bet · G801SkU17 · 1984-12-31 00:00:00 — Ävenenligl bosladsutskoltets uppfattning fär del av regeringen nu presenteradeförslaget anses ha en klar fördelningspolitisk profil, lät vara all förslagetgenom sin utformning delvis har vissa inslag även av fiskal natur. Detta senaremotiv är en viktig förutsättning för möjligheterna all upprätthålla detnödvändiga slödel till nyproduktionen. Utskottets uppfattning är alltså alt ytterligareomfördelningsåtgärder behövs. Frågan är då närmasl hur ell syslem skallutformas som gör del möjligt all uppnå ell rättvisare och mera omfattandefördelningssystem inom bostadssektorn än dagens system som ju huvudsakligeninneburit en omfördelning inom räntebidragssyslemet främst mellan hus av olikaårgångar. Enligt utskottets mening finns i detta sammanhang anledning erinraom att en bred riksdagsmajorilel ställt sig bakom åtgärder på bostadsbyggandetsområde som brukar innefattas i begreppet en social bostadspolitik. Ellväsentligt inslag i en sådan politik är att fördela boendekostnaderna pä ellrättvist sätt. Ett annat väsentligt inslag är att stödja och främja ett jämliktoch integrerat boende. För all så ambitiösa bosladspo- SkU1984/85:17 46 litiska målsättningar skall kunna förverkligas är del bådeönskvärt och nödvändigt att vidta åtgärder som bidrar till all ökaomfördelningen av bostadssubventionerna. har kritik mot en sådanpolitik förls fram främst av moderata samlingspartiet. Den har alllidtillbakavisats av bosladsutskoltets majoritet liksom ay en bredriksdagsmajorilel. Bostadsulskollet som sålunda vidhåller sin tidigareuppfattning om all den sociala bostadspolitiken alltjämt bör varautgångspunkten för samhällets insatser för de boende finner del därmed ocksåväl motiverat alt ytterligare åtgärder vidtas för all hävda denna politik. Ensådan uppfattning låter sig väl förenas med vad bosladsministern ipropositionen anfört som motiv för all införa en statlig fastighetsskatt ihuvudsak med den utformning som där förordas. Nedan behandlar utskottet vissaenskildheter i regeringsförslaget. Med det anförda anser bostadsulskottel alt skalleutskollelbör föreslå att som sin mening ge regeringen lill känna vadbostadsutskottet ovan anfört om en statlig fastighetsskatt. Ett sådantställningstagande innebär en anslutning lill vad regeringen efter föredragningav bosladsministern beslutat förelägga och avslag på motionerna 57(fp), 58 (m), 60(m) yrkande 1,61 (c)yrkande I, 62 (m)yrkande I och 63 (c) i denmän motionerna behandlas i detta yttrande . Bostadsulskottel finner heller inte tillräckliga skälföreligga att tillstyrka andrahandsyrkandena i motionerna 60 (m) och 61 (c)beträffande utformningen m. m. av fastighetsskatten för lantbrukets bosläder. Den närmare tekniska utformningen m. m. av skatten fär ansesfalla under skalteutskottets beredning. Bostadsulskollet övergår nu lill att behandla vad ivänsterpartiet kommunisternas partimolion 59 yrkande I a och 1 b saml yrkande2 a föreslagils och förordats om fastighetsskatten m. m. Motionärerna föreslår yrkande 1 b att riksdagenbeslutar all fastighetsskatt skall utgå även för industribyggnader. Av propositionen (s. II) framgår all bosladsministern efter samråd medfinansministern och industriministern förordar alt denna fråga las upp i ettvidare sammanhang där industrins totala beskaltningsförhållan-den behandlas. Enligl utskottets uppfattning finns inte anledning alt,såsom anges i propositionen, ens i ell vidare sammanhang överväga om industrinsfastigheter skall träffas av faslighelsskatt. Som föreslås i parlimoiionerna57 (fp), 58 (m) och 63 (c) finns inte bärande skäl all föreslå att enfastighetsskall över huvud taget införs. Vad i dessa motioner föreslagils kansålunda inte förenas med förslaget i partimolion 59 (vpk) yrkande I b om att faslighels-skallskall utgå för industribyggnader. Detta motionsyrkande avstyrks. Vad ulskotlelnu anfört om all anledning saknas att överväga att faslighetsskall skall utgåför industrifastigheter bör skatteutskottet föreslå alt som sinmening ge regeringen till känna. SkU1984/85:17 47 1 motion 59 (vpk) yrkande besluta undanta de allmännyttiga bostadsföretagensfastigheter från skatten. 1 proposition 1984/85:85 har lagts fram förslag i syftealt kompensera vissa fastighetsägare för de kostnadsökningar fastighetsskattenberäknas medföra. 1 denna proposition föreslås kompensationsåtgärder för fastighetersom omfattas av del statliga bostadsfinansieringssyslemet med anledning avfaslighelsskatlen och extra upptrappningar av den garanterade räntan. Förslageni denna proposition kommer utskottet att behandla senare under är 1984.Nettoeffekten av förslagen i propositionen innebär fr. o. m. är 1986 ensänkning av den garanterade räntan bl. a. för allmännyttiga bostadsföretag.Dessutom föresläs, under vissa förutsättningar, dispens från avsättning lillkonsolideringsfond ett förslag som direkt lar sikte på de allmännyttigabostadsföretagen. föresläs alt ett särskilt räntebidrag betalas ut.Slutligen bör i detta sammanhang erinras om att i den framlagda ochlill skatteutskottet hänvisade propositionen 1984/85:70 föreslagils att denkommunala garantibeskattningen för juridiska personer skall avskaffas. Ettgenomförande av detta förslag kommer att innebära lättnader för de fieslaallmännyttiga bostadsföretagen. har tidigare i skilda sammanhang givituttryck för uppfattningen att de allmännyttiga bostadsföretagen har en viktiguppgift inom ramen för en social bostadspolitik. Mol bakgrund av en sådanuppfattning finns goda skäl hävda all olika åtgärder bör vidtas sä att dessaförelag ges reella möjligheter all medverka lill att denna politik förverkligas.1 de båda i föregående stycke nämnda propositionerna läggs förslag med dettasyfte fram. Dessa förslag kommer senare att prövas av . uppfattning bör i nuvarande läge inte förordas all deallmännyttiga bostadsföretagen undantas från fastighetsskall.Riksdagsbehandlingen av de förordade kompensationsåtgärderna m. m. böravvaktas. Motion 59 (vpk) yrkande 1 a bör därför inte nu vinna riksdagensbifall. I motion 59 (vpk) yrkande 2 a begärs ell riksdagenstillkännagivande om all huvuddelen av intäkten av en fastighetsskatt skallanvändas pä bostadssektorn i avsikt att hålla boendekostnaderna nere och uppnårättvisa mellan upplålelseformerna. Bostadsutskollet har ovan redogjort för vidtagna åtgärderi avsikt alt uppnå ett rättvist omfördelningssystem ell system som enliglbostadsutskottets uppfattning genom den nu föreslagna fastighetsskatten byggsul och fördjupas. Denna bostadsutskottets uppfattning får anses ligga i linjemed vad i motion 59 (vpk) yrkande 2 a föreslagils. Del i motionen begärdatillkännagivandet kan därför inte anses tjäna nägot reellt syfte.Molionsyr-kandet bör inte nu bifallas. Vad i propositionen om faslighelsskatlenförordats och i propositionen om vissa kompensatoriska åtgärder föreslagitskommer vid en anslutning därtill att innebära all vad SkU1984/85:17 48 i motion 59 (vpk) yrkande 2 a föreslagits i inte ringaomfattning fär anses tillgodosett. Vad i övrigt i propositionen eller i motionen föreslagitshar inte givit bostadsutskollel anledning lill erinran eller särskiltuttalande. Pä bostadsutskottets vägnar . Närvarande: . Mallsson (c), (),(), (), (), (),(), (), Per (). MargaretaGärd (m), (), (vpk), (),() och (). I Förslaget om en statlig fastighetsskatt m. m. . (), RolfDahlberg (m), (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 45 börjar "begränsar" och på s. 46 slutar"skatleulskoiiets beredning", dels den del av ulskoileis yttrandesom pä s. 47 börjar "1 motion" och pä s. 48 slutar "ansestillgodosett" bort lyda: Som anförs i parlimoiionerna frän (m), (c) och (fp) innebärförslaget om en fastighetsskatt en höjning av det samlade skalleullaget somredan är för högt. Obalansen i vår ekonomi är till stor del ett resultat av förhöga utgifter och ell alltför högt skatteuttag. instämmer imotionärernas kritik all del inte sällan inträffar all höjningen av en skallleder lill minskade inkomster från andra skaller. Redan utifrån den nuredovisade principiella uppfattningen finns goda motiv för att avvisaregeringens förslag om införande av en fastighetsskall. Frågan om utformningenav skattesystemet faller närmasl under skatteutskottets beredning. Såvitt frågan om en fastighetsskatt faller inombostadsutskottets beredningsområde vill utskottet anföra följande. Lagrådet kritiserade förslaget bl. a. därför all del inteföregåtts av sedvanlig utredning och inte varit föremål för ordentligtremissförfarande. Förslaget behandlade inte lika fall lika och skallen fördelarinte pålagan efter bärkraft. Förslaget är komplicerat och invecklat och ärsvårförståeligt för den enskilde medborgaren. SkU1984/85:17 49 Även om regeringens förslag lillriksdagen delvis omarbetats efter lagrådels kritik kvarstår lagrådetsinvändningar. Kritik beträffande det remitterade förslaget bar från olikautgångspunkter förls fram även av de organisationer som på eget initiativdelgivit sin uppfattning i frågan. All fastighetsskatten ger orimliga konsekvenser hartydligen insells även av regeringen eftersom regeringen i en nyligen avlämnadproposition (prop. 1984/85:85) föreslagit att besluta om vissakompensatoriska åtgärder med anledning av fastighetsskatten. Dessakompensatoriska åtgärder är avsedda endast för dem som omfattas avräntebidragssyslemet. En sådan ordning måste le sig stötande och upplevas sommycket orättvis. Dessa låntagare har ofta väsentligt lägre boendekostnader ände som inte har statliga lån med räntebidrag. Del kan inte med fog hävdas all fastighetsskatten hartillkommit främst i syfte att omfördela subventionerna inom bostadssektorn. Iså fall skulle ju fastighetsskatt inte träffa lokaler, frilidsfastigheter ochvissa obebyggda tomter. All skallen har främst fiskala motiv framgår även av denovannämnda propositionen om vissa kompensatoriska åtgärder. Av dennaproposition framgår nämligen att staten är 1985 tillförs ca 2 miljarder kronorefter avräkning av kostnaderna för kompensationen. Förär 1986 har regeringenberäknat statens intäkter efter avräkning av kostnaderna för kompensationentill ca : Därmed har även regeringen anslutit sig tillmotionärernas uppfattning all skatten har främst fiskala motiv. Bostadsulskottel avvisar sålunda på goda grunderregeringens förslag om en fastighetsskatt. Del finns emellertid anledning allge ytterligare exempel på hur dåligt genomtänkt och inkonsekventskalleförslagel är. Bosladsministern har är 1983 (prop. 1982/83:50) myckelklart framhållit all hyreshusavgiflen för all vara neutral med hänsyn tillägandeförhållandena inte bara måste vara avdragsgill för konventionelltbeskattade fasligheter utan även utgå med samma procentsats som för deschablonbeskatlade. Samma resonemang är naturligtvis giltigt även beträffandefastighetsskatten. Trots delta föresläs all skatten skall utgå avtaxeringsvärdet för konventionellt beskattade fastigheter och med 1,förschablonbeskatlade. Förslaget är således ytterligare ell gynnande av de allmännyttigaförelagen. Det finns sålunda inga möjligheter för privata fastighetsägare allgenom hyreshöjningar få full kompensation för skallen. 1 det nu framlagda regeringsförslagel föreslås all ävenegenägda småhus träffas av fastighetsskatt. Dessa fastigheter är undantagnafrän hyreshusavgiften. Även många av dessa fastighetsägare har redan en mycketbryd-sam ekonomisk situation inte minst beroende på den stora ökningen avboendekostnaden under de senasle åren. De egnahemsägare som under de senasle åren finansieratsina hus utan statliga lån och alltså inte erhållit några räntebidrag s. k.frifinansiering 4 1934/85. SkU1984/85:17 50 har höga kapitalkostnader. Dessa fastighetsägare kommerinte heller i åtnjutande av den i proposition 1984/85:85 föreslagna kompensationensom, vid ett införande av fastighetsskatten, avses komma de egnahemsägare tillgodo som omfattas av räntebidragssyslemet. För de egnahemsägare somunder förvärvat ett äldre egnahem är boendekostnaderna änhögre. En annan grupp av egnahemsägare som drabbas hårt av eneventuell fastighetsskall är pensionärer med låg eller ingen ATP. Visserligenskall även dessa kompenseras enligl regeringens förslag men reglerna för kompensationenhar konstruerats sä all kompensation innebär någon lättnad endast förpensionärer som har fastigheter med ell relativt högt laxerings-värde. I sammanhanget bör erinras om alt moderatasamlingspartiet, och i lagt fram förslaglill ell reformerat bostadsfinansieringssyslem. Dessa förslag skall inte härbehandlas. Bostadsulskottel konstaterar dock att ett genomförande av förslagenvida bättre och rättvisare än regeringens förslag skulle fördela bostadssubventionernaoch minska kostnadsökningarna i bostadsbyggandet. Därtill skulle skattetrycketsänkas. Slutligen finner bostadsutskottet del märkligt attregeringen vall att nu presentera sill förslag och därmed förekommabosladskommittén. Denna kommitté har ju som en av sina huvuduppgifter allöverväga utformningen av ell nytt bostadsfinansieringssyslem. har i sitt delbetänkande (SOU1984:35) redogjort för den fasligheisekonomiska utvecklingen från början av1970-lalel. I del betänkandet nämns (s. 171 172) olika undersökningar sombehandlar lönsamheten i privat fastighetsförvaltning. Den bild som presenterasi dessa undersökningar är enligl bosladskommittén entydig. Nyinköpta privatafastigheter ger under en följd ay är negativ eller myckel låg direktavkastningpå eget kapital. Hänsyn har inte tagits lill skallereglerna. (s. 174) torde dock skallereglerna inte vara av avgörande betydelse förlönsamheten vid enskild fastighetsförvaltning för del stora antaletfastighetsägare. har också behandlat (s. 94 98) fråganom kostnadsneutralitet mellan olika upplåtelseformer. Av delbelänkandetframgår att kapitalutgifter för är 1985 för egnahem blir högre än förfierbostadshusen för bostäder byggda 1985. Beräkningarna utgår från enfastighetsskatt om /m- och nettoränlor. Tas dessutom kostnaderna föramortering och ränta på eget kapital med ökar skillnaderna i kapitalutgifterytterligare. Representanter för och förSveriges har inför utskottet redovisat ytterligare uppgiftertill stöd för bosladskommitléns beräkningar. Vad nuanförts innebär att bostadsulskottel anser all skalleutskollel bör SkU1984/85:17 51 föreslå att bifalla parlimotionerna 57 (fp), 58 (m)och 63 (c) om att avslå samtliga lagförslag i propositionen utom förslaget attupphäva hyreshirsavgiften. Vad nu anförts innebär också alt vad i motionerna 60(m). 61 (c) och 62 (m) kommer all tillgodoses. Vad i motion 59 (vpk) yrkande Ia föreslagits om alt de allmännyttiga bostadsföretagens fastigheter skallundantas frän faslighelsskatlen kommer även att tillgodoses. I övrigt börsistnämnda motion avslås av . 2 Fastighetsskatt på industrifastigheter , ,, Per , , ochBengt-Ola Rytlar (alla s) anser all den del av utskottets yttrande på s. 46 sombörjar "Enligt utskottets" och slutar "lill känna" bortlyda: Utskottet delar den i propositionen framfördauppfattningen. Frågan om faslighelsskatt skall utgå även för industrinsbyggnader fär sålunda övervägas i ett vidare sammanhang. Motion 59 (vpk)yrkande 1 b avstyrks med hänvisning lill vad nu anförts. 3 Fastighetsskatt på industrifastigheter (vpk) anser att dendel av ulskoileis yttrande pä s. 46 som börjar "Enligt utskottets"och slutar "lill känna" bort lyda: Utskottet har ovan betonat vikten av att åtgärder vidtasför att bättre än f. n. hävda den sociala bostadspolitiken. Ett sådant synsättinnebär bl. a. all olika åtgärder bör vidtas inte bara genom en omfördelning avde ekonomiska resurserna inom bostadssektorn. Det finns enligt utskottetdessutom goda motiv för uppfattningen all bostadssektorn bör tillföras resurserfrän andra samhällssektorer. I detta sammanhang kan det finnas anledning erinra ombosladsministerns uttalande i proposition 1983/84:40 om vissaekonomisk-politiska åtgärder m. m. I denna proposition anfördes att frågan omfastighetsskatten också skulle omfatta industrifastigheter skulle övervägasvidare. I den nu behandlade propositionen föresläs all frågan om dessafastigheter skall träffas av faslighetsskall las upp i ett vidareindustripoliliskl sammanhang. Enligl utskottets mening finns goda skäl föreslå att ocksåindustrins fastigheter träffas av fastighetsskallen redan fr. o. m. den 1januari 1985 dvs. vid den lidpunkt då lagen om statlig faslighetsskall avsesträda i kraft. Enligt bedömningar som gjorts skulle ett skatteuttag om påindustrins fastigheter samt på de fastigheter för vilka enligt regeringensförslag faslighelsskatt skall betalas vid i övrigt oförändrade regler ge statenintäkter av något större omfattning än de somskallen enligl propositionen beräknas tillföra statskassan. Såsomanförs i propositionen bör för vissa småhus och hyreshus på SkU1984/85:17 52 lantbruksenhet faslighelsskaiienlas ut med lägre belopp. Utskottet förordar därför att skallen under år 1985utgör 0,5 'Vii av underiagel och för 0,75 "/li av underlaget.Under år 1987 bör skalleullaget för samtliga fastigheter som skall träffas avskallen utgöra . bör utforma förslag till lagtext ienlighet med vad nu förordats. Vad nu föreslagits om all faslighetsskall skall betalasäven för industrifastigheter är en anslutning lill vad i vänsterpartietkommunisternas partimolion 59 yrkande 1 b föreslagits. Alt även dessafastigheter bör träffas av fastighetsskatten är ell uttryck för uppfattningenatt också företagen bör medverka lill att tillföra bostadsmarknaden resurser såalt normalinkomsllagare fär råd alt hyra en tillräckligt stor, moderntutrustad bostad i bra miljö lill rimliga kostnader och ulanbostadsbidrag. Utskottets ställningslagande grundas också pä uppfattningen attbeskattningen i högre grad än f. n. bör träffa förelagen. 4 Skatter och bostadssubventioner , , och (alla m) anför. I propositionen lämnas uppgifter om samhällets totala stödtill bostadssektorn. I detta stöd inbegriper regeringen även avdragsrält förräntekostnader främst för egnahemsägare. rådde politisk enighet om all rätlen lillränteavdrag var en del av skattesystemet. Denna s. k. symmelriprincip innebärnämligen all ränteintäkter fullt ut beskallas medan räntekostnader får drasav. Moderata samlingspartiet hävdar alltjämt denna princip.Del kan sålunda inte hävdas all egnahemsägarens avdrag för räntekostnader ären bostadssubvention. 5 Ett omfördelningssystem på bostadssektorn m. m. (vpk) anför. I kommunisternas partimolion 59 förs framflera förslag i avsikt all ytterligare minska orättvisorna på bostadssektornoch bidra till ell bättre, rättvisare, mera solidariskt och-mera heltäckandeomfördelningssyslem. Dessa förslag redovisas i motionen och delvis iföreliggande ulskottsyllrande. Efter del att den nu behandlade propositionen om statligfastighetsskatt förelades , har även förelagts proposition1984/85:70 i vilken bl. a. föreslås att den kommunala beskattningen förjuridiska personer skall avskaffas och proposition 1984/85:85 om ändring ibestämmelserna om räntebidrag lill följd av faslighetsskatten. SkU1984/85:17 53 positionen föreslås som framgår av delta utskotlsyttrande ändringar i räntebidragssystemet bl. a. för de allmännyttiga bostadsföretagensami vissa ändringar i reglerna för inkomstprövning av de kommunala bostadstilläggenlill folkpension. Avsikten är att skall behandla proposition1984/85:85 och propositionen om statlig fastighetsskatt i ett sammanhang den II . Utskottsbehandlingen av propositionerna 1984/85:70 och 85 harännu inte slutförts. Vpk har tidigare och senast i anslutning tillförslaget om en allmän faslighelsskatt fört fram krav om en kraftig begränsningav hyreshöjningarna. Då har också krav ställts på ell riklat siöd lill deallmännyttiga bostadsföretagen. förverkligande av förslagen i proposition 1984/85:85kommer att göra del möjligt all bl. a. kraftigt begränsa hyreshöjningarna förår 1985. Vpk har genom överenskommelse med socialdemokraterna i anslutning lillförslaget om fastighetsskall och ekonomisk-politiska åtgärder verksamt bidragitlill dessa begränsningar. och har sedangemensamt övervägt vissa åtgärder i avsikt att medverka i regeringenssträvanden all skapa en lugn prisutveckling för . a. har enrekommendation lämnats till alla SABO-företag och hyresgästföreningar omriktlinjerna hyror. En tillämpning av riktlinjerna innebär enhyreshöjning på genomsnittligt . Avvikelser frän detta genomsnittstal kanförekomma. Riktlinjerna utgår bl. a. från de kostnadsförändringar som uppstårtill följd av fastighetsskatten och den kompensation som bosladsministernförulskickade . Genom den träffade överenskommelsen har godaförutsättningar för alt begränsa hyreshöjningarna skapats. 1 de flesta fallkan hyreshöjningarna beräknas bli mindre än hälften av vad de annars skulle hablivit. 5 1984/85. SkU1984/85:17 54 Bilaga 3 KUNGL. Utredning rörande kapitalkostnader m. m. i fierbostadshus skatteutskott haruppdragit ät , KTH all utreda vissa frågorrörande kapitalkostnader m. m. i fierbostadshus med hyresrätt, som underlag förutskottets behandling av proposition 1984/85:18 om statlig fastighetsskatt. Somutredare har fungerat lekn. Utredningsuppdragels nämare omfattning har bestämls isamråd med föredraganden i skalteulskoltet. Som underlag har ovannämnda proposition,en skrivelse från av "Prop. 1984/85:18 orn statiig fastighetsskatt" samt brev av den 8november 1984 från föredraganden i skatteutskottet tjänat. Utredningen baseras i huvudsak på offentlig statistik frånSCB, den s. k. intäkl/kostnadsundersökningen för fierbostadshus. Därutöver harkompletterande material samlats från kreditinstitut och samtvissa forsknings- och utredningsrapporter. Utredningen omfattar jämförelser av kapitalkostnader förlånat kapital mellan det allmännyttiga beståndet och det enskilt ägda avseendeåren 1979 1982. Tyvärr kan ej något underlag för motsvarande jämförelse för år1983 las fram, beroende på produktionsproblem hos SCB. Jämförelserna avserhela riket och görs främst med avseende på det totala beståndet inom resp.ägarkategori. En viktig restriktion är därvid all hyreshus som är mindre än 500m- eller 10 Igh utesluts ur SCB:s statistik. Ca en tredjedel avlägenhetsbesländet eller av faslighelsbeståndet i enskild ägofaller därför utanför SCB:s statistik. Denna avspeglar därför främstförhållandena avseende större och medelstora fastigheter och faslighels-beståndi den enskilda sektorn. För all i någon mån råda bot på denna brist har viockså använt en forskningsrapport vilken belyser motsvarande förhållanden inomdessa mindre enskilda förvaltningar (et al., 1983). En direkt jämförelse med tabellen s. 8 i prop. 1984/85:18,vilken för hyreslägenheter beräknats på basis av SABO-företagens situation, äromöjlig för del enskilda beståndet av bostadshyreshus. Detta beror dels på attberäkningsprinciperna för tabellen är oklara och dels på all del tillgängligaunderlaget för den enskilda sektorn är bristfälligt. I det följande kommer viatt redovisa de jämförelser som går all göra saml kommentarer avseende relevansoch jämförelseproblem. Nedanstående tabell visar utvecklingen avkapitalkostnaderna (räntekostnader för lånat kapital, avskrivningar samllomträltsavgäld) med sär-redovisning av räntekostnader för lånat kapital underperioden 1982 i dels del allmännyttiga beståndet och dels det enskiltägda beståndet av bostadshyreshus (inkl. lokaler). SkU 1984/85:17 55 Tabell I. Kapitalkostnader och räntekostnader för lånatkapital 19791982 i kr/m- totalyta och procentuell förändring saml resultat(intäkter-kostnader) i kr/m' lotalyla Jör en.skilt ägda (E) och altmännytliglägda (A) fierbostadshus. Källa: SCB intäkt/ kosinadsundersökningar. 1979 1980 1981 %/år kapitalkostn 51 69 59 76 70 84 74 95 45 38 9,8 8,3 varav räntor- räntebidrag 42 56 49 62 59 68 63 77 50 38 10,7 8,3 intäkter- kostnader 6,1 -1,9 1,6 2,6 0,2 0,3 2,7 6,3 Av tabell I framgår all kapilalkoslnadsökningen idet enskilda beståndet varit något snabbare än i del allmännyttiga beståndetunder perioden 19791982. Räntekostnaderna har stigit ännu snabbare i detenskilda beståndet, mol i delallmännyttiga beståndet.