bet · G801JuU28 · 1984-12-31 00:00:00 — a.beträffande rättssäkerheten och näringsfriheten. Vidare förordas olikauttalanden om kompletterande alternativa åtgärder i brottsförebyggande ellerbrottsbekämpande syfte. Utskottel anser det inte meningsfullt all i dettasammanhang ta upp någon ingående diskussion om regeringens överväganden iförhållande lill förslagen i motionerna, eftersom propositionen i den härbehandlade delen endast innebär en orientering och inte någon begäran omgodkännande. Utskottet finner således alt propositionen och motionernainte bör föranleda någon åtgärd i vad de avser skalle-, tull- ochavgifisom- JuU 1984/85:28 58 rådenautan att behandlingen av frågor på dessa områden bör anstå i avvaktan påkonkreta förslag, Närvarande:Rune Carlstein (s), (). (), (). (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). JuU1984/85:28 59 yttrande ''"" 1984/85:2 y över riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomiskbrottslighet m. m. 1984/85:32) har hemställt omlagutskottets yttrande över proposition 1984/85:32 om rikthnjer för detframtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m, m, jämte de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1984/ 85:93 av m,fl, (fp),1984/85:94 av m,fl, (vpk), 1984/85:95 av m.fl. (c) och1984/85:96 av m.fl. (m). Lagutskottetfår anföra följande. I propositionen gör statsrådet I. vissa allmänna uttalanden om arbetet motekonomisk brottslighet och bereds genom propositionen tillfälle attta del av dessa. Till propositionen har fogats bilagor frånjustifiedepartementet och . I bilagaföreslås att skall godkänna de riktlinjer för det framfida arbetetmot ekonomisk brottslighet som justilieministern angett i bilagan. Vidarebereds tillfälle att ta del av vad justitieministern anfört om deöverväganden som gjorts i anslutning fill olika förslag om åtgärder motekonomisk brottslighet. Liksom i proposifionen understryks i motionerna behovet avkraftfulla åtgärder mot ekonomisk brottshghet på olika områden. När det gällermetoderna att bekämpa denna brottshghet lämnas i de tre borgeriiga motionernaemellertid vissa från propositionen avvikande synpunkter. Vidare föreslås idessa motioner olika uttalanden om kompletterande åtgärder i brottsbekämpandesyfte. I motion 94 (vpk) ansluter sig motionärerna i huvudsak lill regeringensförslag men lämnar därutöver vissa förslag till särskilda åtgärder. begränsar sitt yttrande lill sådanauttalanden och förslag i jusfitiedepartementets bilaga och i motionerna som hardirekt anknytning till utskottets beredningsområde. Utskottet vill till en början erinra om att utskottettidigare i olika sammanhang har framhållit att det förekommer att detcivilrätlsliga regelsystemet används i illojala och brottsliga syften. Utskottethar därvid strukit under behovet av att vissa delar av den civilrättsligalagstiftningen ses över som ett led i bekämpandet av ekonomisk brottslighet. Deförslag beträffande regler om bulvanförhållanden och s. k. ansvarsgenombrottsom redovisas i propositionen har sålunda sin grund i en av påutskottets hemställan begärd utredning av nämnda förhållanden (LU 1982/83:16). JuU1984/85:28 60 Utskottet har pekat på att ändringar ibrottsförebyggande syfte i den civilrättsliga regleringen emellertid oftainnebär svåra avvägningsproblem. Utskottel har betonat all en utgångspunkt fören lagöversyn måste vara all denna inte får hämma eller försvåra seriösnäringsverksamhet. De i propositionen föreslagnariktlinjerna för det framtida reformarbetet tar sikte på dels detstraffrättsliga förfarandet i vid mening, dels den allmänna uppbyggnaden avrättsliga och administrativa system., Från de synpunkter lagutskottet har attanlägga är det endast den senare delen som har intresse. Riktlinjerna är idenna del allmänt hållna och synes i huvudsak ha accepterats av motionärerna.Endast i moiion 96 (m) anförs vissa kritiska synpunkter och då framför allt närdet gäller vissa uttalanden i anslutning lill riktlinjerna. Utskottel anser för sin del all de föreslagna riktlinjernaför en allmän uppbyggnad av rättsliga och administrativa syslem och som kansammanfattas i stöd för seriös näringsverksamhet, kontrollpolitiskmedvetenhet, enhetlighet, samordning, självsanering och användandet av andrastyrmedel än straff utgör en god grund för fortsatta lagstiftningsåtgärder närdel gäller att förebygga ekonomisk brottslighet. Vad som sägs om alllagstiftning och kontrollsystem skall utformas med sikte på alt utgöra ett slödför den seriösa näringsverksamheten slår också i god överensstämmelse med deuttalanden utskottel tidigare gjort i olika sammanhang i fråga om dencivilrätlsliga lagstiftningen. Utskottet har inte funnit det meningsfullt att i detaljgranska alla de olika uttalanden som görs i anslutning till riktlinjerna ochsom huvudsakligen har betydelse för andra rättsområden än sådana somlagutskottet har att behandla. Motsvarande gäller också i princip uttalandena imotion 96 (m). När del gäller den riktlinje som rör användandet av andrastyrmedel än straff har emellertid motionärerna i motion 96 uttalat att de intekan godta denna. Riktlinjen innebär all i valet mellan straffrättsliga ochandra samhälleliga kontroll- och sanktionsmeloder de senare bör ha företräde. Motionärernaanser att denna riktlinje bl. a. kommer alt leda lill en försämradrättssäkerhet för den enskilde eftersom tillämpningen av kontroll- ochsanktionsmeloder ankommer på administrativa myndigheter och inte pådomstolarna. Vidare anser motionärerna att riktlinjen innebär alt den enskildenormall sett kommer att befinna sig i underläge i förhållande till vederbörandemyndighet. Utskottet vill framhålla att det på del civilrätlsligaområdet är vanligt all domstolarna har all tillämpa andra sanktionsmedel änstraff, t. ex. skadestånd, vitesföreläggande eller åläggande av personligtbetalningsansvar. I olika sammanhang har utskottet uttalat att sådanasankfioner kan ge en drabbad part ett bättre skydd än en straffsanktion ochdärför i vissa fall kan vara att föredra. Utskottel kan hänvisa exempelvis tillbetänkandet LU 1977/78:10 där utskottet behandlade bl. a. problemen med hur manskall komma fill rätta med det ökande antalet patenfintrång. Utskottet konstateradealt patentlagens straffregler hade haft ringa effekt och att även JuU1984/85:28 61 skadeslåndssanktionen var ineffektiv. Enligt utskottetsmening borde man pröva införandet av vitesförbud som sanktion och vidare bordeskadeståndsprocessen göras effektivare. Utskottet hemställde därför i sill avriksdagen godkända belänkande att sanklionssyslemel inom patenträtten skullebli föremål för översyn. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attmotionärernas kritik mot den föreslagna riktlinjen har föga relevans på detcivilrätlsliga området. Enligt utskottets mening bör den aktuella riktlinjenkunna läggas till grund för lagstiftning på delta område. Utskottet kan såledesinte ställa sig bakom yrkandet i motion 96 i denna del, I moiion 95 (c) läggs fram förslag lill vissakompletterande riktlinjer för arbetet med att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten. Med hänsyn lill all förslagen i huvudsak faller utanförlagutskottets beredningsområde föranleder de inga närmare uttalanden frånutskottets sida. Även i motion 94 (vpk) läggs framförslag till kompletterande åtgärder. De förslag som har anknytning lilllagutskottets beredningsområde rör införandet av s, k, namnkaranlän samlpatent- och registreringsverkets regislerfö-ring. Med namnkaranlän åsyftar molionäreriia all patentverkelskall ha möjlighet all hålla ett firmanamn, som blir ledigt, i karantän enviss lid innan del får överläs av ett annat bolag. Enligt akfiebolagslagen (ABL) skall aktiebolag ha firma,dvs, en benämning under vilken verksamheten skall bedrivas. Firman skall angesi bolagsordningen och skall jämte övriga föreskrivna uppgifter angående bolagetregistreras hos patent- och registreringsverket. Också ändringar av firma skallregistreras och ändringarna får inte verkställas förrän registrering skett. Firmalagen, som också är tillämplig på bl, a,handelsbolags och ekonomiska föreningars firmor, ger näringsidkaren ensamrätttill firma. Ensamrätten förvärvas genom registrering eller inarbelning.Registrering får inte ske bl, a, om firman är förväxlingsbar med registreradeeller inarbetade varumärken eller firmor. Prövningen av om en föreslagen firmastrider mot firmalagen utförs av registreringsmyndighelen, dvs, beträffandeaktiebolag av patent-verket samt i fråga om handelsbolag och ekonomiskaföreningar av vederbörande länsstyrelse, 1 firmalagen finns också bestämmelser om överlåtelse avfirma. Bl, a, gäller alt firma endast får överlåtas i samband ined dennäringsverksamhet i vilken firman används. Förbudet kan emellertid kringgås påså sätt all ett aktiebolag genom ändring av bolagsordningen antar ny firmavarefter den gamla avregistreras. Den gamla firman kan antasav ett annat bolag. När ett aktiebolag byter firma skall enligt ABLlänsstyrelsen genast underrättas härom. Underlåter bolaget att underrättalänsstyrelsen kan registrering av firmaändringen vägras. JuU1984/85:28 62 Bestämmelsen om skyldighet föraktiebolag alt underrätta kom lill och trädde i kraft den1 (prop, 1979/80:143, LU 1980/81:4), Till grund för lagstiftningenlåg brottsförebyggande rådets promemoria (BRÅ PM 1979:5) Aktiebolagslagen -förstärkt skydd för det bundna kapitalet, I promemorian framhölls allfirmabyten ofta ingick som ett led i en rad åtgärder som syftade till attvilseleda borgenärer och andra intressenter. Enligt promemorian kunde deproblem som firmabytena aktualiserar endast delvis avhjälpas genom införande ifirmalagen av en bestämmelse om karenstid så att avregistrerad firma inte fårinregistreras på nytt innan viss lid förflutit, I promemorian konstaterades,alt manipulationer med firmabyien torde vara vanligast i aktiebolag och att detdärför var påkallat med föreskrifter i ABL som begränsar rätten att byta firma.På grund härav föreslogs all beslut om ändring i bolagsordningen av bolagelsfirma skulle få registreras endast om vissa närmare angivna krav uppfyllts, Iproposition 1979/80:143 anförde departementschefen alt BRÅ:s förslag skulleendast ge begränsade fördelar när det gällde att motverka den ekonomiskabrottsligheten men medföra betydande administrativa nackdelar.Departementschefen föreslog därför att uppgiftsskyldigheten till länsstyrelsenskulle införas som en mindre långtgående åtgärd, I sitt av godkända belänkande LU 1980/81:4anförde utskottet all firmabyten kan ingå som ett led i ekonomisk brottsligheteller i en eljest illojal verksamhet. Enligt utskottets mening framstod detdärför som angeläget alt åtgärder vidtas som kan motverka att en bolagsordningändras av illojala skäl. borde det emellertid beaktas attutgångspunkten måste vara all bolagsledningen har full frihet att bedöma närdet finns skäl att byta firma. Enligt utskottet innebar förslaget ipropositionen en rimlig lösning när det gällde att komma till rätta med deproblem som del var fråga om. Förslaget gav nämligen möjligheteratt förhindra alt ett bolag - som då syntes kunna ske - gled urkontrollsystemet på grund av all det bytt firma. Problemen med firmabyten som led i ekonomisk brottslighetbehandlades ånyo av med anledning av en motion med yrkandeom införande av namnkarantän. Utskottet konstaterade i betänkandet LU1982/83:36 att underlag då ännu saknades för en bedömning av huruvida den nyaregeln om uppgiftsskyldighel till innebar en tillfredsställandelösning av problemen med firmabyten. Ytterligare erfarenheter borde därföravvaktas innan man övervägde en skärpning av lagstiftningen. mening saknas alltjämt underlag för en bedömning av om delbehövs någon skärpning av reglerna om registrering av firma. kan därförinte biträda förslaget i motion 94 att nu skall uttala att införandelav namnkaranlän skall las med bland riktlinjerna för det framtida arbetetmot ekonomisk brottslighet. JuU1984/85:28 63 I moiion 94 anförs vidare att detfinns skäl till förändringar även när del gäller registerverksamheten vidpatentverkel. Motionärerna hänvisar till att bolagsstyrelsen är skyldig attårligen lill patentverkel anmäla vilka som sitter i bolagets styrelse. Enligtmotionärerna visar erfarenheterna all dessa uppgifter inte utnyttjas på rationelltsätt. Delta förhållande har, framhåller motionärerna, lett fill att detfortfarande inte är möjligt att i aktiebolagsregistret söka på person ochdärigenom erhålla en någorlunda aktuell förteckning över vilka styrelser enviss person sitter i, Motionärerna anser all det nu är tid att ta upp ettförslag som utarbetats inom BRÅ och som tidigare avvisats av statsmakterna.Förslaget innebär att en skyldighet införs för styrelseledamot, som avgår, altgenast anmäla sin avgång lill bolagsregislret. Iakttas inte skyldigheten blirledamoten solidariskt ansvarig med bolaget för uppkommande förpliktelser.Förslaget har enligt motionärerna den fördelen att det är den enskildeledamoten och bolaget som får ett intresse av att bevaka att omregistreringsker och inte endast som patentverket. Enligt ABL skall ett aktiebolag för registrering iakliebolagsregistret anmäla vem som utsetts lill styrelseledamot, verkställandedirektör, suppleant och firmatecknare samt lämna uppgifi om bl. a.funktionärernas personnummer och postadress. Bolaget är också skyldigt altanmäla när fidigare registrerade förhållanden ändras. Någon motsvarandeskyldighet all anmäla bolagsfunktionärernas personnummer och postadress fannsinte enligt aktiebolagslag och ABL medförde inte någon skyldighet förbolagen att komplettera äldre regislreringsanmälningar med sådana uppgifter.För personer som kvarstod i bolagsregistret från tiden före ikraftträdandet avABL saknades alltså till en början dessa uppgifter. Genom en lagändring infördes, såsom motionärernapåpekat, en skyldighet för aktiebolag att lill bolagsregislret sända inen aktuell förteckning över styrelseledamöter, verkställande direktör m.fl.jämte uppgift om deras personnummer och postadress. Förteckningen är inteavsedd att användas för komplettering av tidigare registeruppgifter men kanutnyttjas för stickprovskontroller av alt uppgiflerna i bolagsregislret ärriktiga. För att göra del möjligt för patentverkel alt komplettera bolagsregistretmed uppgifter om personnummer och postadress på de personer som registreratsföre ikraftträdandet av ABL antog 1983 en särskild lag som åladeaktiebolagen alt före anmäla sådana uppgifter för registrering. I detta sammanhang vill utskottet också peka på allakliebolagsregistret varit upplagt som ett korlregister, ordnat efter bolagensorganisationsnummer. har det pågått en överföring avaktiebolagsregistret lill ett databaseral register och därvid registreras bl.a. bolagsfunklionärernas personnummer. Denna överföring har genomförts.Sedan registret sålunda omlagts till ett databaseral register ochkompletterande uppgifter införts om bolagsfunklionärer, som utsetts föreikraftträdandet av ABL, är del numera möjligt all i registret söka på person JuU1984/85:28 64 och all därvid erhålla aktuella uppgifter. Motionärernaspåslående all så inte lär vara fallet är följaktligen felaktigt. Enligt utskottets mening är det givelvis angelägel alluppgiflerna i akliebolagsregistret beträffande styrelseledamöter och andrafunktionärer i ett bolag hålls aktuella. Med nuvarande lagstiftning är delta iprincip möjligt, En förutsättning är dock all aktiebolagen iakttar sinskyldighet all anmäla aktuella ändringar. Om ett bolag underlåter att göradetta får patentverkel utfärda ett föreläggande för bolaget alt inkomma mderforderliga uppgifter. Som framhålls av motionärerna har frågan om en skärpningav anmälningsskyldigheten beträffande byten av styrelseledamöter m, fl,övervägts av BRÅ, I promemorian (BRÅ PM 1979:5) Aktiebolagslagen - förstärktskydd för del bundna kapitalel framfördes tanken på en skyldighet för avgåendestyrelseledamot all anmäla avgången till bolagsregislret vid äventyr attvederbörande skulle bli solidariskt ansvarig för bolagels förpliktelser.Förslaget ansågs emellertid redan i promemorian alltför drastiskt och blev inteheller förelagt . Frågan kom emellertid ändå upp i 1982 medanledning av ett motionsyrkande. hänvisade i sill betänkande (LU1982/83:16) till den införda skyldigheten för bolagen alt sändain en aktuell förteckning över styrelseledamöter m, fl, och framhöll alt detsaknades underlag för en bedömning av huruvida den nya regeln innebar entillfredsställande lösning på registreringsproblemen. Motionen avslogs avriksdagen. Frågan prövades ånyo i samband med altriksdagen bl, a, antog den ovan redovisade lagen om viss uppgiftsskyldighel föraktiebolag. hänvisade i sill betänkande i ärendet (LU 1982/83:36)lill all del ännu saknades underlag för en bedömning av huruvida 1981 årslagändring varit effektiv. Vidare pekade utskottel på att den nya lagen om uppgiftsskyldighellill akliebolagsregistret skulle komma all medföra en kontroll av ett stortantal äldre registeruppgifter. Enligt uiskollels mening borde erfarenheternaav den tidigare genomförda och den i det då aktuella ärendet föreslagnalagstiftningen avvaktas innan man övervägde en ytterligare skärpning avlagstiftningen. Motionen borde därför avslås. biföll utskottetshemställan därom. När fråga om en skärpning av bestämmelserna omanmälningsskyldighet till akliebolagsregistret nu åter väckts vill utskottetpeka på all det är först som den senast genomförda lagändringen och dentekniska omläggningen av bolagsregistret fåll full effekt. Enligt uiskollelsmening är det för tidigt all nu ta ställning till om det kan finnas ett behov aven ytterligare skärpning av lagstiftningen. Först måste erfarenheterna av dennu genomförda ordningen avvaktas. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotion 94 även i denna del, I propositionen liksom även imotionerna förs vissa allmänna resonemang om rättssäkerhet och rättsskydd. Motbakgrund av den debatt om dessa frågor som förts i massmedia med anledning aveko-kommissionens olika förslag JuU1984/85:28 65 anser utskottet det värdefullt att i propositionen görs eningående analys av rättssäkerhetsbegreppet och att del uttryckligen understryksatt en given utgångspunkt för reformarbetet mot den ekonomiska brottslighetenär att arbetet måste genomföras ulan att berättigade krav på rättssäkerhet ochintegritet åsidosätts. Rättssäkerhetsproblematiken tas i propositionen emellertidupp fill behandling främst i samband med de riktlinjer som bör gälla förreformarbetet med det straffrättsliga förfarandet. Med hänsyn härtill och fillatt i propositionen inte begärs något ställningstagande av till vadsom anförs i propositionen i denna del avslår utskottet från att i deltasammanhang närmare diskutera rällssäkerhetsfrågorna. Enligt utskottets meningfår tillgodoseende av de särskilda rätlssåkerhelsaspekter som bör läggas påcivilrättslig lagsfiftning ingå som ett naturligt led i den prövning riksdagenhar att underkasta de olika förslag om åtgärder mot ekonomisk brottslighet somregeringen enligt vad som aviseras i propositionen kommer all föreläggariksdagen. I bilagalämnas vidare en redovisning över regeringens reformplaner i anslutning tilleko-kommissionens olika förslag. Flera förslag har anknytning tilllagutskottets beredningsområde. Enligt utskottets mening bör dock någondiskussion om regeringens överväganden med anledning av förslagen inte göras idetta sammanhang utan bör anstå fill dess konkreta förslag har förelagtsriksdagen, Utskottel vill tillägga att frågan om en effektivare förelagsrevisionredan behandlats av utskottet (LU 1984/ 85:13) samt att de aviserade direktivenför en utredning om betalningsansvaret för juridiska personers skulder m,m,beslutats av regeringen (Dir, 1984:41), Enligt direkfivenskall kommittén dels kartlägga i vilka fall det kan finnas behov av regler omannans betalningsansvar för skulder i aktiebolag och ekonomiska föreningar samtföreslå lämpliga regler och ange konsekvenserna av dessa, dels överväga ivilken utsträckning juridiska personer bör tillålas som delägare ihandelsbolag, dels ock överväga om del är ändamålsenligt att införa regler omekonomiskt ansvar för huvudmannen och att vidta andra åtgärder för att kommatill rätta med de missförhållanden som är förenade med bulvanskap, Närvarande: (). (),(), (), (), iGamleby (s), (), (), (),(). (), (), Per (vpk), ()* och i (m), * Ej närvarande vid yttrandets justering. 5 1984/85.7saml Nr 28 JuU1984/85:28 66 , , ochSten i (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som börjar på s, 2 med "Utskottet vill" och slutar på s, 3 med "denna del"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att den kritik som mofionärerna anför motden föreslagna riktlinjen har sin betydelse framför allt för andra rättsområdenån det civilråttsliga. När det gäller civilrättslig lagsfiftning kan, såsomutskottel i olika sammanhang framhållit, understundom andra sankfioner änstraff ge en drabbad part ett bättre skydd än en straffsanktion och är därför ivissa fall , att föredra. Det bör emellertid understrykas att del i sådana fallär domstolar och inte administrativa myndigheter som ålägger sanktionerna.Annorlunda förhåller det sig när del gäller t, ex. näringsrältslig ochskatterättslig lagstiftning. I sådan lagstiftning ankommer del som regel påadministrativa myndigheter att ålägga andra sanktioner än straff, och oftabefinner sig då den enskilde, såsom motionärerna påpekar, i ett underläge iförhållande till vederbörande myndighet. Utskottet vill tillägga att detemellertid även inom det civilrättsliga området kan finnas behov avstraffrättsliga sanktioner. Särskilt torde detta gälla i fråga om sådancivilrältslig lagstiftning som har inslag från andra rättsområden, t. ex.näringsrättsliga inslag. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet det intelämpligt att som en generell regel för det fortsatta arbetet mot den ekonomiskabrottsligheten ange att andra samhälleliga kontroll- och sanktionsmeloder änstraffrättsliga bör prioriteras vid uppbyggande av rättsliga syslem. mening måste man inom det civilrättsliga området från fall till falloch med utgångpunkl i vilkel syfte en viss lag skall tillgodose pröva vilkasanktioner som bör las in i lagen. På anförda skäl biträder utskottel förslageti motion 96 att den aktuella riktlinjen bör utgå. Per (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 4 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"ekonomisk brottslighet" bort ha följande lydelse; Utskottet vill peka på att det alltjämt förekommer attfirmabyten ingår som ett led i ekonomisk brottslighet. Det är således uppenbartatt vidtagna åtgärder inte varit tillräckliga för att komma till rättamed de illojala firmabytena. Enligt utskottets mening bör därför reglerna omfirmabyten ses över. Härvid synes det av motionärerna framlagda förslaget ominförande av s, k, namnkarantän, dvs, en viss karenslid, under vilken ettförelag inte får anta det lediga namnet, kunna utgöra en lämplig lösning påproblemet. En karenstid har också den fördelen alt den ju inte hindrar normalaöverlåtelser av ett helt företag (verksamheten jämte firmanamnet). JuU 1984/85:28 67 därförförslaget i motion 94 alt införande av namnkarantän skall tas med blandriktlinjerna för del framfida arbetet mot ekonomisk brottslighet, dels att den del av utskottels yttrande på s. 6 sombörjar med "När fråga" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse: Somutskottel anfört i det föregående är del angeläget att uppgifterna iakliebolagsregistret beträffande styrelseledamöter och andra bolagsfunklionärerhålls aktuella. Underlåter ett bolag att fullgöra sin anmälningsplikt, någotsom inte torde vara ovanligt när det gäller oseriösa förelag, blir patentverkeltvunget att påtala all anmälan inte inkommit och vid vite kräva fullgörande avanmälningsskyldigheten. I sådana fall kan det dröja en avsevärd lid innanbolagsregislret kompletteras.