fordran hos staten vid ingången av året näst , dåbeslutet fattades. Förskottet avräknas mot den kommunalskatt, som kommunen harrätt alt uppbära av staten på grundval av taxeringen ,då förskottet utanordnas enligt bestämmelserna i femte stycket. Är antalet hos registrerade kyrkobokfördainvånare i kommunen vid millen av augusti månad taxeringsåret större än delvar , skall förskott, beräknatenligt tredje stycket, ökas i förhållande till ökningen i kommunensinvånarantal mellan de angivna tidpunkterna. Sådant ökat förskott ingår ikommunens fordran hos staten och avräknas enligt tredje stycket. Länsstyrelsenskall lämna kommunen uppgift om det invånarantal ochdet däremot svarande beräknade antalet skattekronor och skatleören, som skallligga till grund för ökningen av förskottet. Belopp, som vid ingången av ett Belopp, som vid ingången av ett år utgörkommunens fordran hos år utgör kommunens fordran hos statenenligt denna paragraf, skall statenenligt denna paragraf, skall länsstyrelsenunder utan- under titan- ' Lagen omtryckt 1973:437, Senastelydelse av lagens rubrik 1977; 191, Senaste lydelse 1982: 1054 ordna till kommunen med en tolftedel den 18 i varjekalendermånad. Är kommunens fordran icke uträknad vid utbetalningstillfällenai månaderna , skall utbetalas sammabelopp som har utbetalats det föregående året. När särskildaskäl föranleder del får dock förordna att utbetalning skall skemed annat belopp. Om något av de belopp som utbetalades i månaderna januarioch februari inte motsvarar en tolftedel av kommunens fordran, skall denjämkning som föranledes härav ske i fråga om det belopp, som utbetalas . ordna till kommunen med en tjuo-tjärdedel den 18 och entjugofjärdedel den 20 i varje kalendermånad. Är kommunens fordran icke uträknadvid utbelalningstillfällena i månaderna , skall vid dessatillfällen utbetalas samma belopp som har utbetalats detföregående året. När särskilda skäl föranleder det får dockförordna att utbetalning skall ske med annat belopp.