bet · G801NU25 · 1984-12-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlas dels proposition 1984/85:100 bilaga5 () i vad avser ursprungsmärkning av kläder m. m., dels proposition 1984/85:100 bilaga14 (industridepartementet) i vad avser anslag till industripolitiska åtgärderför tekoindustrin, dels tio motioner om tekoindustrin och handeln medtekoprodukter, dels en motion om skinnindustrin. Generaldirektör ,kommerserådet Bo G. och avdelningsdirektör ,kommerskollegium, har inför utskottet lämnat upplysningar i ärendet. Vidare harsynpunkter på ämnet inför utskottet framförts av en delegation företrädandeTextilrådet, och textil- ochkonfektionsindustriförbund. Företrädare för harframfört synpunkter vid en särskild sammankomst med utskottet. Omläggningen av tekopolitiken iriktning mot ökade insatser för effektivitetsfrämjande och marknadsstödjandeåtgärder bör fullföljas, anser utskottet. Regeringens förslag om höjt anslagtill statens industriverk för sådana åtgärder tillstyrks. Enligt reservationerborde insatserna helt upphöra (m) resp. minska (c; fp). Utskottet uttalar medanledning av motioner (s; c) sitt stöd för tanken på fortsatta flerårsprogramför tekonäringen men förutsätter (reservation c) att flerårsperspektivet utannågon särskild åtgärd av kommer att finnas med i fortsatta förslagfrån regeringen. Förslag om avskaffande av handelsbegränsningarna förtekoprodukter (fp) resp. om omprövning av bl. a. detta inslag i tekopolitiken(m) avstyrks. Övriga insatser inom tekopolitiken behöver tills vidare stödjasav handelspolitiska åtgärder, menar utskottet. En förutsättning är då atthandelsrestriktionerna på ett effektivt sätt fyller den avsedda funktionen. reservation (m, fp) föreslås att handelsrestriktionerna skall avvecklas inomen femårsperiod. En motion (c) om importreglering genom ett s.k.globalkontingentsystem avstyrks; utredningar pekar på att ett sådant inteskulle ge tekoindustrin ett mer effektivt skydd. Motionen får stöd i enreservation (c). NU1984/85:25 2 motivering avstyrks en motion (c) om obligatoriskursprungsmärkning av kläder redan vid införseln till landet. Utskottetunderstryker vikten av utbildning för tekoindustrins behov och uttalar att ettplanerat produktionstekniskt centrum i för tekoindustrin kan bli enviktig katalysator för spridning av ny teknik. Det är värdefullt att kunnandeoch produktionskapacitet inom skinnindustrin finns kvar, säger utskottet medanledning av en motion (s) och hänvisar till att samtliga stödåtgärder inomramen för tekopolitiken står öppna för skinnbranschen. Proposition 1984/85:100 Genom proposition 1984/85:100bilaga 5 () har regeringen - efter föredragning avstatsrådet - berett tillfälle att ta del av vad somdär under rubriken av kläder (s. 134 f.) anförs orn generellursprungsmärkning. I proposition 1984/85:100 bilaga 14(industridepartementet) har regeringen - efter föredragning avindustriminister . - under punkt Bil (s. 48-52) föreslagitriksdagen att till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för budgetåret1985/86 anvisa ett reservationsanslag av . De motioner som behandlas här är följande: 1984/85:449 av m. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om insatser för att svensk skinnindustri kan överlevaoch att skinnindustrin förs in under de branschområden som finns underöverstyrelsen för ekonomiskt försvar, 1984/85:1510 av . (fp), såvitt avser hemställan -med motivering i motion 1984/85:1505 - attriksdagen (1) som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om avskaffande av handelsrestriktionerna på tekoprodukter, 1984/85:1514 av m.fl. (c), vari hemställsatt 1. tillIndustripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /86 anvisar ettreservationsanslag av , 2. hos regeringenbegär förslag om ett treårsprogram för tekonäringen avseende budgetåren1986/87-1988/89 i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. hos regeringenbegär förslag om införande av ursprungsmärkning av kläder vid införsel tilllandet enligt den s. k. gränsmodellen, 4. beslutar atthos regeringen begära en omprövning av MFA III och undersöka möjligheterna tillinförande av s. k. globalkontingentsystem för tekonäringen. NU1984/85:25 3 1984/85:2064 av (), vari hemställs att beslutar att successivt under enfemårsperiod skall avskaffa handelsrestriktionerna för tekoprodukter, 1984/85:2623 av m. fl. (m), såvitt avser hemställan att (10) avslårregeringens förslag att till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin /86 anvisa ett reservationsanslag av , 1984/85:2624 av m. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående fortsatt utveckling av tekoindustrin m. m., 1984/85:2637 av (),vari hemställs att hos regeringen begär förslag om en ny tekopolitiksom på mer marknadsmässiga grunder sätter konsumenten i centrum, 1984/85:2710 av (),vari - med motivering i motion 1984/85:2711 - hemställs att beslutaratt erforderliga medel för tekoutbildning i får disponeras urindustriverkets samlade anslag, 1984/85:2711 av (),vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen sägs om förbättrad tekoutbildning och maskinell upprustning i , 1984/85:2788 av Hans Nyhage (m) ochArne (), vari hemställs att till Industripolitiska åtgärderför tekoindustrin för /86 anvisar ett reservationsanslag av , 1984/85:2792 av ()och (), vari hemställs att anvisar ett med 48,3milj. minskat anslag under industridepartementet B 11, Industripolitiskaåtgärder för tekoindustrin. Motion 1984/85:2711 har hänvisatstill utbildningsutskottet och av detta överiämnats till näringsutskottet. Uppgifter i anslutning til! beslöt (prop.1982/83:130 bil. 1, NU 1982/83:42, AU 1982/83:29, rskr. 1982/83:321, 322) attde statliga åtgärderna för tekoindustrin skulle ges en delvis ändradinriktning och omfattning. Tekopolitiken skulle liksom tidigare baseras på att1978 års produktionsvolym skulle utgöra riktmärke och att målet skulle vara ensvensk marknadsandel för tekovaror på hemmamarknaden om . När detgällde medlen för tekopolitiken innebar beslutet att tyngdpunkten förskötsfrån generellt stöd till mer selektivt stöd. En kraftig ökning aveffektivitetshöjande och marknadsfrämjande åtgärder skulle ske, medan det s.k. äldrestödet NU1984/85:25 4 skulle trappas ned successivt från högst till högst av lönekostnaderna för äldre arbetskraft. Den allmänna inriktning av deindustripolitiska stödåtgärderna som ställde sig bakom innebar bl. a.ökat stöd för exportfrämjande åtgärder, för marknadsföring av svenskatekoprodukter på hemmamarknaden och för insatser i fråga om produktutvecklingoch design. godkände också vissa allmänna riktlinjer förförsörjningsberedskapen på teko- och läderskoområdena och gav ett vidgatbemyndigande för regeringen att medge avtal om nya beredskapslån. Som ett led i en kontinuerliguppföljning av situationen inom textil- och konfektionsindustrins olikadelbranscher har regeringen uppdragit åt statens industriverk att i samråd medöverstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) utarbeta prognoser överproduktionskapacitetens utveckling inom dessa branscher. skallsenast inkomma med rapport till regeringen.Industriverkets bedömningar har senast redovisats i rapporten (SIND PM 1984:5)TEKO 84, Bedömning av tekoindustrins utveckling . I rapporten finns bl. a, följande uppgifterom utvecklingeninom tekoindustrin. ökade textilindustrin sin produktion med ca4 % jämfört med . Trikåindustrin och konfektionsindustrin minskade sinmed resp. . räknar med en viss fortsattproduktionsökning inom textilindustrin . För år 1984förutses en fortsatt produktionsnedgång inom trikå- ochkonfektionsindustrierna. Bedömningarna avseende innebär attproduktionen av trikå blir oförändrad jämfört med föregående år, medanproduktionen av konfektion minskar något. Antalet anställda, som var ca29 000, beräknas ha minskat med 200 och väntas fortsätta attminska med 400 . Denna minskning är väsentligt lägre än i börjanpå , då den årliga nedgången låg på nivån 2 000. I rapporten redovisas också uppgifter om den svenskaproduktionen i förhållande till de mål och riktmärken som harfastställt för tekopolitiken. Vad gäller riktmärket för produktionsvolymen lågproduktionen för textilindustrin , för trikåindustrin ca 13 %och för konfektionsindustrin års värden. I fråga om densvenska marknadsandelen för tekovaror tyder industriverkets beräkningar på attden är högre än vad som kan utläsas av den officiella statistiken. beräknades sålunda faktisk direkt export, dvs. leverans avsvenskproducerade tekovaror direkt från fabrikant till utländsk kund, utgöra350 % av produktionen för textilföretag och för trikå- ochkonfektionsföretag . Dessa siffror är betydligt lägre, speciellt förbeklädnadsindustrin, än de officiellt publicerade uppgifterna i industri- ochexportstatistik. NU1984/85:25 5 orsaken till avvikelserna är den s. k. reexporten. Om allsvensk tekoproduktion som inte exporteras direkt av tillverkaren avsattes påden svenska marknaden, skulle de inhemska marknadsandelarna vara 392 %för textilvaror och för beklädnadsvaror. Officiell statistik indikerarca resp. . Med hänsyn till att även indirekt export via grossist m.m.förekommer är andelarna dock inte så höga. I brist på närmare underlagbegränsar sig industriverket till att anföra att svensk andel av hemmamarknadentorde vara för textilvaror och för beklädnadsvaror . Det s.k.30-procentsmålet torde därmed vara uppnått på textilsidan men ej påbeklädnadssidan. har på regeringensuppdrag utrett hur svensk tekoindustris struktur påverkas på avfrämst den tekniska utvecklingen och av ändrade distributionsformer inomhandeln. Resultatet har redovisats, i rapporten (SIND PM 1984:4)- svensk tekoindustris möjligheter på lång sikt. Utvecklingsbilden för textil- och beklädnadsindustrin iSverige karakteriseras i rapporten på följande sätt. Efterfrågan har vuxit långsamt såväl i somutomlands, och distributionsledets redan tidigare starka koncentration harnågot förstärkts i . Konkurrenskraften för tekoindustrierna har av fleraskäl försämrats. a. är i arbetskraftskostnaderna betydligt högreän i de viktiga konkurrentländerna i såväl inom textil- som inombeklädnadsindustrin. Produktiviteten, mätt som produktionsvolym persysselsatt, har vidare ökat långsammare än i viktiga västeuropeiskakonkurrentländer. Härtill har även det omfattande sysselsättningspolitiskastödet bidragit. Jämförelsevis höga investeringar per sysselsatt har intemedfört någon förbättrad lönsamhetsstruktur. Närmare hälften av produktionengav inte täckning för kostnaderna. De tillverkade produkterna uppfattasinte som unika. De kan relativt enkelt kopieras vad gäller utformning ochtillverkas med hög kvalitet också av producenter i andra länder. Tillverkarnaav kläder i uppfattas vidare som mindre lyhörda för detaljhandelns/konsumenternas önskemål. Resultatet har blivit att både textil- ochbeklädnadsindustrin i har förlorat andelar såväl på hemmamarknaden sompå viktiga exportmarknader. Produktionsvolymen har sjunkit ochsysselsättningen minskat. Konsumentpriserna för kläder har ökat långsammare änför andra konsumtionsvaror. Genom devalveringen har tekoindustrinskonkurrenskraft förbättrats. Detta har givit utslag i ökad produktionsvolyminom textilindustrin och en långsammare minskning för beklädnadsindustrin änunder . Sammantaget för tekoindustrin har produktionsvolymen dock NU1984/85:25 6 Den utveckling för svensk tekoindustri åren 1984 och 1985som presenteras i TEKO 84 är förhållandevis gynnsam. En viss produktionsökningförväntas som följd av den rådande högkonjunkturen. Den bild av branschen somframträder i ett längre perspektiv innebär däremot en fortsatt minskning avproduktionsvolym och sysselsättning- men i långsammare takt än . Hur utvecklingen för tekoindustrin blir på lång sikt-beror; sägs det i rapporten, på hur omvärlden förändras och hur tekoindustrinkan förnya sig vad gäller teknik, produktval, marknadsföring m.m. Betydelsefulltkommer att vara hur produktionskostnaderna för svenska tekoföretag kommer attförändras jämfört med andra länder. För de långsiktiga bedömningarna har i rapporten antagitsatt det beslutade stödprogrammet fortsätter bl. a. vad gäller avtrappningen aväldrestödet och att de handelspolitiska förutsättningarna inte förändras. Isammanfattning innebär verkets bedömning av den långsiktiga utvecklingenföljande. förväntas allt snabbare ochdyrare maskiner introduceras som leder till koncentration i vävtillverkningenoch specialisering inom textilindustrin. Nya satsningar på teknisk utvecklingför konfektionsindustrin antas ske. Detta leder till ökade rationaliseringar på1990-talet, vilka emellertid inte väsentligt ändrar svensk industris konkurrenspositionjämfört med andra länder. Fortsatt höga produktionskostnader i svensktekoindustri, fortsatt hård konkurrens bland världens tekoindustrier ochfortsatt stark koncentration i distributionsledet för kläder väntas också varautmärkande för utvecklingen . Det nu sagda förväntas leda tillatt produktionsvolymen för svensk tekoindustri fortsätter att sjunka menbetydligt långsammare än . Sysselsättningen i svensktekoindustri antas också komma att sjunka långsammare . Undersökningsresultaten tyder på att målen förtekopolitiken knappast kommer att uppnås . Avståndet tillriktmärket produktionsvolym kommer totalt för tekoindustrin att varanågot större än . Målet att svensk tekoindustris andel av den inhemskamarknaden skall uppgå till kommer knappast att nås förbeklädnadsindustrin. För textilindustrin, som redan torde ligga på denna nivå,förväntas inte några avgörande förändringar. Vid beräkningarna av hemmamarknadsandelarhar hänsyn tagits till den faktiska exporten från svensk produktion (jfr s. Några nya problem för tekoindustrin i försöken att nåvaraktig konkurrenskraft anges inte i rapporten. Industriföretagens egen rolli utvecklingen betonas. Undersökningarna tyder på, anför industriverket, attdet i många fall inom tekoindustrin krävs en ökad tonvikt på marknadsföringsåväl på hemmamarknaden som på exportmarknaden. Vidare krävs produktionssystemsom medger större flexibilitet och högre lönsamhet. Från statens sida kan ensådan utveckling främjas. Utvecklingenmot en mer konkurrenskraftig svensk tekoindustri kan NU1984/85:25 7 sålunda enligt industriverket påskyndas genom att deindustripolitiska insatserna inriktas på att underlätta förkonfektionsindustrin att dra nytta av forskningssatsningar inom EG och ,underlätta teknikspridning, premiera produktivitetshöjande ochflexibilitetsstärkande investeringar, medverka till samarbete mellan industrioch detaljhandel i samt underlätta export. Som en följd av kraftigaexportsatsningar på tekoområdet från lågprisländer slöts ettkortsiktigt bomullstextilavtal inom ramen för det allmänna tull- ochhandelsavtalet (). Detta följdes av ett långtidsavtal för handelnmed bomullstextilier, vilket varade och därefter ersattes med detförsta s. k. multifiberavtalet (MFA) . Med vissa förändringar haravtalet förlängts . Det nu gällande tillämpningsområdetomfattar tops, garner, tyger, enklare konfektion, kläder och andra artiklar avbomull, ull och syntetiska eller regenererade textilfibrer. MFA är ett ramavtal som närmare reglerar under vilka omständigheteroch på vilka villkor begränsningsåtgärder kan vidtas för att motverkamarknadsstörning eller hot om marknadsstörning i importlandet. Begränsningarnasker efter konsultationer med varje enskilt land, varvid bilaterala avtal med'inskrivna begränsningar upprättas. Om konsultationerna inte leder till ettbilateralt avtal finns möjlighet för importlandet att begränsa varornaunilateralt. I multifiberavtalet finns en särskild artikel, ofta kalladden nordiska klausulen, som medger att särskild hänsyn tas till importländermed små marknader, hög importnivå och låg inhemsk produktion, de s.k.MVP-länderna (). räknar sig till dessa. Deårliga höjningarna av begränsningsnivåerna, som i normalfallet enligt MFA skalluppgå till , har med åberopande av denna klausul och övriga bestämmelser idet s. k. förlängningsprotokollet (MFA III) för del begränsats till ca0,. har träffat bilaterala med följande länder:Brasilien, , , , , , ,, , Republiken , , Sri Länka och Thailand.Textilkonsultationer med har ägt rum vid ett flertal tillfällen menparterna har inte lyckats komma överens om ett avtal. har därför införten unilateral begränsning inom ramen för MFA för viss tekoimport från Turkiet.Åtgärder vidtagna under MFA granskas i , TextileSurveillance Body. Dessutom finns begränsningsarrangemang med , ,och . Textilimporten från statshandelsländerna ochTaiwan begränsas NU1984/85:25 8 inom ramen för bilaterala handelsavtal eller - i vissafall - ensidigt från svensk sida. Dessa avtal ligger utanför MFA III. De flestabegränsningsavtal föreskriver att de textilvaror som är kvoterade skallexportbegränsas i ursprungslandet. Detta kompletteras sedan med importkontrolli . De svenska importbegränsningarna avser, med undantag för statshandelsländerna,kläder och andra konfektionerade artiklar. Det multifiberavtal som beskrevs iföregående avsnitt är en specialöverenskommelse inom för tekoområdet. Deallmänna GATT-reglerna ger också möjlighet till begränsningsåtgärder. Sådanakan enligt artikel XIX i avtalet vidtas beträffande importen av viss vara somförorsakar eller hotar att förorsaka allvarlig skada för inhemsk produktion.Den importerande avtalsslutande parten är då oförhindrad att återkallamedgivandet till fri handel som kan erfordras för att skadanskall förebyggas eller avhjälpas. Sådana åtgärder måste till sin natur varatemporära och i princip icke-diskriminerande, dvs. drabba all import lika. I diskussionen om reglering av tekoimporten föreslåsibland att ett s. k. globalkontingentsystem skulle tillämpas i stället förbegränsningarna under MFA. Globalarrangemanget skulle då införas med stöd av nunämnda artikel XIX och utformas enligt de krav som där ställs. Ett system med globalkontingenter skulle innebära atttotalramar fastställs för importen av olika varugrupper från länder utanför EGoch EFTA och att de länder som omfattas av totalramen sedan får inbördeskonkurrera om det tillgängliga importutrymmet. Ett globalsystem medländerfördelning av importen är också tänkbart men anses ha nackdelar frånreglerings- och kontrollteknisk synpunkt. Det kan nämnas att avindustriländerna endast och tillämpar ettglobalkontingentsystem. , som tidigare hade sådan typ av begränsning, harnumera anslutit sig till MFA. Kommerskollegiets utredning om globalkontingentsystem I proposition 1982/83:130 omåtgärder för tekoindustrin aviserades att en utvärdering av skyddssystemet påtekoområdet skulle ske så snart då pågående och förestående förhandlingar omnya avtal under MFA III hade slutförts. Denna utvärdering har skett.Kommerskollegium har i ett yttrande redovisat effekterna frånskyddssynpunkt liksom de handelspolitiska konsekvenserna av nuvarandeskyddssystem inom MFA:s rani jämfört med ett globalkontingentsystem. Kollegiets slutsats är att ett globalkontingentsystem intebör införas. Ett sådant kan motiveras endast om det ger tekoindustrin ettbättre skydd än NU1984/85:25 9 nuvarande system med bilaterala avtal inom MFA:s ram. Såsynes emellertid enligt kommerskollegium inte bli fallet. Globalkontingenter skulle sålunda inte genågon volymmässig effekt i förhållande till den nuvarande importen. För devaror som omfattas av globalsystemet skulle emellertid ett tak sättas förframtida ökningar av importen från de berörda länderna. Vid en övergång frånnuvarande bilaterala system till globalkontingenter skulle varutäckningensannolikt bli mindre. Den faktiska begränsningseffekten av en ökadländer-täckning i ett globalkontingentsystem ter sig därför osäker. Ett globalsystem skulle sannolikt leda till omfördelningartill de mest konkurrenskraftiga länderna inom globalsystemet. Enligt kommerskollegium torde , sett i ettinternationellt handelspolitiskt perspektiv, möta stark kritik om man väljeratt riva upp de nuvarande bilaterala begränsningsavtalen av MFA-typ ocharrangemangen med statshandelsländerna till förmån för ett globalsystem. Föratt inte förlora handelspolitisk trovärdighet bör i ett sådant lägekunna anföra mycket starka skäl för sitt handlande. I följande tablå redovisas uppgifter om importutvecklingenfrån olika länderkategorier vad avser kläder och andra konfektioneradeartiklar. import av kläder och andra konfektioneradeartiklar (kap. 60-62 exkl. 60.01) uttryckt i ton Totalt EG/EFTA länder (%) 60 986 32 554 (53,4) 4 995 ( 8,2) 28 432 (46,6) 4 873 (8,0) 346 (0,6) 64 601 33 998 (52,6) 5 949 ( 9,2) 30 603 (47,4) 4 994 (7,7) 379 (0,6) 58 509 31 025 (53,0) 5 471 ( 9,4) 27 484 (47,0) 4 502 (7,7) 326 (0,6) 58 845 32 497 (55,2) 6 390 (10,9) 26 348 (44,8) 4 086 (6,9) 207 (0,4) 57 108 32 121 (56,2) 6 597 (11,6) 24 987 (43,8) 4 717 (8,3) 194 (0,3) länder' (%) 18 817 (30.9) 6 202 (7,1) 2 837 (4,7) 19 028 (29,5) 6 202 (9,6) 3 805 (5,9) 17 953 (30,7) 4 702 (8,0) 3 022 (5,2) 18 901 (32.1) 3 154 (5,4) 1 941 (3,3) 17 282 (30,3) 2 794 (4,9) 1 143 (2,0) ' , , , , ,, , , , , . Republiken ,, Sri Länka och . NU1984/85:25 10 om vissa utvecklingsfaktorer < I rapporten (SIND PM 1984:4)pekar kommerskollegium bl. a. på vissa faktorer somkommer att vara av betydelse för eventuella framtida begränsningsarrangemang. Av väsentlig betydelse är om ett nytt multifiberavtalkommer till stånd när det nuvarande MFA III har löpt ut den 31 juli 1986.Viktigt är härvid bl. a. om den för förmånliga MVP-klausulen (se s. 7)kommer att finnas kvar. Detta är ingalunda självklart, anför kollegiet. Snararehar ett växande motstånd förmärkts bland exportländerna mottanken på en fortsättning av den nuvarande MFA-ordningen. Denna har av demupplevts som alltför restriktiv sett i relation till deras långsiktigaexportsträvanden. erinrar vidare om att ochPortugal är på väg in i EG. I samband härmed måste övervägas huruvida Sverigedärefter alls kan begära att skall begränsa sin export och omeventuellt en begränsning även mot kan införas. Sammanfattningsvis är det sålunda, anför kommerskollegium,tämligen ovisst vilket handelspolitiskt rörelseutrymme som kommer att föreliggai framtiden när det gäller att ingripa mot lågprisimport på tekoområdet. Utredning inom kommerskollegium om handelspolitiken påtekoområdet Inom kommerskollegium har inlettsett utredningsarbete med syfte att belysa och utvärdera den svenskahandelspolitiken på tekoområdet (dock ej med avseende på statshandelsländer)och lägga fram förslag till framtida handelspolitiskt agerande. I rapporten,som avses bli presenterad , kommer bl. a. utvecklingen avutrikeshandeln med tekovaror och begränsningspolitikens faktiska effekter påsvensk import att analyseras. Tekopolitikens kostnader kommer att beröras,varvid bl. a. importbegränsningarnas ekonomiska effekter för konsumenternakommer att kommenteras. Slutsatser kommer att redovisas inom dethandelspolitiska området avseende behovet av skydd för tekoindustrin i Sverige.En analys skall göras av hur existerande skydd har fungerat och vilka effekterdet har fått. Konsekvenser av agerande internationellt kommer attanges och förslag till fortsatta åtgärder kommer att lämnas. Bestämmelser om skyldighet attursprungsmärka kläder finns i lagen (1982:736) och förordningen (1982:910) omursprungsmärkning av kläder. Bestämmelserna gäller från ochinnebär att kläder, när dessa saluhålls yrkesmässigt, skall vara märkta meduppgift om i vilket land de har tillverkats. NU1984/85:25 11 Reglerna om obligatoriskursprungsmärkning tillkom efter initiativ av , som åren 1978 och 1979hade begärt förslag härom. Efter särskild utredning i frågan lades iproposition 1981/82:148 om åtgärder för tekoindustrin m. m. fram förslag tillreglering på området. Förslaget godkändes-med vissa kompletteringar avriksdagen på rekommendation av näringsutskottet (NU 1981/82:50, 59, rskr.1981/82:402). var inte enigt i sin tillstyrkan. Reservationförelåg från moderata samlingspartiets representanter i utskottet. Särskilda riksdagsbeslut om ursprungsmärkning