bet · G801TU13 · 1984-12-31 00:00:00 — I motion 1984/85:1380 (c)slutligen yrkas att uttalar angelägenheten av aft snabbare åtgärdervidtas för att minska användningen av salt som halkbekämpningsmedel för attdärmed reducera saltets skadeverkningar på de områden motionärerna i motionennämnt. Frågan om sallningen av vägarna ochdess omfattning är som utskottet tidigare framhållit avstor betydelse från trafiksäkerhets-' synpunkt. Trafiksäkerheten ochframkomligheten på vägarna har sålunda sagts vara beroende av ettkomplicerat samspel mellan trafikanternas beteenden och effekten av olikaväghållningsåtgärder. Frågorna härom har studerats av isamarbete med väg- och trafikinsti-tulet samt korrosionsinslitutet m.fl. ochhar bl.a. resulterat i minskad vägsallning i stora delar av landet. Förekommande sallning har dock som motionärerna framhålliti flera avseenden - inte minst miljö- och samhällsekonomiskt - visat sigmedföra stora olägenheter och kostnader. Mot bakgrund härav har det enligtuttalanden från kommunikationsministerns sida. framstått som alltmerangeläget att finna andra metoder för vinterväghållningen som har mindrenegativa effekter på miljö, fordon och vägkonstruktioner. och väg-och trafikinstitutet har därför påbörjat arbetet med ett långsiktigtforsknings- och utvecklingsprogram för all få fram nya halkbekämpningsme-toder. Programmetomfattar tre delar. För det första skall de s.k. saltfria TU1984/85:13 21 F. n. saltas inga vägar i Norrbottensoch . Avsikten är att fr. o. m. successivt utvidgadet sallfria området. För del andra är avsikten att la fram alternativa metoderför vinterväghållning där salt ersätts med ett annat kemiskt ämne alternativtsand eller mekaniska åtgärder. För det tredje skall alternativa metoder somminskar användningen av salt tas fram. Målet är att på bättre och annat sätt kunna skötavinterväghållningen. Del nämnda programmet avses genomföras främst av vägverketoch väg- och trafikinstilulet. Det anses dock angelägel att även de kommunalaväghållarna deltar i arbetet, eftersom sallning sker också i tätorterna.Avsikten är all programmet praktiskt skall genomföras . Dä saltningsproblemen till stor del är gemensamma för denordiska länderna anses det vidare vara ett nordiskt intresse att gemensamtsatsa FoU-resurser inom området. Vad utskottet härom nu anfört synes i allt väsentligtinnebära att syftet med motionärernas yrkanden tillgodoses. Under hänvisninghärtill och i avvaktan på resultatet av det fortsatta utvecklingsprogrammetsamt härav föranledda åtgärder finner utskottet motionerna nu kunna lämnas utanåtgärd från sida. I motion 1984/85:877 (vpk) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att åtgärder bör vidtasför alt förbilliga upprustning av vägnätet genom återvinning av asfalt. Frågorna härom är enligt vad utskottet erfarit sedan längeuppmärksammade av såväl som andra väghållare och -intressenter. fall har sålunda verksamheten med återvinning av vägverketbedrivits i ständigt ökande omfattning saml i den utsträckning som ansettsekonomiskt motiverad. Från sida har också forsknings- ochundei-sökningsarbete bedrivits i samarbete med väg- och trafikinstilulet. Enarbetsgrupp med representanter för nämnda myndigheter samt kommuner, forskareoch entreprenörer m. fl. sysslar vidare fortlöpande med hithörande frågor.Såväl verksamheten härmed som det direkta arbetet med återvinning förklarasunder senare år ha intensifierats. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att så skettoch kan med hänvisning till det anförda inte finna nägon särskild åtgärd iämnet från sida påkallad samt avstyrker därför motionen i fråga. I motion 1984/85:1366 (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionenbeträffande konstnärlig utsmyckning och konstnärlig landskapsgestaltningutefter allmänna vägar. Vid planering och projektering av allmänna vägar tas redannu största möjliga hänsyn till frågor om en från estetiska och andra synpunkterriktig inplacering av vägarna i miljön m. m. Delsamma gäller rastplatserna ochderas placering. I samband med frågor härom anlitas ävenlandskapsarkitek-tonisk och annan expertis. Konstnärlig utsmyckning intillvägarna eller TU1984/85:13 22 utplacering av andra föremål som drar uppmärksamheten tillsig har däremot av framför allt trafiksäkerhelsskäl inte ansetts lämplig. Motbakgrund av del nu anförda avstyrker utskottet motionen i fråga. I motion 1984/85:2558 (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen ombehovet av generösare och mera likartad tillämpning av reglerna förortnamnsmärkning och om rättvisare kostnader härför. I motion 1984/85:2562 (c)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om upprättande av landskapsskyltar utmed de större allmänna vägarna. Vägvisningen vid våra riks- ochlänsvägar sköts av . För arbetet med vägvisningen har vägverketutarbetat en vägvisningsplan. Denna plan bygger på trafiksäkerhetsverketsföreskrifter. Lokaliseringsmärken av olika slag - pilar,ortnamnsskyltar, avståndsskyltar - har till uppgift alt hjälpa trafikanternaatt orientera sig. Trafikanternas förmåga att uppfatta skyltar har emellertidav expertisen på området sagts vara begränsad. Av trafiksäkerhetsskäl har detdärför ansetts vara viktigt att antalet skyltar kan hållas nere, liksom attskyltarna inte innehåller för myckel text. Detta har också förklarats varaväsentligt av kostnadsskäl. Enligt de meddelade anvisningarna skall prtnamnsmärkealltid sättas upp vid ort till vilken vägvisning leder. Även för annan ort avbetydelse för trafiken må ortnamnsmärke sättas upp liksom då så erfordras förtätortsdel. Ortnamnsmärke kan vidare sättas upp vid vattendrag, bro eller annanplats av betydelse för orienteringen. Däremot har något behov av utmärkning avlandskapsgräns varken av eller trafiksäkerhetsverket ansettsföreligga för trafikanterna i gemen. I andra sammanhang redovisade motiv förutmärkning av sådant slag har inte heller ansetts bärande. I anslutning till vad som anförts må dock framhållas attvägverket enligt vad utskottet erfarit intagit en någotgenerösare attityd i vad gäller utmärkning av kommungränser m.m. Enligt utskottets uppfattning bör det alltjämt fä ankommapå att i enlighet med utfärdade föreskrifter få ta ställning till härberörda frågor. Hänsyn måste härvidlag - såsom tidigare skett - tas tilltrafiksäkerhets-, ekonomiska och miljömässiga aspekter. Under hänvisning tilldet anförda finner utskottet att någon anledning från sida att vidtanågon särskild åtgärd med anledning av motionerna inte föreligger, varför desammaavstyrks. 4 Ny organisation för Som förut nämnts framläggs ipropositionen förslag till ny organisation för . Förslagetinnebäi" i korthet följande. Nuvarande centralförvaltning i omorganiseras såatt tre vägav-delningar med linjeansvar inrättas direkt undergeneraldirektören. delningarnaansvarar för var sin del av landet. Den regionala organisationen medvägförvaltningar, byggnadsdistrikt och fristående projekteringskontor delas uppoch inordnas under de tre vägavdelningarna. För att bistå vägavdelningschefernakommer en mindre stab att knytas till resp. vägavdel-ning. Vägavdelningscheferna,som skall vara placerade i , skall ha ett övergripandeväghållningsansvar inom resp. geografiska region omfattande såväl planering somproduktion av väghållningsåtgärder. Vidsidan om de tre vägavdelningarna inrättas i staber och serviceenheter. Denregionala förvaltningen delas in i tre regioner och inordnas under de trevägavdelningarna. Det föreslås liksom nu få ankomma på att besluta omden inre organisationen. Riksdagensställningstagande krävs till inrättandet av de tre vägavdelningarna samtinrättandet av staber och serviceenheter. Det förutsätts däremot få ankomma påregeringen att besluta om antalet staber och serviceenheter. Den närmareutformningen av dessa kommer att ske . Genominrättandet av den nya linjeorganisationen med tre vägavdelningar direkt undergeneraldirektören skapas enligt föredragandens mening bättre förutsättningarför att förverkliga verkets ambitioner vad gäller den interna styrningen,vilket i sin tur bör möjliggöra ett bättre resultat i väghållningen. Utskottetdelar denna uppfattning och tillstyrker alltså förslagen härom. Såsom f. ö.vägverket framhållit kommer arbetet med att rationalisera verksamheten attgenomföras fortlöpande. Ett fullföljande av verkets ambitioner att successivtåstadkomma en decentralisering av vissa funktioner till den regionala nivån kankomma att medföra ett behov av omfördelning av kompetens mellan centralförvaltningenoch verkets regionala enheter. Föredragandenföreslår vidare att den regionala indelningen av i vägförvaltningar,byggnadsdistrikt och projekteringskontor bibehålls. De regionalaförvaltningarna indelas i tre geografiska regioner benämnda norra, östra resp.sydvästra regionen, vilka skall utgöra vägavdelningarnas ansvarsområden. Detförutsätts ankomma på regeringen alt besluta om den regionala organisationen. Ianslutning härtill framhålls att det är verkets uppgift att som väghållaresvara för planering, projektering, byggande och drift av det statliga vägnätet.Vid planering och projektering av vägbyggnadsåtgärder har verket att, ienlighet med gällande lagstiftning, föra dialog med länsstyrelser, kommuner ochenskilda. Enligt föredragandens mening svarar de regionala förvaltningarnainom vägväsendet för betydelsefulla uppgifter i väghållningen. Några skäl tillförändringar på den regionala nivån finns inte . Fullföljandet avvägbyggnadsplanerna kan emellertid enligt propositionen ge anledning att seöver den indelning som gäller för byggnadsdistrikten och projekteringskontoren. Föredraganden erinrarvidare om vikten av att i enlighet med TU1984/85:13 24 statsmakternas tidigare uttalanden härom löpande ser översin organisation på central, regional och lokal nivå för att effektivitet ochrationalitet i verksamheten skall kunna främjas. Den regionala organisationenanses -utan beslut av - böra kunna anpassas efter de erfarenheter somvinns och med hänsyn till förändringar i förutsättningar och i omgivningen.Övervägande skäl sägs därför tala för alt det bör vara regeringen som beslutarom regionala organisation. Indelning av den statliga väghållningen i tre regionerframgår av figur 3 (bilaga 2). Utskottet har inte heller i nu berörda delar funnitanledning till erinran mot förslagen och tillstyrker därför desamma. Såsom föredraganden vidare förordat bör haansvaret för genomförandet av den nya organisationen. Arbetet avses bedrivas såatt den nya organisationen kan börja införas . I motion 1984/85:439 (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionenom nya organisation. Motionärerna säger sig därvid kunna godtadensamma. Man understryker vidare vikten av att regeringen noga följer uppeffekterna av den nya organisationen så att den inte leder till centraliseringav befogenheter. Målet för omorganisationen bör sålunda vara en effektiviseringav verksamheten med hjälp av klarare ansvarsfördelning när det gäller budget,budgetuppföljning och kostnadsställeansvar. Utskottet har under senare årunderstrukit nödvändigheten av att arbetet med översyn av vägverketsorganisation och personalbehov m. m. på central, regional och lokal nivåpåskyndas - i syfte inte minst att åstadkomma önskvärd rationalisering ocheffektivisering av den egna organisationen. Det nu tillstyrkta förslaget häromsynes utskottet väl ägriai att tjäna detta syfte. Med konstaterande häravförutsätter utskottet också att såväl regeringen som verket ävenfortsättningsvis följer uppkommande behov av förändringar häri samt vidtarhärav föranledda åtgärder, vilket inte minst i nuvarande samhällsekonomiskaläge är av stor vikt. Vad motionärernas yrkanden beträffar synas desamma genomorganisationsförslagets utformning och föredragandens uttalanden härom i alltväsentligt tillgodosedda. Under hänvisning härtill ävensom till vad utskottet iövrigt anfört bör motionen'i här berörda del kunna lämnas utan åtgärd. TU1984/85:13 25 1. att riksdagentill : Ämbetsverksuppgifter för /86 anvisar ettförslagsanslag på , a. tillDrift av statliga vägar för /86 anvisar ett reservationsanslag på 4 , b. medgeratt regeringen lämnar de beställningsbemyn- diganden för den statliga vägdriften som föredragande departe mentschefen 1 propositionen förordat, c. medgeratt regeringen i enlighet med föredragandens förslag - vid behov när allmän väg övergår tilf eller enskild väghållning - får låta överföra medel motsvarande gällande statsbidrag mellan anslagen Drift av statliga vägar och Bidrag till drift av kommunala vägar och gator resp. Bidrag till drift av enskilda vägar, d. godkänneratt jämkning av kostnadsramarna får ske i enlighet med föredragandens förslag, e. godkänneratt jämkning mellan drift- och byggandeanslagen för den statliga väghållningen får ske i enlighet med föredragandens förslag, 3. beträffande särskiltreservationsanslag för bärighetsupprustning av mindre vägar och broar av betydelse för skogs- och industritrans porter på landsbygden attriksdagen avslår motionerna 1984/85:439 (c) yrkande 5 och 1984/85:1061 (c)yrkande 1, 4. beträffandeforskning och provning av brobeläggningar m. m. att avslår motion1984/85:1061 (c) yrkande 2, 5. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag samt med avslag på morionerna 1984/85:742(vpk) och 1984/85:2552 (m) yrkande 1 till Byggande av statliga vägar /86 anvisar ett reservationsanslag pä , 6. beträffandefördelningen av det statliga vägbyggnadsanslaget på riksvägar och länsvägar attriksdagen avslår motion 1984/85:439 (c) yrkande 1, 7. beträffande låne- ellerleasingförfarande, m. m. i samband med vissa brobyggnader a. avslårmotion 1984/85:1969 (m, c, fp) i denna delom brobyggnader inom kommun, b. avslårmotion 1984/85:1981 (c, m, fp) i denna del om ett brobyggnadsprogram för , c. avslår motion1984/85:1998 (c) om byggande av broar över Vallsundet och Rödösundel vid i , a. med bifalltill regeringens förslag samt med avslag på motionerna 1984/85:439 (c) yrkande 2, 1984/85:1364 (fp) yrkande 2, 1984/ 85:1995 (vpk) yrkande 1 ävensom 1984/85:2552 (m) yrkande 2 och yrkande 4 i denna del till Bidrag tid drift av kommunala vägar och gator för /86 anvisar ett reservationsanslag på , b. godkänner attbidragsmedel får användas för forskning och utveckling i enlighet med föredragande departementschefens förslag, 9. att med bifall till regeringensförslag samt med avslag på motionerna 1984/85:1995 (vpk) yrkande 2 ävensom 1984/85:2552 (m) yrkande 3 och yrkande 4 i denna del till Bidrag tid byggande av kommunala vägar och gator för /86 anvisar ett reservationsanslag på , a. avslårmotionerna 1984/85:439 (c) yrkande 3, 1984/85:872 (c) yrkande 2,1984/85:1523 (c) yrkande 3 i denna del, 1984/85:2273 (c) och 1984/85:2747 (c).samtHga beträffande ändrad bidragsgivning till drift av enskilda vägar, b. med bifalltill regeringens förslag samt med avslag på motionerna 1984/85:439 (c) yrkande 4, 1984/85:1364 (fp) yrkande 1, 1984/ 85:1523 (c) yrkande 3 i denna del, 1984/85:1987 (c) i denna del och 1984/85:2555 (fp) yrkande 1 till Bidrag tid drift av enskilda vägar m. m. för /86 anvisar ett reservationsanslag på , c. godkänner denav föredraganden förordade möjligheten att omfördela bidragsmedel mellan drift- och byggandeanslagen för enskilda vägar, 11.att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:1987 (c) i denna del tillBidrag tid byggande av enskilda vägar för /86 anvisar ettreservationsanslag på , a. till Tjänstertid utomstående för /86 anvisar ett förslagsanslag på , b. godkänner vadföredragande departementschefen i propositio nen anfört om användningen av anslaget för vissa vägupprust ningar, a. medger attvägverket lämnas det beställningsbemyndigande avseende reservbromateriel som föredragande departementsche fen förordat, b. tillVägverket: Försvarsuppgifter för /86 anvisar ett reservationsanslag på , Planeringsordningensamt flerårs- och fördelningsplanerna (momenten 14-18) 14.att avslår motion1984/85:2288 (m) om avveckling av länsvägnämnderna, a. avslår motion1984/85:388 (fp) om en bro mellan och , b. avslår motion1984/85:525 (s) om upprustning av , c. avslår motion1984/85:873 (c) om en bro över vid Hovnäs, d. avslår motion1984/85:876 (s) om nybyggnad av vid , e. avslår motion1984/85:1369 (s) i vad motionen avser ombyggnad av väg 173 m. m. i , f. avslårmotionerna 1984/85:1369 (s) i vad motionen avser ombyggnad av väg 44 samt 1984/85:1375 (s) om ny sträckning av samma väg, g. avslår motion1984/85:1378 (s) om utbyggnad av inom , h. avslår motion1984/85:1381 (s) om upprustning av den s.k. i. avslår motion 1984/85:1382(s) om en vägförbindelse för a. avslår motion1984/85:1523 (c) yrkandena 1 och 2 om vissa väg- och broförbindelser i , b. avslår motion1984/85:1958 (s) om bro över Östersundet till Torso i , c. avslår motion1984/85:1959 (m) om vägen , d. avslår motion1984/85:1969 (m, c, fp) om ett brosysteni i kommun i vad motionen avser flerårsplanerna, e. avslår motion1984/85:1971 (s) om utbyggnad av Östra leden i , f. avslår motion1984/85:1973 (c) i vad motionen avser förbättrade vägkommunikationer i . TU1984/85:13 28 g. avslår motion 1984/85:1981 (c, m, fp) om ettbrobyggnadsprogram för i vad motionen avser flerårsplanerna, h. avslårmotion 1984/85:2206 (vpk) yrkande 2 om vägutbyggnader i ,. i. avslårmotion 1984/85:2256 (c) yrkande 2 om förbindelserna mellan och , j. avslårmotion 1984/85:2702 (s) om irafikförbättrande åtgärder i i vad motionenavser upprustning av vägnätet, k. avslår motion 1984/85:2775 (c) om väganslagentill , a. avslårmotion 1984/85:440 (vpk) yrkande 1 om upprustning av vägnätet i anslutning till bandelen , b. avslårmotion 1984/85:623 (s) om en samordning av regionalpoli tiska åtgärder och upprustningen av vägnätet, c. avslårmotion. 1984/85:872 (c) yrkande 1 om upprustning av vägnätet i län, d. avslårmotion 1984/85:923 (c) yrkande 2 om. upprustning av vägnätet i anslutning till bandelen , e. avslårmotion 1984/85:1376 (s) om ny sträckning av väg 46, 18. att avslårmotionerna 1984/85:745 (c) och 1984/85:1956 (fp), båda om uppriistning av , 19. beträffande åtgärder motvägsaltets skadeverkningar att lämnar utan åtgärd a. motion1984/85:302 (c), b. motion1984/85:528 (m), c. motion1984/85:1380 (c), 20. beträffande åtgärder för återvinningav asfalt att avslår motion 1984/85:877 (vpk), 21. beträffande konstnärlig utsmyckningm. m. intill allmänna vägar att avslår motion 1984/85:1366 (s), 22. beträffande ortnamns- ochlandskapsskyltar vid allmänna vägar att a. avslårmotion 1984/85:2558 (c), b. avslårmotion 1984/85:2562 (c). a. godkänner de av föredragande departementschefenförordade TU1984/85:13 29 riktlinjerna för organisationen av , b. avstårmotion 1984/85:439 (c) yrkande 6, 24. att bemyndigar regeringenatt besluta om antalet staber och serviceenheter vid , 25. att bemyndigar regeringenatt besluta om framtida ändringar i regionala organisation. Närvarande: (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (),(), Per Stenmarck (m), (), (), (), (), (vpk), () och (). Särskilt reservationsanslag för bärighetsupprustning avmindre vägar och broar av betydelse för skogs- och industritransporter pålandsbygden (mom. 3) och (båda c) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 10 börjar med "Utskottet vill" och på s. 11 slutar med "särskilt anslag" bort ersättasmed text av följande lydelse: v Utskottet delar motionärernas uppfattning att - utöver vadsom för detta ändamål disponeras ur driftanslaget - ett sådant särskilt anslag bör tas upp på budgeten. Insatser av här ifrågavarande slag har stor betydelse för näringsli vet i berörda bygder, eftersom man därmed säkerställer transporter året om samt minskar slitaget på fordon etc. Insatserna härför bör f. ö. också kunna få betydelse för att minska arbetslösheten, särskilt ungdomsarbetslösheten, i glesbygd. Med tillstyrkande av motionerna i denna del föreslårdärför utskottet att de föreslagna åtgärderna kommer till stånd samt alt för nästa budgetår 25 milj. kr. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande särskiltreservationsanslag för bärighetsupprustning av mindre vägar och broar avbetydelse för skogs- och industritransporter på landsbygden TU1984/85:13 30 att med bifall till motionerna 1984/85:439 (c)yrkande 5 och 1984/85:1061 (c) yrkande 1 lill Bärighetsupprustning av mindrevägar och broar av betydelse för skogs- och industritransporter på landsbygdenför /86 anvisar ett reservationsanslag på , Anslaget Byggande av statliga vägar (mom. 5) , , och (alla m) anser dels att det stycke i utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Beträffande investeringsanslagets"och slutar med "med 60 milj. bort ersättas med text av följandelydelse: Vad beträffar det ordinarie anslagets storlek för nästabudgetår finner sig utskottet dock inte kunna godta regeringens förslag om 900milj. Med beaktande av det statsfinansiella läget måste även på detta -Hksom andra viktiga områden - en neddragning av medelsanvisningen ske. Ienlighet med yrkande 1 i motion 1984/85:2552 (m) bör anslaget därför tas uppmed 840 milj. kr: dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. att med avslag påregeringens förslag och motion 1984/85:742 (vpk) samt med bifall till motion1984/85:2552 (m) yrkande 1 till Byggande av statliga vägar för budgetåret1985/86 anvisar ett reservationsanslag på , Anslaget Byggande avstatliga vägar (mom. 5) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Beträffande investeringsanslagets"och slutar med "avstyrks följaktligen" bort ersättas med text avföljande lydelse: Utskottet är för sin del inte berett alt sänka denföreslagna medelsanvisningen om 900 milj. kr. för nästa budgetår såsomföreslås i motion 1984/85:2552 (m). Motionen avstyrks därför i denna del. Däremotvill utskottet föreslå en höjning av anslaget med 15 milj. kr. - att användasför upprustning av mellan och Östavad. Såsom framhålls imotion 1984/85:742 (vpk) är denna väg en viktig förbindelseled mellan västraHälsingland och västra . Vägen är emellertid i så dåligt skick atttransportföretagen inte vill riskera fordon och dyrbar last genom utnyttjandeav densamma. Följden blir alt omvägar måste tas, innebärande fördyringar avtransportkostnader vilket i sin tur drabbar konsumenterna. De som borlängs vägen är dock de som drabbas mest av dess mycket dåliga TU1984/85:13 31 Det är människor som tvingas använda egen bil föratt komma till och från arbetet och genom vägens beskaffenhet får vidkännasstora reparationskostnader för sina fordon. En upprustning av väg 83, speciellt sträckanTväringsbacka-Mellansjö-Östavall, måste betraktas som ett riksintresse. Ensådan skulle innebära att person- och godstransportkostnaderna kunde sänkasbetydligt. En stark folkopinion kräver också att missförhållandena pä riksväg83 blir åtgärdade. Vägen har under debatterats i riksdagen.Kommunikationsministrar har provåki den och uttalat sig för att en ordentligupprustning måste komma till stånd. Så bör också ske. Av anförda skäl tillstyrker utskottet att under anslagettill byggande av statliga vägar - utöver regeringens förslag om 900 milj. kr. -15 milj. kr. beräknas för påbörjande av upprustningsarbeten på vägen i fråga. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. att medanledning av regeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:2552 (m) yrkande 1 samt med bifall till motion 1984/85:742 (vpk) till Byggande av statliga vägar för /86 anvisar ett reservationsanslag på , Fördelningen av det statliga vägbyggnadsanslaget påriksvägar och länsvägar (mom. 6) och (båda c) anser dels att del stycke i utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Beträffande fördelningen" ochslutar med "i fråga" bort ersättas med text av följande lydelse: Beträffande fördelningen av medlen för byggande avstatliga vägar finner utskottet - i likhet med vad som anförts i motion1984/85:439 (c) - att en alltför stor del nu läggs på riksnätet (1 )jämfört med vad som kommer länsvägarna (8 ) till del.