bet · G801NU30 · 1984-12-31 00:00:00 — Under resten av 1980-talet bör, anförföredragande statsrådet, huvuduppgiften för energipolitiken vara att fullföljaomställningen av energisystemet från olja till förnybara och inhemskaenergikällor, som förutsättningar steg för steg läggs fast för attavveckla kärnkraften. Som ett led i denna omställning skapas ett energisystemsom är mindre känsligt för internationella tillförselstörningar och som ger en förbättradförsörjningstrygghet. Strategin för förberedande och säkerställande avkärnkraftens avveckling har följande huvudsakliga innehåll. Dess första ledbestår i konkreta åtgärder för att snabbt minska oljeberoendet och läggagrunden för en ersättning av kärnkraften genom energihushållning,fjärrvärmeutbyggnad, införande av ny teknik och nya energikällor samt forskningoch utveckling. I strategin ingår vidare en politik för ändamålsenligelanvändning. Elenergi för uppvärmning får i allt väsentligt endast användas iomställbara, flexibla och utvecklingsbara system eller i kombination medextremt energisnål teknik. Strategin för avveckling av kärnkraften innebär vidare attalla möjligheter till att hushålla med energi och nå en allt effektivareanvändning av denna skall prövas. Alla de möjligheter som erbjuds genom nyteknik för elproduktion, såsom utnyttjande av vindenergi eller solceller, skallockså prövas ingående. Även om en stor del av elenergibehovet kan ersättas ellertillgodoses genom hushållning, ersättning av elenergi med inhemska bränslen,naturgas, solvärme m. m. samt mottryck och ny teknik måste vi, anför föredragandestatsrådet, planera för att det vid kärnkraftsavvecklingen kan komma attåterstå betydande behov av elenergi som endast kan fyllas med kändteknik, dvs. med vattenkraft eller fastbränsleeldade kraftverk. För att ettfullföljande av beslutet att avveckla kärnkraften skall garanteras krävs därfören beredskap för att utnyttja sådana alternativ. Strategin för att förberedaoch säkerställa kärnkraftens avveckling är utformad så att de beslut somsuccessivt behöver fallas kan grundas på ett så aktuellt underlag som möjligt.Ambitionen är att vid varje steg i utvecklingen fram till är 2010 säkerställaatt bästa tillgängliga teknik utnyttjas. Utgångspunkten för regeringens förslagär atl kärnkraften skall ersättas i första hand genom en effektivareelanvändning, i andra hand genom övergång till inhemska NU 1984/85:30 33 bränslen,solvärme, naturgas m. m. och i tredje hand genom nya elproduktionsanläggningar,dock endast i den utsträckning detta behövs för att komplettera de övrigaalternativen. Avvecklingen av kärnkraften skall förverkligas steg för steg.Säkerhetsaspekter skall vara avgörande för i vilken ordning kärnkraftverken tasur drift. Deriktlinjer för den långsiktiga energipolitiken som regeringen nu föreslårriksdagen att anta innehåller följaktligen en rad olika komponenter. Samtligaoppositionspartier har i motioner framfört sin syn pä regeringens förslag tillriktlinjer för energipolitiken. I det föregående (s. 20 f.) har refereratssynpunkter i partimotioner pä övergripande energipolifiska frågor rörandeenergihushållning och energiproduktion. Imotioner frän moderata samlingspartiet och frän begärsuttryckligen att skall antaga andra riktlinjer än dem regeringenförordar. Andra motioner tar upp vissa delar av riktlinjerna. Inledningsvisbehandlar utskottet riktlinjerna för den långsiktiga energipolitiken, dock medundantag för tvä viktiga komponenter som tas upp i särskild ordning. Frågornaom hur kärnkraften skall tas ur drift, vilka har tagits upp i flera motioner,behandlas sålunda efter det inledande avsnittet. En annan fråga av övergripandeenergipolitiskt intresse gäller utbyggnaden av vattenkraften på lång sikt. Denbehandlas i avsnittet om vattenkraft. Moderatasamlingspartiet begär i sin partimotion 1984/85:2876 att skall avslåregeringens förslag till riktlinjer för den långsiktiga energipolitiken, Sammaparti påyrkar i motion 1984/85:559 om näringspolitiken att skall göraett uttalande i enlighet med vad i motionen har anförts om riktlinjerna för denframtida energipolitiken. Sammanfattningsvis betonas i motionen vikten av attmarknadsekonomiska principer tillämpas på energiområdet. Centerpartietframför i motion 1984/85:2878 önskemål om att som sin mening skall geregeringen till känna vad som i motionen har anförts om strategi och riktlinjerför det framtida energisystemet. Tankegångarna i motionen bygger pä ettdecentralistiskt synsätt och utgär ifrån att det är nödvändigt med enhushållning med tillgängliga resurser. Bostadsutskottetbehandlar i sitt yttrande under rubriken energipolitiken vissaövergripande energipolitiska frågor. Till de motionsyrkanden som där behandlasåterkommer näringsutskotlet i avsnittet Energianvändning och energihushållning. Näringsutskottetkan med gillande konstatera att de allmänna riktlinjerna för den långsiktigaenergipolitiken lägger grunden för en fortsatt framgångsrik omställning avenergisystemet. En huvuduppgift för energipolitiken under resten av 1980-taletbör sålunda vara att fullfölja omställningen från olja till förnybara ochinhemska energikällor, som förutsättningar förstärks för attkärnkraften skall kunna avvecklas. De tidigare beslutade energipolitiska målenbör stå fast. Utskottet vill understryka att 3 1984/85. NU 1984/85:30 34 ettförverkligande av dessa mål förutsätter en långsiktig och konsekvent genomfördenergipolitik, Idet följande kommer utskottet att ta ställning till ett betydande antal olikaenergipolitiska frågor. Det finns därför inte skäl att i detta allmännaövergripande avsnitt närmare kommentera de olika delfrågor som tas upp ipropositionen och i motionerna. Dealternativa förslag till riktlinjer som framförs av moderata samlingspartietoch föranleder i detta sammanhang endast några kortarekommentarer. Innebörden av dessa förslag framgår av motionsreferat i detföregående (s. 20 f.). Mer specifika krav behandlas i det följande ett efterett. Utskottetvill i fråga om moderata samlingspartiets starka betoning av marknadskrafternasförmåga erinra om att det i propositionen (s, 37) betecknas someftersträvansvärt att nyutvecklad teknik i ökande utsträckning klarar sig påegna meriter och pä marknadens villkor samt att de olika aktörerna inomenergiområdet tar ett ökande ansvar. Det finns dock anledning betona attstödet till forskning och utveckling och till introduktionsåtgärder har varitbetydelsefullt för att åstadkomma en del av den omställning av energisystemetsom energipolitiken syftar till. Som anförs i propositionen (s. 37) kanfortsatta stödåtgärder koncentreras på insatser som är strategiska, särskiltför fortsatt oljeersättning och för avveckling av kärnkraften. Mångaav de allmänna synpunkter som framförs i motion 1984/85:2878torde tillgodoses genom ett förverkligande av den strategi för oljeersättningoch kärnkraftsavveckling som presenteras i propositionen. Utskottet ser intenågon grundläggande skillnad mellan de mål för energipolitiken som riksdagentidigare har fastlagt - och som även fortsättningsvis bör gälla och deallmänna rikUinjerna i motionen. Exempelvis betonas i propositionen vikten avhushållning, effektiv energianvändning, krav på säkerhet och omsorg om miljön.Kommunernas ansvar på lokal nivå framhålls likaså. Sammanfattningsvisinnebär vad här har anförts att utskottet tillstyrker ifrågavarande del avpropositionen och avstyrker motsvarande delar av partimotionerna 1984/85: 2876(m), 1984/85:559 (m) och 1984/85:2878 (c). Ett väsentligt inslag i energipolitiken gällerfrågor rörande den successiva utfasningen av kärnkraftverken ur det svenskaenergisystemet. I det följande tar utskottet upp sådana frågor. Ytterligareförslag om kärnkraft behandlas i ett senare avsnitt (s. 52 f.). Enligtriksdagens beslut (prop, 1979/80:170, NU 1979/80:70, rskr.1979/80:410) efter folkomröstningen om kärnkraft skall kärnkraften avvecklas iden takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för attupprätthålla sysselsätt- NU 1984/85:30 35 Säkerhetssynpunkter skall vara avgörande för i vilkenordningsföljd reaktorerna skall tas ur drift. Reaktorernas tekniska livslängdbedömdes vara ca 25 är. Med hänsyn därtill fastslogs det vidare att den sistareaktorn i skulle stängas . Iproposifionen (s. 39) erinras om nyssnämnda beslut. Utgångspunktenför det praktiska arbetet med kärnkraftsavvecklingen är, anför föredragandestatsrådet, vad har uttalat om aU säkerhetsaspekterna skall varaavgörande för den ordning i vilken kärnkraftverken tas ur drift. Den tid somhar gått sedan en viss anläggning togs i bruk bör således inte vara avgörandeför när den tas ur drift. Detär enligt föredragandens uppfattning inte möjligt att nu med någon störreprecision ange den exakta tidpunkten för när utfasningen av kärn-kraften°börpåbörjas. Strategin enligt regeringens förslag går ut på att steg för steglägga fast konkreta handlingsplaner . Iflera motioner framförs vitt skilda synpunkter på regeringens förslag fillriktlinjer i det nu aktuella ämnet. Moderatasamlingspartiet begär i motion 1984/85:2876 att skall göra eUuttalande regeringen om kärnkraftens avveckling. Det skulle ha följandehuvudsakliga innebörd. En förtida avstängning av kärnkraftsreaktorerna innebärett mycket stort samhällsekonomiskt slöseri. Det finns inte anledning att nu taställning till kärnkraftens avveckling. Ett längre idrifthällande ger ökadhandlingsfrihet vid valet av energiformer. Motionärerna tillägger attfolkomröstningen i kärnkraftsfrägan inte berörde användningen avkärnvärmereaktorer av Securetyp. Liknande synpunkter framförs i motion1984/85:559 (m). Centerpartietbegär i motion 1984/85: 2878 att skall besluta att en avvecklingsplanför kärnkraften skall upprättas och begära att regeringen lägger fram förslagom en preciserad avvecklingsplan utifrån de riktlinjer som redovisas imotionen, 1 planen borde bl. a. anges en tidpunkt när utfasningen avreaktorerna skall vara påbörjad och hur denna successivt skall genomföras framtill en tidpunkt när avvecklingen skall vara avslutad. Avvecklingsplanen bordeäven omfatta åtgärder syftande till att stimulera satsningar på effektivareenergianvändning. Ilinje med partimotionen ligger önskemål i motionerna 1984/85:2864 (c) och1984/85:1516 (c). Den förstnämnda motionen innehåller krav på eU riksdagsbeslutom tryggande av kärnkraftsavvecklingen. Motionärerna har som utgångspunkt försina krav en tidigare partimotion av socialdemokraterna. I motion 1984/85:1516(c) hemställs aU hos regeringen skall begära förslag om enavvecklingsplan för kärnkraften senast i samband med att den energipolitiskapropositionen föreläggs . Kravpå förslag till en plan för avveckling av kärnkraften framförs också avvänsterpartiet kommunisterna i mofion 1984/85:2865 (vpk). Det finns, hävdarmotionärerna, ingen som helst anledning att, på det sätt som sker ipropositionen, skjuta detta viktiga ställningstagande framför sig in i en ovissframtid. NU 1984/85:30 36 Frågor kring kärnkraftsavvecklingen har äventidigare varit kontroversiella vid riksdagsbehandlingen och iutredningssammanhang. Utskottet hänvisar till en redogörelse som har lämnats idet föregående (s. 24). Sammanfattningsviskan följande konstateras. uttalade sig för att bestämmelserom avvecklingsperiodens längd skulle införas i lag. Efter utredning avskrevsdenna tanke år 1984,1 uppdraget energikommitté har ingått attföreslå en plan för kärnkraftsavvecklingen. Utredningens arbete har dock interesulterat i något konkret förslag till en sådan plan. Försttar utskottet här upp förslagen i partimotionerna och i motion 1984/85:1516(c). Därefter behandlas motion 1984/85:2864 (c). Det bör påpekas att frågorrörande kärnkraftsblocket behandlas senare i detta betänkande (s.55). Utskottetdelar regeringens uppfattning att det inte nu är möjligt att med någon störreprecision ange den exakta tidpunkten för när utfasningen av kärnkraften börpåbörjas. Däremot står det enligt beslut klart att kärnkraften skallavvecklas till är 2010. Säkerhetsaspekter skall vara avgörande för i vilkenordning kärnkraftverken tas ur drift. Den tid som har gått sedan en vissanläggning togs i bruk bör inte vara avgörande för när den tas ur drift.Strategin för att avveckla kärnkraften bör såsom regeringen föreslår bestå iatt steg för steg lägga fast konkreta handlingsplaner för de närmaste åren.Det ger enligt utskottets uppfattning möjlighet att fatta väl avvägda ochrationella beslut. Vadsom anförs i motion 1984/85:2876 (m) om att en förtida avstängning av kärnkraftsreaktorernainnebär slöseri med resurser står inte i strid mot vad utskottet här har anförtförutsatt givetvis att avvecklingen sker , Den i motionendeklarerade uppfattningen att det behövs ytterligare erfarenheter avkärnkraftsdriften innan det kan bedömas när kärnkraftverken skall tas ur drifttorde också under samma förutsättning kunna anses ligga i linje med vad somanförs i propositionen. Vissa formuleringar i moderata samlingspartiets motionger dock anledning att ifrågasätta motionärernas benägenhet att vilja följariksdagens beslut om avveckling . Exempelvis anges att det i allt större anledning att anta att kärnkraften med fullgod säkerhet skallkunna drivas . I frågan om kärnvärmereaktorer villutskottet erinra om att det av beslut efter folkomröstningen klartframgår att kärnvärmereaktorer inte skall förekomma i (jfr NU1983/84:30 s. 24 f.). Mofion 1984/85: 2876 (m) avstyrks följaktligen i härbehandlad del liksom motsvarande del av mofion 1984/85; 559 (m). Avvad utskottet nu har anfört framgår även att utskottet inte biträder de krav päen preciserad avvecklingsplan som framför i motion 1984/85:2878.Sädana preciseringar som förordas skulle, om de gjordes , i brist pätillräckligt beslutsunderlag kunna utgöra bindningar som försvårar en rationellavveckling av kärnkraften. Kraven på att en NU1984/85:30 37 avvecklingsplan skall omfatta åtgärder syftande till attstimulera satsningar på effektivare energianvändning, energisparande ochalternativa energikällor är enligt utskottets mening väl tillgodosett genom deförslag till riktlinjer för energipolitiken som läggs fram i propositionen.Det tidigare nämnda råd för elanvändnings- och elproduktionsfrägor somregeringen avser att inrätta får tillfälle att löpande diskutera frågor omkärnkraftens avveckling. Utskottet avstyrker med vad nu sagts motion1984/85:2878 (c) i här behandlad del liksom motion 1984/85:1516 (c). Ävenmotion 1984/ 85:2865 (vpk), som i här aktuell del har samma huvudsakliga syftesom motion, avstyrks. Propositionen tillstyrks i här behandladdel. Den tidigare nämnda motionen 1984/85:2864 (c) går ut påatt skall besluta att trygga kärnkraftsavvecklingen pä sätt som angesi motionen. Mofionärerna återger en del av motiveringen till entidigare socialdemokratisk partimotion (1979/80:2056) vilken innehöll enavvecklingsplan från linje 2 i kärnkraftsomröstningen. I den nu aktuellamotionen sägs att propositionen skiljer sig avsevärt från den återgivnasocialdemokraUska motionen. För att det inte skall råda något tvivel omriksdagens samlade beslutsamhet i denna fråga borde, anför motionärerna,uttala sin anslutning till mål och riktlinjer i den redovisadeplanen. Utskottet noterar med intresse att företrädare förcenterpartiet nu begär att skall ansluta sig till linje 2;savvecklingsplan och vad som har föreslagits i den socialdemokratiskapartimotionen. 1 propositionen anförs (s. 36) att vid en jämförelse med linje2:s avvecklingsplan vi nu ligger i viktiga avseenden före de mål som där sattesupp. På flera områden pågår, framhåller föredragande statsrådet, arbetet medatt fullfölja uppgifter som där talades om som uppgifter för 1990-talet. Detinnebär att vi redan har lagt grunden för kärnkraftsavvecklingen. Vi skall ,fortsätter hon, steg för steg fullfölja arbetet med att avveckla kärnkraften ienlighet med beslut och fortsätta att minskaoljeberoendet. Utskottet anser det med hänsyn till vad här har anförtsinte motiverat att föreslå att fatta ett sådant beslut som förordas imotion 1984/ 85:2864 (c). Motionen avstyrks sålunda. En viktig utgångspunkt för deprinciper för energihushållning som anges i propositionen ärenergianvändningens nuvarande struktur och utveckling. Den slutligaenergianvändningen uppgick till . Härav svarade industrin för ca37%, samfärdseln för och bostäder, service m.m. för . Efter ensnabb ökning av energianvändningen inträffade ett skarpttrendbrott till följd av bl. NU1984/85:30 38 prisstegringarna på olja och den delvis därav föranleddarecessionen i den svenska ekonomin. Den totala slutliga energianvändningenminskade med i genomsnitt ca I % . För åren1984 och 1985 beräknas enligt prognoser en viss uppgång ienergianvändningen. Notabelt är att tillförseln av energi har genomgåttbetydande förändringar . Oljans andel avenergitillförseln var och så sent som , År1984 beräknas oljans andel ha minskat till , harelproduktionen ökat avsevärt i landet, främst genom utbyggnaden av kärnkraften.Som bakgrund till överväganden om användning av och hushållning med energipresenteras i propositionen (s. 45 f.) bedömningar av energibehovet på kort,medellång och , I det följande tar utskottet upp regeringens förslagrörande energianvändning och energihushållning jämte motionsyrkanden.Inledningsvis behandlas de allmänna riktlinjerna, varpå olika delområdenlippmärksammas ett efter ett. har i sitt yttrande BoU1984/85:5 y uUalat sig i flera av de frågor som är aktuella i detta sammanhang. I propositionen erinras (s. 52) omatt det energipolitiska beslut ingick ett samlatenergihushållningsprogram. Målet för programmet är att - med beaktande avsamhälleliga mål och ekonomiska förutsättningar -nä lägsta möjliga nivå påenergianvändningen. Ansträngningarna riktas särskilt in på att minskaanvändningen av olja. Det framhålls dock att hushållningsprogrammet börutformas sä att uppnåendet av viktiga samhällsmål - t, ex, god tillväxt, fullsysselsättning och regional balans underlättas. Riktlinjerna förhushållningsprogrammet innebär att hänsyn skall tas till de svaga grupperna isamhället. Vidare skall åtgärderna inom programmet medverka till bl. a. en godmiljö. En effektiv energihushållning innebär också att åtgärderför energihushållning avvägs mot åtgärder för energitillförsel.Energihushällningspro-grammet gäller energianvändningen i allasamhällssektorer. Det omfattar såväl befintliga som nya byggnader,anläggningar, industriprocesser, transporter m, m. Vidare ingår åtgärder föratt ta fram och introducera ny teknik för energihushållning. Olika styrmedel används för att genomföra programmet. Enutgångspunkt för energihushållningen är att energianvändarna får betala ettpris för att utnyttja olika energislag vilket så långt som möjligt avspeglar desamhällsekonomiska kostnadenra för produktion och distribution av energin.Från den utgångspunkten bör strävan vara att genomföra deenergihushållningsåtgärder som är samhällsekonomiskt motiverade. Priset påenergi bör enligt programmet medvetet användas för att uppnå en godenergihushållning. NU 1984/85:30 39 Andra styrmedel är dels information, rådgivning ochutbildning, varigenom kunskap förs ut till bl. a, energianvändarna, delsadministrativa regleringar. Styrmedel av det sistnämnda slaget bör dock,framhölls det i beslutet, utnyttjas med yttersta sparsamhet. Allmänt gäller attde statliga styrmedlen riktas in på att stödja införande och kommersialiseringav ny teknik som snabbt kan minska oljeberoendet. Ipropositionen analyseras vidare energianvändningen inom olika sektorer. Ifråga om energianvändningen inom industrin anförs bl. (s. 64) attelanvändningen i denna sektors processer bör prioriteras vid avvecklingen avkärnkraften i likhet med annan elenergi som är svär att ersätta. Samtidigtbetonas att detta inte innebär lägre krav pä energihushållning inom industrinän i andra sektorer. Det är, anför föredragande statsrådet, bådesamhällsekonomiskt och för de berörda företagen företagsekonomiskt angelägetatt arbetet med energihushållande åtgärder bedrivs på en fortsatt hög nivå ochatt alla möjligheter att vidta sådana tas till vara. Eftersom lönsamheten förenergibesparande åtgärder inom industrin i allmänhet är mycket god är det,fortsätter hon, rimligt att förvänta sig att energieffek-tiviseringenfortsätter utan något särskilt statligt stöd. Samhällets insatser bör i ställetkoncentreras på stöd till forskning och utveckling och till prototyp- ochdemonstrationsanläggningar. Vidare betonas vikten av att ekonomiska signaler i form av priser, taxor och skatter - för industrin liksom för andrasamhällssektorer är korrekta och rättvisande. överväganden om transportsektorn betonar föredragande statsrådet attallvarliga miljöproblem kvarstår till följd av vägtrafiken. Såsom gäller enligtnuvarande energipolitiska riktlinjer för transportsektorn bör ävenfortsättningsvis valet av energibesparande åtgärder grundas på en helhetssyn.Sålunda bör inte enbart transportmedlens energianvändning beaktas utan ocksåolika transportmedels roll i ett effektivt transportsystem. Det betecknas somangeläget att arbetet med att bryta det ensidiga oljeberoendet fortsätter ochintensifieras. Avenergianvändningen inom den s.k. övrigsektorn går merparten () tillbostäder och lokaler. 1 propositionen anges riktlinjer för de framtidaenergihushällningsinsatserna i bebyggelsen (s. 85 f.). Härvid konstateras attden hittillsvarande utvecklingen tyder på att det sparmål som lades fast avriksdagen (prop. 1980/81:133, CU 1980/81:37, rskr. 1980/81:384) kommeratt kunna uppnås . Detta sparmål innebär att riktpunkten skallvara att den årliga bruttoenergianvändningen i det befintliga byggnadsbeståndetminskar med , vilket innebär en minskning med jämfört med årsnivå. Huvudparten av minskningen förväntades ske t. o. m. . Även förperioden fram anser regeringen det rimligt att räkna med enfortsatt minskning av bebyggelsens energianvändning. Förutsättningarna för attenergianvändningen skall kunna minska skiftar NU 1984/85:30 40 mellanolika byggnader beroende bl, a, på byggnadsteknisk utformning, ålder ochuppvärmningssätt. Enligt propositionen måste därför de överväganden som ledertill ett förverkligande av de energipolitiska strävandena på detta område göraspå lokal nivå, dvs. av fastighetsägarna och kommunerna. De nationellariktlinjerna skall dock utgöra utgångspunkten för planeringen. propositionen specifikt anförts om byggnadsuppvärmning och hithörande ämnenhar inte satts i fråga i motioner eller annorledes. anför isitt yttrande att det beträffande denna sist berörda sektor inte har funnitanledning till något annat ställningstagande än det som framgår av regeringsförslaget.Näringsutskottet kommer till samma slutsats. Förriksdagens godkännande framläggs i propositionen förslag till riktlinjer ifråga om energianvändningen. De sammanfattas (s. 58) i följande punkter. o Den inriktning somangavs beslut ligger i allt väsentligt fast. De styrmedel som ihuvudsak bör komma till användning är dels energipriset, dels information,rådgivning och utbildning. Några kvantitativa mål för olika energislags andelav den totala energitillförseln bör inte fastställas. En så flexibelenergianvändning som möjligt bör eftersträvas. o Insatserna för att åstadkommaen tekniskt och ekonomiskt effektiv och rationell användning avenergi intensifieras. o Kommunerna ges en central roll dels när det gäller hurlångt energihushållningsinsatserna skall drivas, dels när det gälleravvägningen mellan användningen av olika energislag i kommunen. Kommunernasarbete bör bedrivas utifrån en helthetssyn, vari såväl det totalaenergisystemets utformning som andra faktorer såsom sysselsättning, miljöhänsynm. m. beaktas. o Användningen av elenergi skall ske i former som inte låser osstill ett o Beskattningen av energi skall aktivt och medvetet utnyttjasför att åstadkomma en effektiv och rationell energianvändning. Såvitt gällerenergibeskattningen har den ifrågavarande delen av propositionen överlämnatstill skatteutskottet med yttrande av näringsutskottet (NU 1984/85:7 y). Deolika meningar som finns i detta ämne inom näringsutskottet har sålunda kommittill uttryck i yttrandet.