bet · G801KU4 · 1984-12-31 00:00:00 — omsamhällsinformation m. m. I betänkandet behandlar utskottetfyra motioner som rör samhällsinformation med avseende på samordning,särskilda insatser för synskadade och s, k, kungörandeannonsering. Utskottethänvisar till det betänkande som en av regeringen tillsatt särskild delegationför informationsfrågor-informationsdelegationen - lagt fram och sominnehåller förslag till förbättrad samhällsinformation på olika områden.Betänkandet remissbehandlas f. n. Två av motionerna avstyrks under hänvisningtill pågående beredning av detta ärende. Beträffande en tredje motion medförslag om särskilda bidrag till de politiska partierna förinformationsinsatser riktade till synskadade uttalar utskottet att det börankomma på de politiska partierna att disponera partistödet på effektivastesätt med hänsyn även till grupper med särskilda informationshinder. Medanledning av en fjärde motion som gäller kungörandeannonsering m. m. föreslårutskottet att frågan blir föremål för en översyn, vilken lämpligen kan ske iden kommande nya presstödsutredningen. I motion 1983184:1115 av Sven-ErikNordin m. fl. (c) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättande av en parlamentarisk utredning angåendesamhällsinformations-och kungörandeannonsering. I motion 1983/84:1404 av Wivi-AnneRadesjö m. fl. (s) yrkas att hos regeringen hemställer att åtgärdervidtas angående blanketters utformning för att underlätta för synskadade. I motionen 1983/84:2106 av LarsWerner m. fl. (vpk) yrkas under hänvisning till motion 1983/84:2105 attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag innebärande att de politiskapartierna och ungdomsförbunden ges möjlighet att genom bidrag från stat ellerkommun ge ut information även för synskadade. I motionen 1983/84:2128 av AgneHansson och (båda c) yrkas att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om samordnadsamhällsinformation. 1 1984/85. KU1984/85:4 2 De i motionerna upptagna frågorna Utredning angående samhällsinformations- ochkungörandeannonsering samt samordning av samhällsinformationen I motion 1115 (c) erinras om denbegränsning som skett i den s.k. kungörandeannonseringen och att den år 1982inrättade informationsdelega-fionen numera även skall pröva nya och merakostnadseffektiva former för dagspressannonseringen. Detta befarar mofionärernaleder till ytterligare inskränkningar i annonseringen och att de hittillsgällande principerna i prakfiken sätts ur spel. Motionärerna anser att det ärbefogat att nu på ett övergripande sätt se över samhällsinformations- ochkungörandeannonseringen. En lösning som borde prövas är att de medel som nuutgår i form av presstöd till viss del kan användas för dagspressannonsering.En särskild parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgift att föreslå nyariktlinjer och bestämmelser för samhällsinformations- ochkungörandeannonsering. I mofion 2128 (c) föreslås att samhällsinformationen skallkunna samordnas på så sätt att en kommunvis uppställd servicekatalogframställs för såväl statlig som och landstingskommunal information.Möjligheten att inordna en sådan katalog i telefonkatalogen bör övervägas. Särskilda informationsinsatser för synskadade I motionerna 1404 och 2106 tasfrågor om förbättrad information till synskadade upp. I motion 1404 erinrarmotionärerna om att blanketter och formulär ofta är mycket tättskrivna och medmycket liten stil. Detta skapar särskilda problem för de synskadade. Enligtmotionärerna borde det vara möjligt att de vanligaste blanketterna utformas medkraftigare text och markeringar. Vidare borde en förklaring i punktskrift varatillgänglig för de synskadade. I motion 2106 föreslår motionärerna att de politiskapartierna och ungdomsförbunden skall få särskilda bidrag för att möjliggörasärskild information riktad till de synskadade. De nuvarande högaproduktionskostnaderna motiverar särskilda bidrag. Kortfattad bakgrund och pågående översynsarbete m. m. antog statsmakterna vissariktlinjer för samhällets informationsåtgärder (prop. 1971:56, FiU 1971:23,rskr 1971:182). Dessa riktlinjerinnebari korthet följande: - informationsåtgärderskall ses som en integrerad del av myndigheternas verksamhet, - informationsåtgärderskall ses som ett medel bland andra för att uppnå de mål som gäller förvederbörande myndighets verksamhet. KU1984/85:4 3 - avgörande förom särskilda informationsåtgärder skall väljas bör vara om dessa kan antas varadet mest effektiva medlet med beaktande av resultat och kostnader, - planering ochbudgetering av informationsverksamhet bör ske samordnat med övriga åtgärder. Genom ovannämnda riksdagsbeslutinrättades ()med uppdrag bl. a. att verkaför samordning av de offentliga organens informationsinsatser med utgångspunkti medborgarnas samlade informationsbehov. lades i allt väsentligt de riktlinjer fast somgällt (prop. 1978/79:100, bil. 11, KU 1978/79:27, rskr 1978/79:221).Beträffande verksamheten vid NSI konstaterades att förutsättningarna för dessverksamhet delvis kommit att förändras . Deninformationstekniska kunskapen inom statsförvaltningen befanns då vara störreän när nämnden inrättades. I sammanhanget begränsades de medel som nämndenförfogat över för att stödja myndigheternas informationsprojekt med hänsyn tillatt myndigheternas egna medel för informationsändamål ökades. Sedan en översyn om förutsättningarna för avveckling avNSI företagits inom föreslog regeringen i budgetpropositionen1981 att NSI borde avvecklas. I proposifionen (1980/81:100, bil. 11) framhöllsatt de antagna principerna för samhällsinformationen borde ligga fast. Vidareunderströks att det av bl. a. samhällsekonomiska skäl var viktigt attsamhällets resurser för information samordnas och utnyttjas effektivt. Ensärskild delegation för samordning föreslogs inrättad för en försöksperiod . ställde sig i allt väsentligt bakom regeringens förslag (KU1980/81:20). förutsatte att delegationen fick tillräckliga kansliresurseroch att erfarenheterna av samordningsarbetet borde utvärderas före treårsperiodensslut. Utvärderingen borde vidare redovisas för som underlagförettställningstagande till hur samordning m. m. av informationsverksamheten skallombesörjas . I budgetpropositionen 1984 anförde civilministern bl. a.ätten viktig del av de offentliga myndigheternas service till medborgarna ärden informationsverksamhet som myndigheterna bedriver. Vidare redovisadesöversiktligt det arbete som bedrivs både inom informationsdelegationen och 1983års demokratiberedning med avseende på samhällsinformationen i stort och på deproblem som finns för enskilda människor när det gäller att komma i kontakt medkommunala organ och serviceinrättningar. Efter regeringens bemyndigande den11 tillkallade dåvarande chefen för budgetdepartementet,statsrådet , en särskild delegation för samordning av samhälletsinforinafion. KU1984/85:4 4 Delegationenshuvuduppgift skullevara att pröva möjligheterna att få till stånd en effektiv samordning dels avde statliga myndigheternas informationsverksamhet, dels av information avgemensamt intresse för staten, kommunerna och landsting. Samordningen borde bl.a. syfta till att åstadkomma besparingar. Frågor rörande medborgarnas behov avinformation om sina rättigheter och skyldigheter skulle ges förtur framförmyndigheternas behov av att beskriva sin verksamhet. En närmare beskrivning avdelegationens uppgifter återfinns i direktiven 1982:4. Genom.tilläggsdirektiv (1983:29) i mars 1983konkretiserades delegationens fortsatta verksamhet genom att vissaarbetsuppgifter närmare preciserades. Delegationen bör inom ramen för sittuppdrag studera möjligheterna till rationaliseringoch kostnadsbesparingar genomprojektsamverkan mellan statliga myndigheter inbördes och mellan statligamyndigheter, kommuner och landsting. Härvid bör även departementens roll iinformationsflödet analyseras. Vidare bör särskild uppmärksamhet ägnas åteftersatta gruppers problem. Utöver sina allmänna uppgifter bör delegationenenligt tilläggsdirektiven belysa följande speciella frågor, nämligen - samordnad upplysningstjänst förallmänheten, - den s, k.samhällsguiden (som ges ut av ), - nya mediersbetydelse, - upphandling ochavtal, - utbildning avinformatörer, - kvarståendearbetsuppgifter från NSI (handledning, dokumentation). Informationsdelegationen harnyligen avgivit betänkandet Samordnad samhällsinformation.Stat-landsting-kommun (SOU 1984:68) och därmed avslutat sitt uppdrag. Deförslag som delegationen lagt frain framgår av sammanfattningen vilken fogassom bilaga till detta betänkande. Föreskrifter omkungörandeannonsering finns i lagen 1977:654 om kungörande i mål och ärendenhos myndighet m.m. Genom proposition 1983/84:7 framlades förslag om sådanändring av lagen att möjligheten till s.k. stödjande kungörande, dvs.kungörande i större utsträckning eller i annan form än som särskiltföreskrivits, skulle kunna begränsas till de fall där det föreligger särskildaskäl att utvidga det föreskrivna kungörandet. Förslaget tog närmast sikte påatt inskränka kungörande av uppgifter ur handels- och föreningsregistret. majoritet godtog propositionensförslag, som innebär att stödjande kungörande får ske även i andra tidningar änPost- och KU 1984/85:4 5 Utskottet anförde särskilt följande:"Föreligger det skäl för ett sådant stödjande kungörande bör med hänsyntill informationsbehovet kungörandet i princip göras efter den s.k.totalitetsprincipen, dvs. i samtliga tidningar inom orten. Detta bör gesregeringen till känna" (KU 1983/84:3). I en reservation (2 c) yrkades avslag på propositionensamt att skulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört om denbetydelse ortspressannonsering har för att ge allmänheten en god information. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottet. Särskilda informationsinsatser för synskadade m.m. Frågan rörande de handikappades, t.ex. synskadade, möjligheter att nås av samhällets information har behandlats avriksdagen med anledning av en motion (1982/83:419) i vilkenföreslogs att regeringen i samarbete med handikapporganisationerna skulle låtautarbeta ett handlingsprogram i saken. (KU 1983/84:14)erinrade i sitt betänkande om det särskilda stöd för taltidningar som infördesunder (prop. 1981/82:129, KU 1981/82:31, prop. 1982/83:100, bil. 10, KU1982/ 83:26) och om det arbete som bedrivs av informationsdelegationen somföljd av dess tilläggsdirektiv . Enligt dessa skall särskild uppmärksamhetägnas åt eftersatta gruppers problem. Enligt vad utskottet då inhämtatsamarbetade delegationen i denna del med olika handikapporganisationer bl. Utskottet anförde att det var angeläget att statsmakternasökte finna lösningar på det berörda problemet. Motionen föreslogs överlämnastill informationsdelegationen och den ansågs därmed besvarad. Vad gäller blanketters utformning inom statsförvaltningenåligger det de skilda förvaltningsmyndigheterna att själva konstruera ochfastställa blanketter. Statskontoret har att verka för utformning avrationella blanketter och dokument inom statsförvaltningen. Kontoret utformar iden delen anvisningar i blanketteknik och lämnar rådgivning samt medverkar imyndighetsutbildning. Samarbete sker med andra centrala myndigheter. Riksdagenbehandlade ett par motioner rörande förenkling av statligablanketter (KU 1976/77:8). Enligt vad som erfarits från statskontoret har man numerasamarbete även med handikapporganisationerna och därvid har även de synskadadesproblem kommit att uppmärksammas. De synskadades möjligheter när det gäller att fåskriftligt material överfört till annat medium har också uppmärksammats avförvaltningsutredningen i betänkandet (SOU 1983:75) Ny förvaltningslag som f.n. bereds inom jusfitiedepartementet. Utredningen har med tanke på desynskadade föreslagit en utvidgning av den personkrets som skall kunna fåtolkhjälp i kontakter med myndigheterna. KU1984/85:4 6 Vad gäller de politiska partiernasoch ungdomsförbundens möjligheter att genom särskilda bidrag från stat ellerkommun ge ut en särskild information även för synskadade kan erinras omföljande. Regler om statligt stöd till politiska partier ges i lagen 1972:625. Kommunfår enligt lagen 1969:596 om kommunalt parfistöd ge ekonomiskt bidrag tillpolitiskt parti under vissa förutsättningar. Den av regeringen tillsattademokratiberedningen har enligt sina direkfiv (1983:44) bl. a. att göra enkartläggning av det kommunala partistödet. Beredningen skall även studerafrågor rörande service och information. Den skall också redovisa idéeroch förslag om hur den kommunala informationen ytteriigare kan förändras föratt främja medborgarnas och föreningslivets möjligheter till inflytande ochmedverkan samt studera hur informafionsteknologin och de nya medierna kanutnyttjas. Förevarande motioner behandlarvissa frågor som rör samhällsinformationen. I motion 1983/84:1115 (c) föreslåsatt en särskild parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att se överfrågorna om samhällsinformations-och kungörandeannonsering i dagspress på ettövergripande sätt. Mofionärerna anser att den pågående utvecklingen motminskad dagspressannonsering i skilda samhällsinformafionsfrågor är olyckligoch kan leda till att medborgarna inte får del av väsentlig information. Imotionen förordas, bl. a. mot bakgrund av den nuvarande budgetsituationen, atten viss del av de medel som utgår i form av stöd till pressen skullekunna användas fill samhällsannonsering i dagspressen. Samordning av samhällsinformationen tas upp i motion1983/84:2128 (c). I motionen förordas att en bättre samordning av de statligamyndigheternas, landstingens och kommunernas informationsverksamhet kommer tillstånd. a. pekas på möjhgheten att framställa kommunvis uppställdaservicekataloger som eventuellt kunde ingå i telefonkatalogerna. Motionärernaanvisar även andra uppslag och anser att särskilda åtgärder bör vidtas för s.k. informationssvaga grupper. Frågan om särskilda insatser för bl. a. synskadadebehandlas i ett par motioner. I motion 1983/84:1404 (s) föreslås att riksdagenhos regeringen begär att särskilda åtgärder vidtas angående utformningen avblanketter i syfte att underlätta för de synskadade. Vissa blanketter börenligt motionärerna kunna förses med s. k. punktskrift. I motion 1983/84:2106(vpk) förordas att de politiska partierna och ungdomsförbunden ges möjlighetatt genom bidrag från stat eller kommun ge ut information även för synskadade.Enligt motionen bör de synskadade ges rätt till samma information som deseende. Med hänsyn till de höga kostnaderna för produktion av punktskrifterfordras särskilda insatser. Frågan omsamhällsinformationens inriktning, organisation och omfatt- KU1984/85:4 7 ning har, som framgår av redovisningen i recitavsnittet,varit föremål för statsmakternas överväganden vid flera fillfällen under senareår. Mot bakgrund av utvecklingen på området tillsattes en särskildinformationsdelegation för att överväga möjligheten tillsamverkan och samordning av myndigheternas informationsverksamhet. Dennadelegation, i vilken bl. a. företrädare för ,och ingått, har avslutatsitt arbete och till civilministern avlämnat betänkandet Samordnadsamhällsinformation (SOU 1984:68). F. n. pågår remissbehandling av betänkandet. Informationsdelegationen föreslår att ett särskilt råd församordning och utveckling inrättas. I betänkandet lämnas en rad synpunkter ochförslag rörande samhällsinformationens utformning, den enskildes behov av information,organisation av verksamheten, samordning (centralt, regionalt och lokalt),användandet av nya medier (teledata, text-TV, närradio), utbildning m.m. Vidareföreslås att den av utgivna informationshandbokenSamhällsguiden - som även ges ut som talbok - i fortsättningen med fördel börkunna redigeras av den till riksdagsförvaltningen administrativt koppladeredaktionen för Riksdag & Departement. Vad gällersamhällsinformationens utformning understryker delegationen att myndigheternasansvar är särskilt stort för grupper som har svårigheter att själva finna informationoch som i större utsträckning än andra saknar tillgång till dagspress och andramassmedier. Som ett kriterium på god samhällsinformation anför delegationen attden skall vara anpassad till medborgarnas situation och vara begriplig.Delegationen har även studerat frågan rörande samhällsannonsering i dagspressenoch därvid konstaterat att förutsättningarna för myndigheternas annonseringförändrats sedan den s. k. totalitetsprincipen infördes och att kostnaderna förannonseringen har ökat i sådan omfattning att centrala myndigheter ofta väljeratt avstå från annonsering. Det förekommer vidare att vissa myndigheter minskarannonsernas format och därmed läsbarheten. Delegationen anser atttotalitetsprincipen bör ändras så att det oavvisliga kravet på totaldagstidningsannonsering modifieras till en rekommendation och att begreppet"rättigheter och skyldigheter" konkretiseras. Delegationen harförutsatt att man inom kommer att överväga fråganhuruvida reglerna för kungörandeannonsering kan förenklas ytterligare. Som framgår av den lämnade redovisningen harinformationsfrågorna varit föremål för en ingående utredning genominformafionsdelegationen. Enligt vad utskottet erfarit utgår planeringen frånatt förslag beträffande samhällsinformationen kommer att läggas fram förriksdagen i anslutning till förslag rörande olikademokrafifrågor. De frågor som tagits upp i motionerna har enligt utskottetdirekt samband med angivna utredningsverksamhet. Syftet med motionerna 1404 och2128 får därmed anses i princip vara tillgodosett. Något särskilt uppdrag tillregeringen är sålunda enligt utskottet inte påkallat, varför motionernaavstyrks. KU1984/85:4 8 Förslaget i motion 2106 om särskiltbidrag till de politiska partierna för information till synskadade liggerenligt utskottet vid sidan av samhällets informationsverksamhet. Det börankomma på partierna att disponera nu utgående partistöd på effektivaste sättmed hänsyn tagen även till grupper med särskilda informationshinder.Motionsyrkandet avstyrks. Vad gäller samhällsinformations- och kungörandeannonseringbegärs i motion 1115 att frågan utreds. Som framgått harinformationsdelegationen vid sin översyn i denna del förordat att reglerna omkungörandeannonsering närmare övervägs. Utskottet anser att det kan finnasskäl att, som mofionärerna föreslår, göra en översyn av dessa frågor i enparlamentariskt sammansatt kommitté. Utskottet anser det lämpligt attuppdraget i så fall ges till den kommitté som kan förväntas komma atttillsättas för utredning av presstödsfrågor. Vad utskottet anfört i denna delbör ges regeringen till känna. Underhänvisning till det nu anförda hemställer utskottet 1. att med anledning avmotion 1983/84:1115 ger regeringen fill känna vad utskottet anfört omkungörandeannonsering, m.m., 2. att avslår mofion1983/84:1404, 3. att avslår motion1983/84:2128, 4. att avslår motion1983/84:2106. Närvarande: (), (), KurtOve (), (), i (m), Sven-ErikNordin (c), (), (), (vpk), OveEriksson (m), (), (m), i (s),() och (). av (vpk) som beträffande särskilda insatserför synskadade anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar "Förslaget i motion" och slutar"Mofionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet utgår från att de av delegationen framlagdaförslagen sammantagna kommer att leda till en för de synskadade bättreanpassad samhällsinformation, men självfallet även för andra grupperhandikappade. I likhet med vad som även anförs i motion 2106 finner utskottetatt det finns särskild KU1984/85:4 9 anledning att genom särskilda bidrag till de politiskapartierna ge de synskadade möjligheter att kunna ta del av det politiskamaterial som är så väsentligt för individernas ställningstaganden i skildasamhällsfrågor och vid de allmänna valen. Detta motiverar någon form av extrastöd till partierna och deras ungdomsförbund. I anslutning till valen harförekommit vissa särskilda medel för att möjliggöra information till olikagrupper med informationssvårigheter, Det är en viktig demokratisk princip attsamhället ser till att de handikappade får så goda förutsättningar som det överhuvud taget är möjligt att ta del i samhällslivet. Med anledning av motionenbör det uppdras åt regeringen att framlägga förslag till ett särskilt stöd. dels att utskottet under mom. 4bort hemställa 4. att bifaller motion 1983/84:2106. KU 1984/85:4 10 Sammanfattning av betänkandet Samordnadsamhällsinformation - stat -landsting - kommun (SOU 1984:68). Informationsdelegationenhar haft i uppdrag att överväga åtgärder för att förbättrasamhällsinformationen. I direktiven betonas bl. a. att möjligheter tillsamverkan och samordning av informationsverksamheten mellan myndigheternaskall uppmärksammas. Härutöver har vi haft i uppgift att bedriva vissförsöksverksamhet. Idetta betänkande redovisas i kapitel 1-6 underlaget för våra överväganden ochförslag. De senare presenteras i kapitel 7. Synenpå samhällsinformationen har förändratsbetydligt. Ursprungligen inriktades verksamheten på informationskampanjer istor skala. medförde diskussionen om den kommunala demokratinsarbetsformer att framför allt den kommunala informationen kom att ses i ett demokratiperspektiv.Under 1980-talet har serviceaspekten på samhällsinformationen fått en starkareframtoning. Ikapitel 2 redovisas olika definitioner av samhällsinformation. Vi för inte framnågon ny definition utan anger samhällsinformation som resultatet av allainformationsåtgärder som syftar till att underlätta för medborgarna att få delav sina rättigheter och förmåner samt uppfylla sina förpliktelser. I denpraktiska informationsverksamheten, som beskrivs i kapitel 3 och 4, användersig myndigheterna av såväl indirekta kontakter i form av trycksaker, annonseretc. som direkta, muntliga kontakter via telefon, informationscentraler o. d.Under senare år har myndigheterna i ökad utsträckning strävat efter att skapabättre personlig kontakt genom att förbättra den direkta informafionen. I kapitel 5 redovisas ettantal frågor som vi särskilt studerat: information till grupper med särskilda behov bibliotekens roll som informationscentraler , de ekonomiskaramarna för samhällsinformafionen. Ikapitel 6 diskuteras, på basis av en inventering av vissa grundläggandeproblem, möjligheter till utveckling av samhällsinformationen. Svårigheternaför medborgarna hänger samman med att denna, enligt vår uppfattning är delsfragmentarisk och svår att överblicka, dels svårtillgänglig i olika KU 1984/85:4 11 avseenden,inte minst från språklig synpunkt. För stora grupper finns dessutom särskildainformationshinder av fysisk, social och ekonomisk art. Myndigheternas problemmed informationsverksamheten hänger främst samman med brister i organisafionen,minskade resurser samt begränsad frihet vid val av medier. Ivåra överväganden och förslag slår vi inledningsvis fast att medborgarnasönskemål och behov måste vara utgångspunkten för en bedömning av hursamhällsinformationen kan förbättras; samhällsinformationen bör ses i ettserviceperspektiv. Vihar formulerat ett antal kriterier för god samhällsinformation. Dessakriterier, som utgår från medborgarnas intressen och behov, säger attinformationen skall vara lättillgänglig, lokalt anpassad, överskådlig, avpassadefter de individuella behoven, lättbegriplig samt att den skall skapahandlingsberedskap hos mottagaren. Från myndigheternas synpunkt skallinformationen vara väl integrerad i verksamheten, vara professionellt planeradoch utformad samt spridas genom effektiva medier. Medutgångspunkt i dessa kriterier lägger vi fram våra synpunkter och förslag, somär av tre slag: förslag till organisatoriska förändringar och andraåtgärder. Våraförslag är koncentrerade till möjligheterna att förbättra kontakterna delsmellan den enskilde och myndigheterna, dels mellan och inom myndigheterna.Principiellt anser vi att samhällsinformationen bör vara så organiserad attingen medborgare skall behöva ta mer än två kontakter för att komma fram tillrätt handläggare. Den första kontakten skall antingen vara rätt eller ge rätthänvisning.