bet · G801TU18 · 1984-12-31 00:00:00 — omanslag till Transportstöd för (prop. 1984/85:100 bil. I betänkandet tillstyrker utskottetregeringens förslag om ett anslag på 44,5 milj. kr. till Transportstöd förGotland för nästa budgetår. Vidare behandlas tre motionsyrkanden som berör de avriksdagen fastställda principerna för taxesältningen i färjetrafiken påGotland. Andra i betänkandet behandlade motionsyrkanden gäller bl. a.färjetrafiken mellan och samt det s. k. Gotlandstillägget. Utskottet föreslår att sistnämnda yrkande lämnas utanåtgärd. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Regeringen har under punkt I 3.(s. 129-130) föreslagit alt till Transportstöd för /86 anvisa ett förslagsanslag på . I motion 1984/85:439 av ThorbjörnFälldin m.fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 17), att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom transportstöd till . I motion 1984/85:744 av () och () yrkas att hos regeringen anhåller attåtgärder vidtas för att förbättra färjeförbindelserna mellan ilinje med vad som framförs i motionen. I motion 1984/85:1983 av i (m) yrkas 1. att som sin mening gerregeringen lill känna att färjetaxorna mellan och fastlandshamnarnaskall vara likformiga med SJ:s taxa klass 2 i enlighet med 1974 årsriksdagsbeslut om prissättningen för färjelrafik till Golland, 2. alt som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om en för Gotlandregionalpolitiskt anpassad trafik. I morion 1984/85:2551 av () yrkas 1. all riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförs om att 1974års riksdagsbeslut om taxesältningen skall vara gällande, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära att det s. k. Gollands-tillägget slopas. 1 1984/85. Transportstöd har enligt riksdagensbeslut utgått till (Gotlandsbolagel) sedan den 1 februari1972 (prop. 1971:154, TU 1971:28, rskr. Stödet inriktades till enbörjan på de från utgående godstransporterna i färjelrafiken och på avgifternaför överföring av personbilar. Efter utvärdering av stödet beslöt (prop.1974:140, TU 1974:27, rskr. 1974:347) att utvidga godstransportstödet fr. o. m.den 1 februari 1975 till att avse även transporter //// . Samtidigtinfördes ett stöd till persontrafiken med Gollandsbolagets färjor. Transportstödet är - i enlighet med den s. k. vägprincipen- inbyggt i den taxa som Gotlandsbolagel tillämpar. Detta innebär förpersontrafiken att priset för en färjeresa är anpassat till priset för enandraklassbiljett på låg för motsvarande färdsträcka. De olika formerna av stödlill godstrafiken medför att iransportförmedlingsföreiagen och med demsamverkande transportförelag kan tillämpa samma taxa i Gotlandstrafiken somför övrig inrikestrafik i landet. gäller att Gotlandsbolaget bedriverpassagerartrafik på dels från och (de norralinjerna), dels från , och Grankullavik på (de södralinjerna). Nynäshamns- och Oskarshamnslinjerna trafikeras året runt.Stockholmslinjen , och första hälften av september, medanVästerviks- och Ölandslinjerna endast trafikeras . Godstrafikmed särskild färja bedrivs året runt mellan och . Mot bakgrund av ett kraftigt ökat behov av stöd lillGotlandslrafiken beslöt bl. a. att en enhetlig taxaskulle lillämpas på den norra och de södra linjerna. fann detförenligt med vägprincipen - enligt vilken färjelrafiken skall ses som en fastlandförbindelse - att taxesättningen i den trafikslarkaste relationen, dvs.Nynäshamn-Visby, fick bli normerande även för de södra linjerna. Beslutetberäknades innebära att intäkterna skulle öka med 4,7 milj. kr. och altstödbehovet skulle minska i motsvarande mån. Av nu förevarande propositionframgår att Gotlandsbolaget meddelat transporlrådel allanspråken på statsbidrag enligt bolagets bedömning uppgår till 66 milj. kr. mottidigare beräknade drygt 40 milj. kr. avseende verksamhetsåret 1984.Transporlrådel har därför infordrat en förklaring till del kraftigaöverskridandel. Bolaget har också uppmanats all inkomma med ett åtgärdsprogrami syfte att minska behovet av transportstöd. Vad gäller /86 harbolaget i samband med fastställelse av turlistan för år 1985redovisat transportstödsbehovet till 46 milj. kr. Efter överläggningar medtransportrådet har bidragsbehovel fastställts till 39 milj. kr. Vissa uppgifter pekar dock på att TU1984/85:18 3 Gotlandsbolaget beräknar ett bidrag på 75 milj. kr. Föredragande departementschefen understryker att det börvara en angelägen uppgift för transportrådet att klarlägga skälet lill dekraftiga kostnadsstegringarna samt medverka till all kostnadsbesparingar,rationaliseringar och intäktsförbältringar genomförs i syfte all begränsastatsbidrags-behovet liksom att förbättra den ekonomiska framförhållningen.Utgångspunkten i överläggningarna mellan rådet och bolaget bör enligtföredraganden vara att få fram åtgärdsförslag som i förhållande till rådetsberäkning av anslagsbehovet för nästa budgetår innebär ett i huvudsakoförändrat bidragsbehov för denna lid och ett minskat behov av statsbidrag pålängre sikt. I avvaktan pä att överläggningarna skall slutföras godtarföredraganden transporträdels beräkning av anslagsbehovet. Till de 39 milj. kr.som denna beräkning avser kommer 5,5 milj. kr. som bidrag lill transportföretagför att läcka de merkostnader som det s. k. Gotlandstillägget inte kompenserar. Föredraganden beräknar sålunda det totala medelsbehovetunder anslaget för nästa budgetår till 44,5 milj. kr. Ulskoltel har ingen erinran mot denna beräkning ochtillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. I motion 1984/85:439 (c) framhållsatt det i propositionen föreslagna stödet tiU b o läge t är långtifrån tillräckligt för att täcka de nu beräknade förlusterna. Motionärernaunderstryker all tidigare beslut om principerna för taxesättningenäven fortsättningsvis måste vara vägledande. Dramatiska taxehöjningar kanbefaras medföra vikande turistunderlag. Staten måste därför allt framgent räknamed ett betydande transportstöd för Gotlandstrafiken. Motionärerna yrkar alt vad de sålunda anfört skall avriksdagen som dess mening ges regeringen lill känna. Utskottet finner i likhet med föredraganden alt resultatetav överläggningarna mellan transporlrådel och Gotlandsbolagel måste avvaktasinnan man kan bedöma vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av bolagelsanspråk på ell ökat statsbidrag för nästa budgetår. Åtgärder som innebär ennivåförändring av statsbidraget i jämförelse med det som föresläs i propositioneneller en ändring av nu gällande principer för taxesättningen kan ej genomförasutan godkännande. synes sålunda någon riksdagensåtgärd ej erforderlig med anledning av de i motion 1984/85:439 (c) väcktafrågorna. Yrkandet härom avstyrks följaktligen. Även i motionerna 1984/85:1983 (m)och 1984/85:2251 (c) behandlas principerna för taxesättningen iGotlandslrafiken. I båda motionerna begärs alt riksdagsbeslut om enenhetlig laxesättning på de norra och södra linjerna upphävs. Vägledande förtaxesättningen bör i stället vara riksdagsbeslut, enligt vilket prisetför en enkel resa med färja till och från var baserat på det faktiska TU1984/85:18 4 avståndet och inte fick vara högre än priset för en enkelandraklassbiljett på tåg motsvarande sträcka. Som utskottet inledningsvis anfört innebar den avriksdagen fastställda vägprincipen att priset för en färjeresa tillGolland skulle vara anpassat till priset för en andraklassbiljett på lågmotsvarande sträcka. Genom riksdagsbeslut reviderades vägprincipen såatt taxesältningen i den trafikslarkaste relationen, dvs. ,blev normerande även för övriga linjer. Den sålunda möjliggjorda enhetstaxanhar rnedförtatt stödet till Gotlandstrafiken kunnat minskas i ej obetydligomfattning. Utskottet finner det alltjämt angeläget att så sker och avstyrkerdärför motionsyrkandena om ätt taxesättningen i Gotlandslrafiken skall baseraspå riksdagsbeslut. I motion 1984/85:1983 (m) yrkasockså att som sin mening skall ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om en för regionalpolitiskt anpassad trafik. Motionären hänvisar till vissa av länstyrelsen på Gotlandgjorda utredningar, som sägs visa att "en ensamäkande betalar merför färjebiljelten än för tågbiljetten". Vidare erinras det i motionen om att SJ tillämpar endegressiv taxa. Reser man från - säger motionären - får man däremotförst betala sin tågbiljett och sedan köpa en ny SJ-biljett utan att man kantillgodoräkna sig de första 10-15 milen. Den förstnämnda frågeställningen synes utskottet avsenuvarande taxesättnings överensstämmelse med vägprincipen enligt dess avriksdagen fastställda innebörd. Utskottet har i tidigare betänkanden -senast i /84:22 - funnit att vägprincipen lillämpas i all denutsträckning som omständigheterna medger. Vidare har transportrådets styrelsenyligen -enligt vad utskottet erfarit - enhälligt ställt sig bakom ett uttalandeenligt vilket "TPR alltid följt de riktUnjer som lagtfast för taxesältningen i Gotlandstrafiken". Utskottet finner ej skäl attfrångå sin egen tidigare bedömning eller att ifrågasätta transporträdels. I sammanhanget vill utskottet erinra om att årskort somberätrigar till lågpris på samtliga färjeturer året om kan erhållaskostnadsfritt för alla som är mantalsskrivna på . En strikt fillämpningav vägprincipen skulle innebära att färjeresorna till och från Golland skulle bliavsevärt dyrare för gotlänningarna än . Vidare bör framhållas att iransportrådet beslutat införaen familjerabatt på i Gotlandstrafiken fr.o.m. den 1 februariinnevarande år. Rabatten gäller året runt utom vid veckosluten i juh, då det ärkapacitetsbrist i trafiken. Frågan om s. k. genomgående taxor behandlades med vissutförlighet i utskottels betänkande /84:22. Utskottet vidhåller sin däruttalade uppfattning att berörda länshuvudmän och trafikföretag själva börbestämma i frågor som rör taxesamordning. TU1984/85:18 5 Sammanfattningsvis finner utskottetatt Gotlandslrafiken är utformad på ett sätt som - inom ramen för vad som förnärvarande är ekonomiskt möjligt -fillgodoser kravet på regionalpolitiskanpassning. Härav följer att motionsyrkandel avstyrks. I motion 1984/85:744 (m,c)framhålls att färjetrafiken mellan och bör omfatta tvådubbelturer per dag . Vidare bör man enligt motionärernaplanera för en förbindelse året runt . Transporträdels bedömning är - enligt vad utskottetinhämtat - att trafikunderlagets omfattning i nödvändiggör enkoncentrafion av trafiken under lågsäsong till . Enligt rådet är vidaretrafikunderlaget under högsäsong inte tillräckligt stort för alt motivera tvädubbelturer per dag mellan och . Utskottet finner ej skäl ifrågasätta denna bedömning.Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. I motion 1984/85:2551 (c) yrkas att dets. k.Gotlandstillägget skall slopas. Gotlandstillägget utgör en av de tre stödformer förlastbilslrafiken lill och från som tillämpas. Avpropositionen framgår att regeringen uppdragit ätriksrevisionsverket att utreda frågan om det särskilda statsbidraget lill visslastbilstrafik fill och från . Uppdraget omfattar - enligt vad utskotteterfarit - även Gotlandstillägget. I avvaktan på resultatet av det pågåendeutredningsarbetet bör motionen enligt utskottets mening lämnas utan åtgärd. 1. att tillTransportstöd för för /86 anvisar ett förslagsanslag pä , 2. beträffandestödet tid Gotlandsbolaget attriksdagen avslår motion 1984/85:439 (c) yrkande 17, 3. beträffandeprinciperna för taxesättningen i Gotlandstrafiken attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1983 (m) yrkande 1 och 1984/85:2551 (m)yrkande 1, 4. beträffande en för Gotlandregionalpolitiskt anpassad trafik att avslår mofion 1984/85:1983 (m)yrkande 2, 5. beträffande färjetrafiken mellanVästervik och att avslår motion 1984/85:744 (m,c) 6. beträffande det s. k.Gotlandstillägget attriksdagen lämnar motion 1984/85:2551 (c) yrkande 2 utan åtgärd. TU1984/85:18 6 Närvarande: (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (), RuneJohansson (s), Per Stenmarck (m), (), (), GöranRiegnell (m), (), (), ()och (vpk).