bet · G801NU33 · 1984-12-31 00:00:00 — omutrikeshandel (prop. 1984/85:100 delvis, prop. 1984/85:140) I detta betänkande behandlas dels proposition 1984/85:100 bilaga5 () punkterna B 6 (byråer för handels- och råvarufrågor m.m.), B 7 (internationell råva-rulagring), E 1 (kommerskollegium), E 2(exportfrämjande verksamhet) och E 3 (exportkreditnämnden). rfe/.s proposition 1984/85:140 om tjänsteexportfrågor, dels tre motioner som har väcktsmed anledning av den sistnämnda propositionen, dels helt eller delvis åttamotioner från allmänna motionstiden om utrikeshandelsfrågor. har avgivit yttrande(SkU 1984/85:7 y) över proposition 1984/85:140 i vad avser förslag tilllagändringar (bilaga, s. 44). Två motioner (m, fp) innehållerförslag om hur skall agera på olika områden för att frihandeln skallstärkas och utvidgas. Med motivering att ett omfattande arbete med detta syftepågår avstyrks motionerna, som emellertid får stöd i reservationer (m, fp). motion, som också avstyrks (reservation vpk), uppmärksammas vissa negativaverkningar av frihandelssystemet och föreslås åtgärder för att Sverigesinternationella beroende skall minskas. Regeringens förslag om främjande av tjänsteexporttillstyrks. Utskottet tillbakavisar alltså den kritik som i vissa motionerframförs mot en del av förslagen. Kritiken fullföljs emellertid i reservationerom bl, a. förslaget att investeringsfonder skall få utnyttjas i samband medvissa investeringar utomlands (vpk), de villkor som föreslås gälla förtillstånd till sådant utnyttjande (m, fp) samt förslagen om entjänstehandelsdelegation (m, c, fp) och en geografisk utvidgning av detsärskilda konsultstödet (vpk). Synpunkter i två motioner av innebörd attvalutaregleringen och den offentliga sektorns egen-regiverksamhet negativtpåverkar möjligheterna ökad tjänsteexport ger inte anledning till någonåtgärd från sida, anser utskottet (reservation m, c, fp), 1 1984/85. NU1984/85:33 2 Med hänvisning till att statenredan har vidtagit särskilda åtgärder till förmån för export frän byggsektornavstyrks (reservationer m, c, fp; vpk) motioner om insatser i detta syfte.Ytterligare motionsförslag med samma inriktning vilka avstyrks av utskottetgäller ökad bevakning av upphandlingen i internationella organisationer (fp)och slopande av kravet på samverkan mellan flera företag för att exportstödskall utgå. Det sistnämnda förslaget får stöd i en reservation (m, c, fp). Utskottet tillstyrker regeringens förslag till vissaanslag för /86, Anslagen berör främst kommerskollegium samt denexportfrämjande verksamheten via exportråd och exportkreditnämnden(EKN). När det gäller EKN avstyrks, med motivering att byggsektorn inte börsärbehandlas, en motion om utökade garantiramar för byggexpert. Förslaget stödsi en reservation (fp). Proposition 1984/85:100 Under angivna punkter i proposition1984/85:100 bilaga 5 () föreslår regeringen: Byråer för handels- och råvarufrågor m. m. (s. 29 f.) att till Byråer för handels- och råvarufrågor m.m. för /86 anvisar ett förslagsanslag av B 7, Internationell råvarulagring (s, 31) att till Internationell råvarulagring /86 anvisar ett förslagsanslag av . (s. 131 f.) att till för /86anvisar ett förslagsanslag av . E 2, Exporifrämjande verksamhet (s.136 f.) att 1. tillExportfrämjande verksamhet för /86 anvisar ettreservationsanslag av , 2. godkänner attden rörliga kredit som ställts till förfogande för handelssekreterarnasverksamhet och utnyttjas av exportråd höjs med , 3. bemyndigarregeringen att medge att utfästelser om stöd till svensk projektexport fårlämnas till ett belopp av högst : läckandeav vissa förluster (s. 144 f.) att NU1984/85:33 3 1. medger attstaten åtar sig betalningsansvar i form av statsgaranti för exportkrediter tillett belopp av högst 70 , varav 22 , reserveras förgarantigivning vid särskilt samhällsintresse, samt bemyndigar regeringen attöverföra ytterligare 10 . för sådan garantigivning om så anseserforderligt, 2. godkänner attden rörliga kredit i som ställts till EKN;s förfogande föratt vid behov användas för utbetalning av ersättningar för förluster igarantiverksamheten höjs med . 3. tillExportkreditnämnden, täckande av vissa förluster för /86 anvisarett förslagsanslag av , för vissa förluster som kan uppstå vidgarantigivning enligt de riktlinjer som förordas i propositionen. För kommerskollegium beräknas bl.a. utökade medel för sådana undersökningar som kan aktualiseras vidtillämpningen av de regler ("koder") som finns i allmänna tull- ochhandelsavtalet () om åtgärder till skydd mot skadlig dumpning ochsubventionering i samband med import. Anslaget till exportfrämjande verksamhet avser deaktiviteter som administreras och utövas av exportråd och denspecialiserade kommersiella utlandsrepresentationen, dvs. handelssekreterarnaoch de handelskamrar i utlandet som har samarbetsavtal med . Regeringen ansluter sig i huvudsak till Exportrådetsprioritering av marknader och produktområden. Det innebär att insatserna skallinriktas framför allt mot OECD-området, särskilt , samt motASEAN-omrädet. Den senare regionen skall omfatta även inkl,, Särskild beredskap hålls för insatser på den indiska marknaden. Bland deproduktområden som anges som särskilt intressanta ingår bygg-ochenergisektorerna, offshore, komponenter för bilindustri samt högför-ädladelivsmedel. Verksamheten inom Svensk bygg- och energiexport (SWEBEX)föreslås bedrivas på oförändrad nivå i avvaktan på att närmare erfarenheter kanvinnas. En ökning med 5 milj. kr, föresläs av den rörliga kreditenför handels-sekreterarverksamheten. Motivet är att verksamheten sedan flera årtillbaka har ökat i omfattning men att den rörliga krediten inte har anpassatshärfill. Behovet av anslagsmedel till infriande avgarantiutfästelser i samband med svensk projektexport beräknas till 20 milj,kr. Ett belopp av 11,4 milj. kr. beräknas bli erforderiigt föratt det skall bli möjligt att genomföra förslag om främjande av export fråntjänstesektorn. Förslagen rörande exporikreditnämnden (EKN) innebäroförändrad totalram för statens betalningsansvar i form av statsgaranti förexportkredit 1 * 1984/85. NU1984/85:33 4 men en ökning inom denna ram med avden del som avser garantigivning vid särskilt samhällsintresse ochgarantigivning vid export av betydelse för ekonomiska utveckling(de s. k. s/u-garantierna). De garantier som beslutas av regeringen skall ifortsättningen redovisas separat i EKN:s räkenskaper. Proposition 1984/85:140 Regeringen föreslår efterföredragning av statsrådet att antar i propositionen(s. 2 f,) framlagda förslag till 1. lag om ändringi lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, 2. lag om ändringi lagen (1982:1185) om inbetalning på särskilt investeringskonto, 3. lag om ändringi lagen (1982:610) om allmän investeringsreserv, 4. lag om ändringi lagen (1980:456) om insättning på tillfälligt vinstkonto. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen attmedge att utfästelser om stöd avseende konsultexport får lämnas till ettbelopp av högst /86 (avsniu 3.4.4). bereds dessutom tillfälle att ta del av vad somi propositionen anförs om åtgärder för att främja handeln med tjänster. 1 propositionen redovisas en radåtgärder som är avsedda att främja tjänsteexporten. En tjänstehandelsdelegationmed representanter för myndigheter och näringslivet m. fl. avses tillsättas avregeringen. Delegationen skall tjäna som ett forum för informationsutbyte ochdiskussion i syfte att främja och utveckla tjänstehandeln. exportrådföreslås få en större roll vad avser exportfrågor på tjänsteområdet. Detsärskilda konsultstöd som administrerar och som är inriktat påu-länder utvidgas till att omfatta samtliga länder Vidare avses en del avmedlen för stöd till svensk projektexport administrerasi av i särskild sammansättning.Försök inleds även med en datoriserad förmedling av information kringinternafionella projekt. Reglerna för exportkreditgarantigivning ses över såatt tjänsteexportområdet ges en klarare markering. De ändamål för vilkaallmänna och särskilda investeringsfonder nu får tas i anspråk utsträcks tillatt avse även kostnader för att främja tjänsteexport. I anslutning härtillföreslås ändringar i lagstiftningen om investeringsfonder. NU1984/85:33 5 De motioner som har väckts medanledning av proposition 1984/85:140 och behandlas här är följande: 1984/85:3064 av m, fl, (vpk), vari hemställsatt 1, avslår proposition1984/85:140 vad gäller möjlighet att använda investeringsfonderna förinvesteringar i maskiner och inventarier utomlands, 2, beslutar attkonsultstödet även fortsättningsvis skall vara förbehållet projekt i , 3, som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om etablering av vissförsöksverksamhet i , 1984/85:3065 av () och (), vari hemställs att 1. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om liberaliseringar avvalutalagstiftningen, 2. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om att entjänstehandelsdelegation ej bör inrättas, 3. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om investeringsfondsutnyttjandeför investeringar utomlands, 1984/85:3066 av m. fl, (m), vari hemställs att 1, som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om de allmänna förutsättningarna för handel med tjänster, 2, som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts angående utvärdering av reglerna för utnyttjande av investeringsfonder för investeringar i utlandet. De motioner/rån allmänna motionstiden som behandlas här ärföljande: 1984/85:303 av (),vari hemställs att begär att regeringen skyndsamt vidtar sådanaåtgärder att exportstöd kan utgå även om villkoret om tre samverkande företaginte uppfyllts, 1984/85:559 av m, fl, (m), såvitt gäller hemställan (2) att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet att motverkaprotektionism inom varu- och tjänstehandeln, 1984/85:1152 av ()och (), vari med motivering i motion 1984/85:1150 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om översyn av exportservicen till nystartade företag, 1984/85:2081 av m, fl, (vpk), varihemställs att NU1984/85:33 6 hos regeringen hemställer om åtgärder för att utveckla densvenska trähus-och byggnadsindustrin, särskilt på exportmarknaden, 1984/85:2082 av (), vari hemställs att hos regeringen begär utredning rörandemöjligheterna till en internationell kommersialisering av svenska erfarenheterpå arbetsmiljöomrädet, 1984/85:2089 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. som sin meningger regeringen till känna nödvändigheten av att öka spridningen av svenskutrikeshandel för att minska det ekonomisk-politiska utlandsberoendet, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som anförts om det nuvarande frihandelssystemetsverkningar, 1984/85:2633 av ()och (), vari hemställs att ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts 1. om ökadeinsatser för främjande av svensk byggexpert', 2. omintensifierad bevakning av upphandlingen i internationella organisationer, 3. om EKN:sgarantigivning för byggexpert, 4. om stöd åttjänsteexport inom byggbranschen, 1984/85:2805 av m,fl, (fp), såvin avser hemställan (8) att uttalar att i skildasammanhang bör verka för en fri internationell handel och slopande avicke-tariffära handelshinder, även inom tjänstesektorn. Utskottet tar först upp vissamotioner med handelspolitiska synpunkter av övergripande karaktär. I förstahand diskuteras frihandel och internationella ekonomiska beroende.Samma ämnesområde har utskottet på grundval av ett större antal motionerbehandlat utförligt i ett tidigare betänkande under detta (NU1984/85:2). Därefter tar utskottet ställning till förslagen i proposition1984/85:140 om tjänsteexport, Bygg-frågor diskuteras i ett särskilt avsnitt.Slutligen tar utskottet upp aktuella anslagsfrågor i proposition 1984/85:100,De gäller främst kommerskollegium och den exportfrämjande verksamheten, övergripande frågor om frihandel m. m. I moderata samlingspartiets motion1984/85:559 om näringspolitiken redovisas bl, a, motionärernas syn påmarknadsekonomin och anges för- NU1984/85:33 7 utsättningar för atl denna skall fungera på önskat sätt.Fri handel över gränserna är en sådan förutsättning. Ett fritt internationelltutbyte av varor, tjänster och kapital leder till ökat välstånd, anförmotionärerna. De anser att måste fortsätta att verka för friare reglerför handeln. Detta gäller handeln både med varor och med tjänster,Protektionism när det gäller tjänster är, anför motionärerna, lika skadlig somnär den gäller handel med varor. Osynliga hinder för handeln måste vidarebeaktas i större utsträckning. måste också tillsammans med andra industriländer(i-länder) undanröja de handelshinder som försvårar utvecklingsländernas() export. Motionen utmynnar i ett förslag om att skallgöra ett uttalande till regeringen om behovet av att protektionism inom varu-och tjänstehandeln motverkas. Frihandelns betydelse som positiv drivkraft för välståndoch ekonomisk utveckling understryks också i folkparfiets partimofion1984/85:2805 om näringspolitiken. 1 motionen uttrycks oro över deprotektionistiska strömningarna i vår omvärld. Motionärerna anser attregeringen i alla internationella sammanhang bör aktivt verka för en friinternationell handel och för slopande av handelshinder. Initiativ bör tas tillett bredare internationellt samarbete för att s. k. icke-tariffärahandelshinder skall elimineras. Näringslivet måste anpassa sig till de yttreförutsättningarna och utnyttja relativa fördelar jämfört med andraländer. Exportpotentialen inom tjänstesektorn mäste mobiliseras. Det måste varaen ambition, sägs det också, aU handelshindren på områden som är betydelsefullaför successivt minskas. Motionärerna vill att skall göraett uttalande av innebörd att i skilda internationella sammanhang skallverka för en fri handel och slopande av icke-tariffära handelshinder, även inomtjänstesektorn. 1 mofion 1984/85:3065 (fp) med anledning av proposifion1984/85:140 om tjänsteexportfrågor understryks också vikten av aU Sverigeaktivt driver på de internationella diskussionerna om åtgärder för att skapaförutsättningar för en fri internationell handel med tjänster Även i motion1984/85:3066 (m) uppmärksammas behovet av frihandel med avseende på tjänster. Utskottet behandlade motioner av liknande innebörd i sittbetänkande om utrikeshandel (NU 1984/85:2). I den inledande delenav detta betänkande belystes bl. a. den handelspolifiska utvecklingen, Sverigeslinje i det internationella samarbetet, vissa svenska importbegränsningar,handel med tjänster samt internationellt samarbete rörande tekniska ochadministrafiva handelshinder Utskottet uttalade i sina kommentarer att det varav stor vikt att slog vakt om den fria handeln som riktpunkt för detinternationella handelssamarbetet. På alla de punkter där man i de aktuellamotionerna ville att skulle vidta åtgärder i syfte aU stärka frihandelnfann utskottet också aU eU aktivt arbete pågick. De tillkännagivanden härom somhade begärts i motionerna avstyrktes därför NU1984/85:33 8 av utskottet med reservation av moderatasamlingspartiets och representanter och avslogs av . Härefter har regeringen i budgetpropositionen (bil, 5,), i sin deklaration om handelspolitiken i den13 mars och i proposition 1984/85:140 om tjänsteexportfrågor lämnatytterligare information om det internafionella handelspolifiska skeendet och omSveriges strävan att på olika områden och i olika internationella fora verkaför att handeln över gränserna underlättas. Det skulle föra för långt att i detta sammanhang sökasammanfatta dessa redovisningar. Utskottet vill med anledning av vad som sägs imofionerna emellertid särskilt peka på följande. Det anförs i budgetpropositionen (bil. 5 s. 124) att denekonomiska uppgången i de industrialiserade länderna tyvärr ännu inte har letttill att det protektionistiska trycket har minskat. 1 flera viktigahandelsnationer hotar ytteriigare begränsningar av handeln. Problemen ihandelsförbindelserna mellan utvecklingsländer och industriländer har ökat.Ingrepp i handeln har allt oftare skett genom s, k, gråzonsåtgärder vid sidanav internationellt överenskomna regler. En ny multilateral förhandlingsrundaborde snabbt inledas, anför statsrådet , I en sådan runda bordefrågan om klarare regler för åtgärder till skydd mot marknadsstörande importges prioritet. Som andra viktiga frågor nämns bl. a. de som särskilt har uppmärksammatsi de aktuella motionerna, nämligen tjänstehandelns inlemmande i regelsystemetoch ökat marknadstillträde för . I regeringsdeklarationen om handelspolitiken aviseradesatt regeringsledamöter ansvariga för handelspolitiken i ett antal såväli-länder som skulle inbjudas till ett ministermöte i . Mötet har härefter utsatts till tiden 8 . Det syftartill att den politiska dialogen om det fortsatta arbetet i och om tankenpå en ny multilateral förhandlingsrunda skall intensifieras. Ett arbete med inriktning på att tekniska ochadministrativa handelshinder skall avvecklas pågår såväl på det nordiskaplanet som mellan , mellan EFTA-länder och mellan EFTA-länderna ochEG. Detta arbete tillmäts av länderna väsentligt ökad betydelse i ett läge därden europeiska marknaden har blivit tullfri för industrivaror. Andra hinder förhandeln än tullar gör sig då mera märkbara. Vid eU möte med denordiska handelsministrarna betonades i ett gemensamt uttalande vikten av aUarbetet med att ta bort handelshinder i gavs en konkret inriktning ochbedrevs snabbt. Regeringen har tillkallat en särskild utredare(departementsrådet ) för att fortsatta medverkan idet internationella samarbetet rörande handelshinder skall kunna koordineras. I proposition 1984/85:140 (s. 22 f.) redovisas olikahinder för handeln med tjänster i ett internationellt perspektiv. NU1984/85:33 9 samarbetet rörande tjänstehandelsfrågor inom bl. a. ,och utveckling () och FN:s konferensför handel och utveckling (). Tjänstehandeln sägs utgöra en viktig del avvärldshandeln, både självständigt och i kombination med varuhandel. För att manfrån svensk sida skall kunna bidra konstruktivt i det internationella arbetetsamt förbereda sig för kommande multilaterala förhandlingar om ijänstehandelnpågår inom ett aktivt arbete med att klarlägga svenskaintressen och att söka utforma en förhandlingsuppläggning som kan underlätta enpositiv utveckling av världshandeln. Handeln med tjänster kommer enligt vad somsägs i propositionen att bli föremål för intensifierade internationelladiskussioner, kanske särskilt inom ramen för en ny multilateralförhandlingsrunda. Sannolikt kommer det dock att dröja innan konkreta resultatkan uppnäs, eftersom flertalet länder ännu inte har analyserat och preciserat sinaintressen. Det är uppenbart, konstaterar utskottet, att regeringenfortsätter att kraftfullt verka för att en öppen internationell handel skallåstadkommas, för att regelsystemen på handelns område skall respekteras och föratt dessa regelsystem skall kompletteras så att bl. a även handel med tjänsterskall omfattas. I dessa ansträngningar ingår också att aktivt verka för attu-ländernas intressen när det gäller bl. a. handel tas till vara. Med hänsyn till det nu sagda behövs det enligt utskottetsmening inget särskilt tillkännagivande av för att syftet medmotionerna 1984/85:559 (m) och 1984/85:2805 (fp) i nu aktuella delar skall nås.Motionerna avstyrks därför En annan syn på frihandel än den som ligger till grund förde nu behandlade motionerna kommer till uttryck i motion 1984/85:2089 (vpk).Begreppen frihandel och fri handel är inte identiska, säger motionärerna. Vårtids frihandelssystem har utvecklats till en form för ekonomisk maktutövningsom gynnar de redan starka och rika. Den medför att tredje världens länderhålls i beroende, plundras och klyftan mellan olika regioner ivärlden vidgas. Frihandeln som ekonomisk teori är relevant bara så länge denverklighet i vilken den tillämpas präglas av någorlunda jämlikhet mellan nationeroch parter. Uppbyggnaden av stora multinationella företagsimperier medomfattande internhandel förvandlar också frihandelsystemet till något annat ändet enligt teorin avses vara. Mot den nu angivna bakgrunden anför motionärerna attprotektionism som syftar till att skydda svaga ochosjälvständiga länders utveckling kan försvaras. Däremot kan protektionism somanvänds för att utöva påtryckningar från rika och mäktiga länders sida inteaccepteras. När arbetar för den internationella handelns utvecklingmåste detta, anför motionärerna, ske utifrån perspektivet att det egnanationella oberoendet inte skall inskränkas av embargokrav och skyddsåtgärderfrän stora industriländer. har inget skäl att självt accep- 1 * 1984/85. NU1984/85:33 10 lera en grad av öppenhet som våra stora handelspartnericke accepterar. har också skäl att aktivt arbeta för de utvecklings-och jämlikhetsmål vilka lätt skyms undan i diskussionen omvärldsekonomin och handelssystemet. I motionen påyrkas ett tillkännagivande av omdet nuvarande frihandelssystemets verkningar. Utskottet konstaterar inledningsvis attfrihandelsdoktrinen visar vägen till en internationell arbetsfördelning som gördet möjligt för varje land att inrikta produktionen på de områden därresurserna kan utnyttjas mest effektivt och att exportera de varor som landetkan producera billigare i utbyte mot vad andra kan leverera till lägrekostnader. har visserligen frihandel i snäv bemärkelse, aldrigexisterat . Trots det politiska liberaliseringsarbetet haröppna eller dolda regleringar av olika slag funnits.Liberaliseringsåtgärderna med frihandel som riktpunkt har emellertid varit enav de grundläggande faktorer som har främjat ländernas välstånd och ökat derasnationalinkomst. Den fria tillgången till världsmarknaden har varit särskiltbetydelsefull för små länder som i likhet med har en alltför liteninhemsk marknad. Ekonomin, sysselsättningen och levnadsstandarden i ärberoende av fortsatt frihandel. Vad nu sagts gäller i princip också utvecklingsländerna.Att ser frihandelssystemet som positivt för den ekonomiska utvecklingenoch aktivt verkar för att systemet skall fungera behöver inte innebära och hari praktiken inte heller inneburit en dogmatisk tillämpning av det, varken närdet gäller åtgärder inom det egna landet eller synen på övriga ländershandlande. Utskottet vill i sammanhanget också erinra om att på olikasätt aktivt verkar för att utvecklingssträvanden skallunderstödjas, agerande i de internationella sammanhang där demultinationella företagen diskuteras vittnar vidare om en god insikt i despeciella problem som är förknippade med dessa företags verksamhet. Motion1984/85:2089 (vpk) bör enligt utskottets mening inte föranleda dettillkännagivande som önskas. Den avstyrks således. stora internationellaberoende, dess orsaker och konsekvenser diskuteras i motion 1984/85:2089 (vpk).Enligt motionärerna finns både strukturella och institutionella förklaringartill detta beroende, som sägs ha ökat kraftigt . Det strukturellaberoendet, anför de, utgörs av de begränsningar i den svenska regeringensmöjligheter att lösa den svenska ekonomins balansproblem genom generellaåtgärder som följer av ett starkt export- och importberoende när det gäller attupprätthålla både konsumtion och produktion och därmed sysselsättning inomlandet. Det institutionella beroendet utgörs av de begränsningar som ligger iatt regeringen och måste föra en ekonomisk politik som accepteras avde internationella organisationer till vilka landet är anslutet. NU1984/85:33 11 I anslutning till denna analysutvecklar motionärerna sin syn på hur en nationell, selektivt inriktad politikbör utformas. Viktiga inslag i en sådan politik anges vara bl. a. ökadeinvesteringar inom sektorer med relativt litet importinnehåll i sina produkteroch stora sysselsättningseffekter, viss na-tionalisering av t. ex, banker ochnyckelindustrier, tillbakahällandet av utlandsinvesteringar, begränsning avutländska köp av svenska aktier samt minskning av utlandslånen. Några yrkandenframställs inte pä grundval av dessa resonemang. Däremot framförs ett yrkande i anslutning tilldiskussionen om vad som motionärerna kallar det strukturellt betingadeinternationella beroendet.