bet · G801SkU20 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:20 omräntetillägg för räntefritt eller lågförräntat lån (prop. 1984/85:71) I betänkandet tillstyrker utskottetförslaget i propositionen all frigränsen för räntelillägg på grund avräntefritt eller lågförräntat lån från arbetsgivare höjs från . Mol utskottets beslut reserverar sig utskottets borgerligarepresentanter. (M) och (fp) yrkar i en gemensam reservation att räntelilläggför ränteförmånliga lån slopas, medan (c) reserverar sig för en frigräns på . Regeringen ()föreslår i proposition 1984/85:71 att antar vid propositionen fogadeförslag till 1. lag om ändring i lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt, 2. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623). I propositionen föreslås attfrigränsen för förmän av räntefritt eller lågförräntat län från arbetsgivarevid beskattningen höjs från . Lagförslagen har följande lydelse. Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs all lOS 6mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 mom.- Skall den skattskyldige laupp värde av bostadsförmån om intäkt av jordbruksfastighet skall vid beräkningav underlag för tilläggsbelopp tillägg göras med ell belopp motsvarande dendel av räntekostnaderna pä läneskulderna i förvärvskällan som belöper påbostaden, om den tillhör honom. På bostadsbyggnaden och därtill hörandetomtmark skall anses belöpa så stor del av dessa räntekostnader som byggnadensoch tomtmarkens taxeringsvärde utgör av värdet av samtliga tillgångar iförvärvskällan. Vidtillämpning av första stycket skall räntelilläggel minskas med ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 770. -Senasrelydelse 1983: 44.V 1 1984/85. SkU 1984/85:20 jdelsunderskott som har uppkommit i den ifrågavarande förvärvskällan, dels den vidtaxeringen fastställda inkomsten av kapital, dock högst , lill dendel denna inkomst inte har avräknats enligl 4 mom. Har den skatiskyldige vidberäkning av inkomst av fastighet eller rörelse yrkat avdrag för kostnader fören i räkenskaperna upptagen bil, båt eller liknande tillgång skall tillägggöras med ett belopp motsvarande en beräknad ränta pä tillgångens värde i denmän denna har använts för privat bruk. Har den skallskyldige erhållit lån från arbetsgivare elleruppdragsgivare och understiger den faktiskt eriagda räntan i fråga om lån frånen och samma arbetsgivare eller uppdragsgivare sedvanlig ränta med mer än 100kronor, skall tillägg göras med ett belopp motsvarande skillnaden. Sådant tilläggskall göras även om lånet har lämnats till sådan den skatiskyldige närslåendeperson som avses i 35 § I a mom. nionde stycket kommunalskattelagen(1928:370). Med lån från arbetsgivare eller uppdragsgivare likställs annatlån om det finns anledning anta alt denne har förmedlat länet. Bestämmelsernai delta stycke tillämpas inte i fall som avses i fjärde stycket av nyssnämndamoment. Har den skatiskyldige erhållit lån från arbetsgivare elleruppdragsgivare och understiger den faktiskt erlagda räntan i fråga om lån frånen och samma arbetsgivare eller uppdragsgivare sedvanlig ränta med mer än 2000kronor, skall tillägg göras med ett belopp motsvarande skillnaden. Sådanttillägg skall göras även om lånet har lämnats till sådan den skattskyldigenärstående person som avses i 35 § I a mom. nionde stycket kommunalskattelagen(1928:370). Med lån från arbetsgivare eller uppdragsgivare likställs annatlån om del finns anledning anta att denne har förmedlat lånet. Bestämmelsernai detta stycke tillämpas inte i fall som avses i fjärde stycket av nyssnämndamoment. Denna lag iräder i kraft den 1januari 1985 och tillämpas första gången vid taxering. Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs att 37 S 2 mom. taxeringslagen (1956: 623)' skallha nedan angivna lydelse. 2 mom.- Vid avlämnande av uppgifter, varom stadgas i Imom., skall iakttagas följande. Avser sådan förmån, varom i I mom. första ochandra punkterna för- ' Lagen omtryckt 1971:399. Senastelydelse av lagens rubrik 1974: 773. -Senastelydelse 1983:444. SkU1984/85:20 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse mäles, endast en del av året, skall upplysning meddelas omden tidrymd, för vilken förmånen utgått. I kontrolluppgift, som upplager särskild resekostnads- ochiraklaments-ersätlning, skall angivas beloppet av dels resekostnadsersällningoch dels traktamenlsersällning jämle lid för vilken trakiameniser;sätiningutgått. Därvid skola uppgifter lämnas om traklamenlseisältning dels för förrättningarinom riket i enlighet med vad nedan sägs och; dels för förrättningar utom riket.I fråga om förrättningar inom riket skola uppgifter lämnas särskilt förförrättningar som icke varit förenade med övernattning (en-dagsförrätlningar),förrättningar som varit förenade med övernattning men icke medfört vistelse merän i följd på ,en och samma ort (korllidsförrätlningar) saml övrigaresor (långtidsförräiiningar). För en-dagsförrältningar uppgives utgivenIraktamenlsersättning och anlal dagar. Vid beräkning av antalet dagar förendagsförrättningar medräknas icke sådan endagsförrätlning. som var-al ; förrättning som varat men högst tio timmarriiknas som halv dag: längre förrättning räknas som hel dag. För korttids- ochlångtidsförräiiningar uppgives utgiven iraktamenlsersättning och anlal nätterövernattning skett. De första femlon dygnen av varje långlidsförrältninguppgivas såsom korttidsförrättning. - 1 kontrolluppgift skall i förekommandefall särskilt anmärkas, att arbetsgivaren utöver traktamenlsersåliningen. haftutgifter för den anställdes bostad eller uppehälle under förrättningen. Om skattechefen i del län där arbetsgivar-enshemor-tskommun är belägen medger del, behöver arbetsgivaren, i stället tor attlämna uppgift enligt tredje stycket om trakiamentsersättning vid förrättninginom riket, endast anmärka i kontrolluppgiften att sådan ersättning ulgäti.Förutsättning för medgivande är att ersättning utgär enligt sådana grunder attderi kan antagas icke komma att överstiga avdragsgill ökning ilevnadskostnaderna. Motsvarande medgivande kan lämnas även beträffanderesekostnadsersällning för färd med allmänt kommuirikationsmedel. Medgivandelämnas endast om arbetsgivaren har ett större antal anställda, som meraregelbundet företager tjänsteresor-, och medgivandet bedömes vara utan olägenhetför laxeringsarbelet. Medgivande får ej lämnas fåmansföretag i fråga omuppgifter r-örande företagsledaren och honom närstående personer saml delägarei förelaget. Lämnat medgivande gäller lills vidare. Del kan be-gr-årisas trilvrss grupp av anställda. Ansökan om medgivande göres.hos lansstyrelsen senastden året före taxeringsåret. Talan mol bcskit. varigenom ansökan ommedgi\ande avslagils eller medgivande äicrkallais. föres hos riksskatteverketgenom besvär som skola ha inkommit lill verket inoni en månad från der-r dagdå klaganden erhöll del av beslutet. Mot riksskatleverkets beslut fär talanicke föras. Därest vid avlönings ulbctalande avdrag skett för löntagareseller hans cfte]-leva'idcs pcnsioner-ing. skal; i kontrolluppgiften upptagasbruttolön-och vad som avdr'agils. Av konlrolluppgill enligl I mom. försur, andra ellersjunde punkten skall framc;i om arbetsgivaren har all för utgivet belopp betalaarbetsgivaravgifter-enligt higen 11981:6911 om socialuvgiftei-. Ikontrolluppgift som hiir sagts sk;ill särskilt för sig las uppi-cprcscnt;itionsersältning och särskilt för sig annan kosin;idscrsätlning änrcsekiislnads- och traktamentsersållning. I kuniiolluppgifi skall särskilt för sig tas upp sådar-rtavdrag som liai-gjorts iör prelir-riinär .-skail eller enligt lagen (1982:10061 om avdrags- och r 1984/85. SkU1984/85:20 ' 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse uppgiflsskyldighet beträffande vissa uppdragsersältningar. 1 kontrolluppgift skall anges r imn och postadress samlpersonnummer eller organisationsnummer för såväl den uppgiflsskyldige som denuppgiften avser. Kan personnummer inte anges för den som uppgiften avser skallredovisas dennes födelselid. Har den uppgiftsskyldige tilldelals särskiltredovisningsnummer enligl 53§ Imom. uppbördslagen (1953:272) skall detta angesi stället för den uppgiflsskyldiges personnummer eller organisationsnummer. Ikontrolluppgift som lämnas av fåmansföretag skall anges om personen ärföretagsledare eller honom närslående person eller delägare i företaget. Kontrolluppgift, som i I mom. tredje punkten sägs och somavser pensionsförsäkring tagen annorledes än i samband med tjänst, skallinnehålla uppgift om tidigare och nuvarande ägare lill försäkringen och, ommöjligt, fång varigenom äganderätten övergått saml, i förekommande fall, densom erhållit förfoganderätten till försäkringen. Kontrolluppgift, som avser pensionsförsäkringlagen i samband med tjänst, skall innehålla uppgift om den som enligtijänsieavialet skall åtnjuta pensionsförmånen. I kontrolluppgift skall lämnas 1 kontrolluppgift skall lämnas uppgift om lån som har lämnats rån- uppgiftom l"n som har lämnats rän tefritt, eller mol ränta undersli- lefritl,eller mot ränta understi gande sedvanlig länta. till arbets- gandesedvanlig ränta, till arbets dier uppdragstagare, om del sam- elleruppdragstagare, om det sam manlagda värdet av förmåner av maniagdavärdet av förmåner av detta slag uppgår till mer än 100 dettaslag uppgår lill mer än . Uppgiften skall avse läne- kronor.Uppgiften skall avse låne beloppet och eriagd ränta. beloppet och eriagd ränta. Kontrolluppgift enligt 1 rnom.punkterna 1-3, 3 b-3 f eller 8 skall avfattas på blankett enligt fastställtformulär. Särskild uppgiftshandling skall lämnas för varje person. får på ansökan av uppgiflsskyldig medgeundanlag från bestämmelserna i elfte stycket. Mol riksskatleverkets beslut fårtalan ej föras. Denna lag iräder i kraft den 1januari 1985 och tillämpas första gängen i fråga om kontrolluppgift tillledning vid taxering. 1984/85:216 av m.fl. (fp) I motionen yrkas all beslutar om sådanaändringar i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och i taxeringslagen(1956:623) all förmånen av räntefritt eller lågförräntat lån från arbetsgivareej beskattas. 1984/85:217 av m. fl. I motionen yrkas all med ändring avpropositionen beslutar att de vid propositionen fogade lagförslagen skall antasmed den ändringen all orden "" byts ul mol "10000kronor". SkU1984/85:20 5 1984/85:218 av m.fl. (m) I motionen yrkas 1. att beslutar allränletillägg för räntefritt eller lågförräntat lån skall slopas, 2. att , därest yrkandetunder 1 icke skulle bifallas, beslutar att frigränsen för förmån av räntefritteller lågförräntat lån från arbetsgivare höjs ftån till 10 000kronor. antog ettförslag till skallereform att genomföras i tre etapper inkomståren 1983, 1984och 1985. Reformen innebär bl. a. alt underskoltsavdragens skattemässiga värde,när reformen vid taxering är fullt utbyggd, begränsats lill avavdragsbeloppel. Begränsningen åstadkoms genom alt den statliga inkomstskattendelas upp i två delar, ett grundbelopp och ett tilläggsbelopp med skildaskatteskalor och med ohka underlag för beräkningen. Underiagel för grundbeloppbestäms på det traditionella sätt som gäller för beräkning av beskattningsbarinkomst, medan tilläggsbelopp endast utgår i inkomstskikl över den s. k.brytpunkten vid 16 basenheter (124800kr. vid 1986 och taxeringar). Underlag för tilläggsbelopp (UTB) utgör denbeskattningsbara inkomsten ökad med främst sådant underskott i egen ellersamtaxerad makes förvärvskälla, som dragils av vid bestämmande av denskatlskyldiges beskattningbara inkomst. Vid beräkning av UTB skall hänsyn ocksåtas till vissa förmåner som en skatlskyldig åtnjutit. Tillägg skall sålundagöras bl. a. när en skatlskyldig av sin arbetsgivare fåll ett räntefritt låneller ett lån mot lägre ränta än normall. I samband med att antog vissföljdlagstiftning till inkomslskatlereformen beslöts med anledning av ettmotionsyrkande att ränteförmån som uppgick till högst . inte skulleföranleda ränletillägg. Vid förra väcktes ett flertal motioner röranderänletillägg vid beräkning av UTB. I motionerna kritiserades reglerna frånsåväl materiella som formella utgångspunkter. Skatteulskottet framhöll medanledning härav att del måste vara ett krav att de skatteintäkter som reglernaom UTB medförde för statsverket stod i rimlig proportion till de betydandeadministrativa och andra kostnader som det nya systemet drog med sig.Utskottet fann del också angelägel alt kravet på rättvisa och likformighet vidtaxeringen så långt möjligt tillgodosågs och menade all man frän dessautgångspunkter kunde rikta kritik mol bestämmelserna, bl. a. när det gällderäntetillägg för län mot låg eller ingen ränta. I enlighet med utskottetshemställan resulterade motionerna i ett tillkännagivande av attriksskatteverket (RSV) genom olika åtgärder borde söka underlätta uppgiflslämnandetsamt föreslå de ändringar i regelsystemet och vidta de justeringar av verketsanvisningar som kunde visa sig påkallade. SkU1984/85:20 6 Detta tillkännagivande föranledderegeringen att ge (RSV) i uppdrag alt göra en översyn av reglerna omräntetillägg. I en delrapport lade RSV fram förslag om vissaomedelbara åtgärder avseende ränletillägg för räntefritt eller lågförräntat lånfrån arbetsgivare. Förslaget i propositionen innebär all frigränsen förränletillägg på grund av sådant lån höjs från . I motionerna 218 av m.fl. (m) och: 216av m.fl. (fp) yrkas all räntelillägg för räntefritt ellerlågförräntat lån slopas. I förstnämnda motion begär motionärerna alternativtatt frigränsen för förmån av räntefritt eller lågförräntat län höjs från 100kr. Krav på en uppräkning av frigränsen till . ställsockså i motion 217 av m.fl. (c). genomgående argument imotionerna är all bestämmelserna om räntetillägg kräver arbetsinsatser ochinnebär kostnader som inte står i rimlig proportion, tillbeskaliningsresullaiet och att den i propositionen föreslagna uppräkningen avfrigränsen endast kommer alt medföra marginella administrativa förenklingar. delar finansmirrislerns uppfattning attreglerna om ränletillägg för räntefritt eller lågförräntat lån frånarbetsgivare,bygger på en i och för sig riklig princip, eftersom man genom ettsådant lån åstadkommer en tyst kvittning mellan Ijänsteinkomst och ränteutgift. I likhet med finansministern finner ulskotlel del ocksåsynnerligen angelägel all man lar lill vara alla tillfällen alt förenklataxeringsförfarandel för de skattskyldiga och skattemyndigheterna. påpekade vid förra måste det vara ett krav att de intäktersom en skatteregel medför för statsverket står i rimlig proportion till deadministrativa och andra kostnader som en tillämpning av regeln medför. Bestämmelserna om räntelillägg för lån mot låg eller ingenränta tillgodo ser enligl utskottets mening inte detta krav. Av delrapport, fogad som bilaga till propositionen, framgår att anlalet skallskyldiga, som påförts ränletillägg för lån ulan eller mot låg ränta, enligt en undersökning genomförd per uppgick till ca 149000, att lånen i allmänhet avsett obetydliga belopp och alt den uträknade skallen från räntelilläggen då skallereform är fullt genomförd 1985 (taxering) kan beräknas till ungefär 9,8 milj. kr. Merarbetei lill följd av bestämmelserna om räntelillägg för ränleförmånliga lån står således inte i någon rimlig proportion till .beskattningsresultalel. Även i övrigt är enligl, RSV erfarenheterna av tillämpningen av ränlelilläggsbesiämmelserna vid taxering negativa. Mot den bakgrunden är det tillfredsställande all RSV såsnabbi kunnat la fram material till stöd för en ändring ay den gällandeordningen. RSV, som redovisar alternativa förslag till lösningar, anser att mani första hand bör avslå från alt,beskatta förmån av ränlefria.ellerlågförränlade lån och all man, om dagens regler bibehålls, bör införa enfrigräns om 5000kr. Med hänsyntill del merarbele som bestämmelserna om räntelillägg för lån SkU1984/85:20 7 mot låg eller ingen ränta inneburit för såvälskattskyldiga och arbetsgivare som skatteförvaltningen saml de högst försumbaraskatteintäkter som detta merarbele enligl RSV:s beräkningar kan väntas ledatill finns det enligl utskottets mening från rent administrativa utgångspunkterskäl som talar för all man bör avstå från att beakta ränteförmånliga lån vidberäkning av UTB. En sådan ordning skulle emellertid kunna leda lillbetydande skattelättnader i enskilda fall. Som RSV framhåller i sin delrapport kan inte förutsägasvilken omfattning de ränteförmånliga länen kommer all få i framliden om de intebeaktas i skatte- och avgiftssammanhang. Del finns enligt ulskoileis meningdärför anledning all iaktta viss försiktighet när rrian bestämmer frigränsensbelopp. I avvaktan pä mer långsiktiga förslag från RSV i fråga om räntetilläggför lån mol låg eller ingen ränta liksom i fråga om andra räntelillägg iUTB-syslemet anser utskottet sig böra biträda förslaget i propositionen.Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motionerna. 1. beträffandeslopande av ränletillägg för ränteförmånliga lån allriksdagen avslår motion 1984/85:218 yrkande 1 och motion 1984/85:216, 2. beträffandeuppräkning av frigränsen till . attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:71 och med avslag på motion1984/85:218 yrkande 2 och motion 1984/85:217 antar de vid propositionen fogadeförslagen lill 1. lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 2. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623). Närvarande: (). (), förstevice talman (), (). (), BoLundgren (m), (), (), (),(), (), (), (),() och (). SkU1984/85:20 8 Slopande av räntetillägg för ränteförmånliga lån (mom. 1) Förste vice talman (), (), (), () och () anser dels att del avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 6 med "Skalteutskotlel delar" och slutar pås. 7 med "till motionerna" bort ha följande lydelse: De praktiska erfarenheter man har avtillämpningen av skattereform visar entydigt alt de skatteintäkter somräntetilläggsreglerna medfört för statsverket inte slår i någon rimligproportion till de administrativa och andra kostnader som dessa regler dragitmed sig. Av riksskatleverkets delrapport framgår att en mycketbetydande del av de ränletillägg som gällt lån mot låg eller ingen ränta avsettskallskyldiga med inkomster under brytpunkten. Dessa skall inte beskattas förräntelillägg, men eftersom UTB enligl gällande bestämmelser skall fastställasför i princip alla skallskyldiga belastar också deras räntelilläggskatteadministrationen. I övrigt utvisar RSV:s delrapport att antaletskattskyldiga som påförts räntelillägg för lån utan eller mot låg ränta -enligl en undersökning genomförd per - uppgick tillendast ca 149000, att lånen i allmänhet avsett obetydliga belopp och att denuträknade skatten från räntetilläggen då skaltereform är fulltgenomförd 1985 (taxering) kan beräknas till ungefär 9,8 milj. kr.Bestämmelserna om räntetillägg för lån mot låg eller ingen ränta står såledesinte i någon rimlig proportion lill beskaltningsreslutatet. RSV, som redovisar alternativa förslag lill lösningar,anser alt man i första hand bör avstå från all beskalla förmän av ränlefriaeller lågförränlade lån. Med hänsyn till del merarbele som bestämmelserna omräntelillägg för ränleförmånliga lån inneburit för såväl skattskyldiga och arbetsgivaresom skatteförvaltningen delar utskottet RSV:s uppfattning. Det skallebortfallsom en avveckling av ränteförmånsbeskattningen kommer att medföra torde även påsikt vara mycket marginellt, och delsamma gäller de skattelättnader som ensådan avveckling i enstaka fall kan innebära. Genom en avveckling avräntetilläggen för ränteförmånliga lån underlättar man också en övergång tillett förenklat deklarations- och taxeringsförfarande och undanröjer denorättvisa i dagens system som innebär alt man kan påföras tilläggsbelopp förränteförmånligl lån även om räntan vid marknadsmässig nivå hade kunnat kvittasmol överskott av kapital. Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna 218yrkande 1 och 216. dels ansett alt utskottet i mom. 1 bort hemställa all med bifall tillmotion 1984/85:218 yrkande 1 och motion 1984/85:216 avslår de vid propositionenfogade lagförslagen och antar följande SkU1984/85:20 9 Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom förskrivs alt 10 § sistastycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall upphöra all gälla. Denna lag träder i kraft den 1januari 1985 och tillämpas första gången vid taxering. Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom förskrivs att 37 § 2mom. tionde stycket taxeringslagen (1956:623) skall upphöra all gälla. Denna lag iräder i kraft den 1januari 1985 och tillämpas första gången vid taxering. Uppräkning av frigränsen till , (mom. 2) och (båda c)' anser dels all det avsnitt av utskottelsyttrande som börjar på s. 6 med "delar" och slutar pås. 7 med "till motionerna" bort ha följande lydelse: De praktiska---- (= reservation 1.) --------- tillbeskattningsresul talel. RSV, som redovisar alternativa förslag till lösningar,anser att man i första hand bör avstå från att beskatta förmån av ränlefriaeller lågförränlade lån. Med hänsyn till det merarbele som bestämmelserna omräntetillägg för lån mot låg eller ingen ränta inneburit för såvälskattskyldiga och arbetsgivare som skalleförvaltningen samt de högst försumbaraskatteintäkter som detta merarbele enligt RSV:s beräkningar kan väntas ledalill finns det enligl utskottets mening från administrativa utgångspunkter skälsom talar för all man bör helt avstå från all beakta ränteförmånliga lån vidbeskattningen. Med hänsyn lill all frågan huruvida ränteförmån skall ingåi underlaget för arbetsgivaravgifter f. n.är föremål för utredning och lill allett slopande av ränleförmånsbeskatlningen i enskilda fall kan leda tillskattelättnader som från rättvisesynpunkt kan ifrågasättas, finns det enligtutskottels mening anledning all, i avvaktan på del slutliga resultatet avskatteförenklingskommitténs arbete, behålla beskattningen av ränleförmånligalän. Frigränsen bör emellertid höjas väsentligt mer än enligl förslaget ipropositionen. En rimlig nivå kan enligt utskottets mening vara . ' Under förulsällning att beslutar alträntetillägg för förmånliga lån skall beskattas yrkar (m) i andra hand attfrigränsen bestäms lill . = reservation 2. SkU1984/85:20 10 Med det anförda tillstyrker utskottet bifall till motion217. dels ansett att utskottet i mom. 2 bort hemställa allriksdagen med bifall till motion 1984/85:217 och motion 1984/ 85:218yrkande 2 och med anledning av proposition 1984/85:71 antar devid propositionen fogade förslagen lill l.lag omändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt med den ändringenatt i 10 § 6 mom. fjärde stycket "" ersätts med"10000 2. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) med denändringen all i 37 § 2mom. tionde stycket "" ersätts med"".