bet · G801SfU20 · 1984-12-31 00:00:00 — Mot bakgrunden av att ansvaret för befolkningens hälso-och sjukvård lagts på sjukvårdshuvudmännen ansåg utskottet del både riktigt ochrimligt, alt dessa har ett inflytande över hur de trots allt begränsadeekonomiska och personella resurserna fördelas, såväl mellan de olika sjukvårdshuvudmännensom inom deras resp. geografiska områden. Utskottet framhöll vidare att detfria läkarvalet i verkligheten är förbehållet patienterna i vissa storstadsområden,eftersom den offentliga vården i dessa områden har god tillgång på läkare ochdet övervägande antalet privatpraktiker etablerat sig där. Genom all resursernastyrs jämnare över hela landet ansåg utskollet att ett fritt läkarval på siktkan bli en realitet även för den övriga befolkningen. beslut vid föregående innebar ettaccepterande av den överenskommelse som träffats mellan regeringen ochsjukvårdshuvudmännen , Denna överenskommelse måste,anser utskottet, ligga fast, I överenskommelsen har parterna enats om enuppföljning och analys av planerad och faktisk utveckling av hälso- ochsjukvården och användningen av ersättningarna. Vissa huvudområden kommer attsuccessivt bli föremål för en närmare analys, I proposition 1983/84:190framhölls också all del ingår som en naturlig del i ochförsäkringskassornas uppgifter att följa erfarenheterna av de nyaersättningsreglerna ur socialförsäkringssystemets och de försäkrades synpunkt.Enligt utskottets mening får uppföljningen av det nya ersättningssystemetutvisa om några förändringar i systemet behöver göras i nästa överenskommelseom ersättningar till sjukvårdshuvudmännen. Såvitt gäller yrkandena om utredning och förslag omändringar i reglerna om skatte- och avgiftsfinansiering av hälso- ochsjukvården har vid SfU1984/85:20 12 ett flertal tidigare tillfällen på förslag av utskottetavslagit motioner härom. (Se SflJ 1981/82:15, 1982/83:26 och 1983/84:31. )Utskottet har framhållit att om en större del av sjukförsäkringens kostnaderskulle betalas via sjukförsäkringen i stället för med landstingsskall skulledetta innebära en avsevärd förändring av landslingens roll och ansvarbeträffande hälso- och sjukvården. Beträffande en individualisering avsjukförsäkringsavgifterna har utskottet hänvisat lill att de tidigareindividuella premierna slopades genom den s. k. Hagaöverenskommelsen mellanfolkpartiet och socialdemokraterna, och utskottet har för sin del inte funnitanledning frångå denna överenskommelse. Utskollet avstyrker på grund av del anförda bifall tillmotionerna 2817 och 1507 i nu behandlade delar. I ett flertal motioner begärs särskilda åtgärder för allunderlätta en ökning av den privata vården, främst i glesbygd. m.fl. begär i motion 2817 ett tillkännagivande om att arvodestaxorna förprivatpraktiserande läkare skall höjas och att arvodestaxorna för privatläkaregenerellt sett skall vara högre i glesbygd än i landet i övrigt. Vidnyetableringen i glesbygd skall taxan dessutom vara högre under de tio förstaverksamhetsåren. Motionärerna begär också ett beslut av om attetableringsbegränsningarna för privatpraktiserande tandläkare skall slopas medomedelbar verkan. Också m.fl, anser i motion 1507 all läkaresom etablerar sig.i glesbygd bör få la ut ett högre arvode och attetableringskonlrollen av landläkare bör upphöra, m,fl. begär i motion 660 ett tillkännagivande om att restriktioner ochetableringskonlroller vad gäller privat vård bör hävas och att mindrevårdinrättningar och husläkare skall stimulerastill etablering i glesbygd, bl.a. genom en högre sjukvårdsersättning. Överenskommelsen om sjukvårdsersättningar för åren 1985och 1986 innebär att de totala försäkringsersättningarna för sjukvården - såvälprivat som offentlig - lagts fast , liksom vilkabestämmelser som skall gälla för privatpraktiserande vårdgivares rättatt vara anslutna lill försäkringen. Den inriktning mot en ökad andelprivatvård som förespråkas i motionerna är inte förenlig med överenskommelsenoch ett genomförande av molionsförslagen skulle minska del finansiella utrymmetför den offentliga öppna sjukvården. Utskottet avstyrker på grund härav bifalltill motion 2817 yrkande 2, motion 1507 yrkande 1 och motion 660 i motsvarandedel. Vad gäller begränsningarna i rätten förprivatpraktiserande tandläkare alt vara anslutna lill tandvårdsförsäkringen harriksdagen beslutat all reglerna härom skall gälla även (prop, 1984/85:79, SfU 1984/85:7, rskr. Utskottet anser att börvidhålla detta beslut och avstyrker bifall till motion 2817 yrkande 4, motion1507 yrkande 4 ävensom motion 660 i motsvarande del. MarianneStålberg m. fl. lar i motion 2230 upp problem med all rekrytera SfU1984/85:20 13 läkare lill den offentliga vården i glesbygdslänen.Motionärerna anför all regleringen av elableringsrätten för landläkare medförtatt de tidigare problemen med att rekrytera landläkare lill den offentligavården numera lösts. Ett motsvarande system när det gäller läkare bör därförinföras och motionärerna begär ett tillkännagivande härom. Ett huvudsyfte med överenskommelse om sjukvårdsersättningarför åren 1985 och 1986 var all få en jämnare spridning över landet av såväl deekonomiska som de personella resurserna. Nyetableringar av privatläkare kansålunda inte ske utan huvudmännens medgivande, utom i stödområdena A, B och C.Systemet är snarlikt del som gäller för tandläkarna, eftersom det väsentligenär behovet av nyetableringar som avgör om sådana skall komma till stånd.Eftersom privatläkarna svarar för en ringa andel av den totala tillgången påläkare är del också tveksamt om de påtalade problemen kan lösas inom ramen förförsäkringens ersättningsregler, Utskollet anser all uppföljningen av del nyaersättningssysteniet får utvisa om några ytterligare åtgärder inomförsäkringssystemels ram skulle kunna bidra lill en bättre regional fördelningav läkarresurserna för tiden efter den nu löpande ersältningsperioden ochutskottet avstyrker bifall lill motion 2230, föreslår i motion 1722 att enförutsättningslös utredning skall göras om möjligheterna alt förbättra rekryteringenav läkare och tandläkare lill underförsörjda områden. Hon anser att problem medbl, a, rekrytering av läkare lill glesbygd inte skall angripas medtraditionella tvångs-, reglerings- eller stödmedel. Om någon effekt skalluppnås måste i stället finnas förutsättningar för en ökad strukturell ochgeografisk rörlighet och större frihet för individuella lösningar av bostad,barns utbildningsmöjligheter och medföljande maka/makes möjligheter att fåarbete. Den som rekryteras till glesbygd måste också ha möjlighet att pröva påen spännande region utan att livstidsdöma sig till platsen. Utskottet anser inte att problemen med att rekryteraläkare och landläkare till glesbygd kan lösas genom en utredning som syftarlill en genomgripande förändring ay samhällsstrukturen. Utskottet avstyrkerbifall till motion 1722, Motion 1733 av och tar uppvissa privatpraktiserande sjukgymnasters möjligheter att få stå kvar isjukförsäkringen efter , Enligt överenskommelsen omsjukvårdser-.sättningar är en förutsättning för fortsattanslutning till försäkringen, att en privatpraktiker bedrivit sin verksamhet i sådan omfattning att ersättning frånförsäkringen utgått med belopp motsvarande två månaders heltidsverksanihet.Motionären påpekar att detta villkor i praktiken tolkas så att denprivatpraktiserande läkaren eller sjukgymnasten skall ha haft 350 besök undertidsperioden i fråga. Med hänvisning till att en sjukgymnasts behandlingslid ärlängre än en läkares behandlingstid per patient begär motionärerna etttillkännagivande om alt ett lägre antal besök bör fastställas för sjukgymnasterän för läkare vid bedömningen av rätten att vara ansluten till sjukförsäkringen. SfU1984/85:20 14 Även om 350 besök angetts som ettriktlal till ledningTör bedömningen av rätten att vara ansluten tillförsäkringen sker enligt vad utskottet erfarit en individuell prövning av omkravet på två månaders hellidsverksamhel äruppfyllt. Hänsyn tas därvid till inriktningen av verksamheten och förekomstenav tidskrävande patienter, och även ett avsevärt lägre antal besök än 350 hargrundat rätt lill fortsatt anslutning till försäkringen. Vid avslag på ans.ökanom fortsall anslutning kan ett överklagande ske lill försäkringsrätt och isista hand till försäkringsöverdomstolen, Enligl utskottets mening får den nuaktualiserade frågan lösas i praxis och motion 1733 bör inte föranleda någonåtgärd från sida. Utskottet behandlar slutligen i detta sammanhang motion2429 av vari begärs en utredning om ersättning från den allmännaförsäkringen för psykologisk utredning och behandling meddelad av legitimeradpsykolog. Med hänsyn lill de ökade kostnader för sjukförsäkringensom en utvidgning av ersältningsrätten till att gälla nya grupper avvärdgivare skulle medföra kan utskottet inte biträda motion 2429, Förslag lill besparingar inomsjukförsäkringen genom höjda patientavgifter läggs fram i tre motioner, tmotion 2430 av m,n, (yrkande 1) begärs ett tillkännagivande omatt patientavgifterna vid läkarvård och sjukvårdande behandling bör höjas med10 resp, , i såväl offentlig som privat vård fr, o, m, ,Vidare begärs (yrkande 2) beslut om all reglerna för prisnedsättning avläkemedel skall ändras så all hälften av kostnaderna , ochhela kostnaden därutöver betalas av försäkringen, m,fl, begär imotion 2799 (yrkande 4) ett tillkännagivande om alt patientavgifterna vidläkarvård bör höjas med . som högkostnadsskyddet bör förbättrasså all avgiftsbefrielse inträder efler tolv läkarbesök eller läkemedelsinköp.Förslag om höjning av patientavgifterna och samtidiga förbättringar avhögkostnadsskyddet begärs också i motion 1756 (yrkandena 1 och 2) av BengtWesterberg m.fl. Sistnämnda motionärer anser alt patientavgifterna kan höjaslill , vid såväl läkarvård som läkemedelsinköp. Högkostnadsskyddet bördärvid inträda efter lolv läkarbesök/läkemedelsinköp och omfatta ävensjukresor. Såsom inledningsvis nämnts innebär överenskommelsen omsjukvårdser-sätlningar att huvudmännen erhåller ett iförväg fastställt belopp i ersättning från försäkringen för bl, a, den öppnasjukvården och alt patientavgifterna bestämts till vissa högsta belopp föråren 1985 och 1986. Utskottet vill i anslutning härtill erinra oni all vidriksdagsbehandlingen av proposition 1983/84:190 avslogs motionsyrkanden omsåväl lägre som högre patientavgifter än vad överenskommelsen förutsatte. Enhöjning av patientavgifterna inom den offentliga vården föreersättningsperiodens utgång och - för alt uppnå motionernas syfte allåstadkomma besparingar inom statsbudgeten - en samtidig sänkning avförsäkringsersättningarna SfU1984/85:20 15 skulle innebära att den överenskommelse som gäller och somriksdagen ställt sig bakom bryts. Eftersom försäkringsersättningarna till privata vårdgivareenligt överenskommelsen skall avräknas på det belopp som skall utbetalas tillsjukvårdshuvudmännen medför inte heller höjda patientavgifter inom den privatavården några besparingar på statsbudgeten så långe överenskommelsen gäller. Vad slutligen avser kraven på höjda avgifter vidläkemedelsinköp avslogs även motionsyrkanden härom i anslutning tillbehandlingen av proposition 1983/84:190, Utskottei (SfU 1983/84:31) erinrade omatt och hade i uppdrag att redovisamöjliga ytterligare kostnadsbesparingar inom läkemedelsområdet och ansåg attresultatet av detta arbete borde avvaktas. Utskottet vidhåller dennauppfattning. Det anförda innebär att utskottet avstyrker bifall till motionerna2430, 2799 och 1756 i nu behandlade delar. Ett flertal motioner berör högkostnadsskyddets utformning,m. fl. begär i motion 368 (yrkande 1) förslag om att sjukresorskall omfattas av högkostnadsskyddet och (yrkande 2) förslag om generösarebestämmelser, antingen genom alt den tidsperiod under vilkenhögkostnadsskyddet gäller förlängs eller genom att ett lägre antal vårdbesökresp. läkemedelsinköp ger avgiftsbefrielse. begär i motion1747 all högkostnadsskyddets utformning skall bli föremål för översyn i syfteatt uppnå förbättringar för personer, som har återkommande sjukdomaroch som på mycket kort lid åsamkas höga kostnader. Översynen bör också syftatill all för vissa kroniskt sjuka mildra det nuvarande kravet på 30sjukvårdande behandlingar innan kostnadsfrihet inträder, eftersom varjebehandling också kan vara förenad med resekostnader, förlorad arbetsförtjänstm.m. begär i motion 1276 en översyn i syfte all sjukresor skallomfattas av högkoslnadsskyddet medan m.fl. i motion 498 begärförslag om ett fristående högkostnadsskydd för sjukresor som kostar denförsäkrade mer än . Motionermed i huvudsak samma syfte som de nu förevarande behandlades också i betänkandeSfU 1983/84:31. Utskottet hänvisade till att frågan om högkostnadsskydd vidsjukresor var föremål för beredning inom med anledning avförslag från sjukreseutredningen i betänkande (SOU 1981:35) Sjukresor -Samordning och förenkling. Vidare hänvisade utskottet till alt enförsöksverksamhet planerades inom delar av och länslandstingsområden för att ge underlag för ett slutgiltigt ställningstagandetill om det ekonomiska ansvaret för sjukresor skulle överföras lillsjukvårdshuvudmännen . Utskottet ansåg att det fanns skälavvakta den pågående beredningen inom innan utskottetuttalade sig för en bestämd lösning på problemet med höga resekostnader vidsjukvård. Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker bifall tillmotionerna 368 yrkande 1, 498 och 1276. Även frågan om hur sjukvårdandebehandlingar skall beaktas inom ramen SfU1984/85:20 16 för högkostnadsskyddet behandlades i belänkande SfU1983/84:31. 1 denna fråga hänvisade utskottei till att frågan omhögkostnadsskyddets utformning skulle, förutom vid den fortsatta beredningen avsjukreseutredningens förslag, även komma att beröras i samband med denuppföljning och uivärdering av de olika läkemedelsförmånerna somriksförsäkringsverket och gör. Utskottet var med hänsyn härtillinte berett lill något uttalande om högkostnadsskyddets utformning. Motionerna368 yrkande 2 och 1747 föranleder inte utskollet till något ändratställningstagande. Enhgt 6 § sjukreseförordningen(1975:964) har den försäkrade rätt till ersättning för resekostnad med hänsyntill den väg och det färdsätt som verkligen använts. Resekostnaden får dockinte beräknas lill högre belopp än vad det skulle ha koslat all använda den vägoch det färdsätt som med skälig hänsyn lill den försäkrades tillstånd, resanslängd och övriga omständigheter varit ägnade att medföra den lägsta sammanlagdakostnaden. Kostnaden för resa med flyg ersätts bl. a. om resa skett från ellertill . Bestämmelser om ersättning för utgifter för övernattningfinns i 13 och 14 §§ samma förordning. Ersättning beräknas på det belopp somden försäkrade har betalt för logi, dock högst . När denförsäkrade har erhållit öppen vård under mer än utanför bostadsorten ochmellan behandlingsfillfällena stannat kvar på den ort där vården meddelats, fårersättningen inte utgå med högre belopp än vad den försäkrade, om han hadekunnat tillbringa naltvilan i sin bostad, skulle ha fått betala för resor framoch åter mellan den ort där vården meddelats och bostaden. Detta gäller ej omdel hade varit påkallat av medicinska skäl att han övernattat på den ort därvården meddelats. I motion 1724 redogör för en situation dären patient rest fram och tillbaka med flyg mellan Golland och fastlandet två påvarandra följande dagar varvid sjukreseersätlning utgått för resorna bådadagarna. Motionären framhåller att kostnaderna hade begränsats om patientenövernattat i och anser alt sjukreseförordningens bestämmelser måsteändras . Det nämnda försäkringsårendet har tagits upp avjustitieombudsmännen (), I ärendet har yttrat sig, Iyttrandet framhåller verket bl, a, att i de flesta fall drabbas inte denförsäkrade av någon kostnad för övernattning på grund av attsjukvårdshuvudmannen medverkar lill alt anvisa den försäkrade hotellrum påpatienthotell, varvid en övernatlningsav-gifl på , debileras, I allmänhethar försäkringskassorna avtal med sjukvårdshuvudmännen som innebär attförsäkringskassan debiteras över-naitningskostnader direkt på samlingsräkning.Verket uttalar sin avsikt att vidta åtgärder så all försäkringskassorna ochderas lokalkontor uppmärksammas på vårdgivarnas möjlighet att erbjudaövernattning på patienthotell när öppenvårdsbesök tar mer än i anspråk,JO har för sin del framhållit angelägenheten av att situationer liknande densom var föremål för granskning får en tillfredsställande lösning i framtidenoch hänvisar lill alt SfU1984/85:20 , 17 socialministern i svar på en fråga i den 20 mars1984 förklarat alt någon ändring av reglerna inte är aktuell i avvaktan på attövervägandena om huvudmannaskapet för sjukresor slutförts. På grund av dettaoch då å sin sida vidtagit åtgärder för alt förhindra ettupprepande har JO avslutat ärendet och tillställt en kopiaav beslutet. Såsom framgår av del ovan nämnda är regeringen välinförstådd med all nuvarande bestämmelser inom sjukreseförordningen kan ledatill otillfredsställande effekter i ersättningshänseende. Med hänsyn härtill,och då del ankommer på regeringen all utfärda bestämmelser om under vilkaförutsättningar reseersättning skall utgå, påkallar motion 1724 inte någonriksdagens åtgärd, I motion 1713 av och angelägenheten av alt rätten lill sjukreseersättning samordnas på ettbättre sätt med rätten till färdtjänst och motionärerna begär etttillkännagivande härom till regeringen, Utskottei är införstått med alt det finns problem ursamordningssynpunkt mellan de båda ersättningsformerna. Utskottet anseremellertid alt resultatet av de pågående övervägandena inom regeringskanslietom huvudmannaskapet för sjukresorna bör avvaktas innan gör någrauttalanden om hur problemen bör lösa. Motion 1713 bör därför inte föranledanågon åtgärd. Den som är försäkrad enligt lagenom allmän försäkring (AFL) och bosatt i skall vara inskriven hos allmänförsäkringskassa fr, o, ni, den månad då han fyller . Inskrivningen medförrätt lill sjukpenning om den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst uppgårtill . Den sjukpenninggrundande inkomsten motsvarar den inkomst ipengar eller vissa naturaförmåner som den försäkrade kan antas för år räknatkomma att tills vidare erhålla av eget arbete, antingen på grund av anställningeller genom annat förvärvsarbete. Vid beräkningen av den sjukpenninggrundandeinkomsten bortses från den del av inkomsten som överstiger sju och en halvgånger det vid årets ingång gällande basbeloppet. Ändring i den sjukpenninggrundandeinkomsten på grund av inkomständring kan ske först efter det attförsäkringskassan fått kännedom härom. Sjukpenning utgår vid sjukdom som sätter nedarbetsförmågan med minst hälften. Vid fullständig nedsättning av arbetsförmåganutges hel sjukpenning och i annat fall halv sjukpenning. Hel sjukpenning utgörför dag räknat av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, deladmed 365, Sjukpenningförsäkringen ger skydd mot inkomstbortfall fr,o, m, dagen efter insjuknandedagen. Som insjuknandedag räknas normalt den dagdå anmälan om sjukdomsfallet görs hos . 1* 1984/85. SfU1984/85:20 18 varar utöver insjuknandedagen utges intesjukpenning för de dagar, högst två, då den fiirsäkrade ändå inte skulle haarbetat i sin huvudsakliga sysselsättning (fridagsregeln). Om en ny sjukperiodinträffar från föregående sjukperiods slut utgår sjukpenning ävenför insjuknandedagen i det nya sjukdomsfallet. Beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten m. m. I den sjukpenninggrundaiideinkomsten ingår som nämnts förutom inkomst i pengar även vissa naturaförmåner.Dessa beslår av kost, bostad eller bil och ingår även i underlaget förpensionsgrundande inkomst och för uttag av socialavgifter. Två motioner tar upp frågan om överkompensation med nugällande regler för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst på grundval avnaturaförmåner, I motion 424 begär 0\'e förslag lill åtgärder för attkomma till rätta med det förhållandet att sjukpenning i vissa fall kanöverstiga löneavdraget vid sjukdom. Detta kan enligt motionären exempelvis blifallet om en anställd har en förmån av fri bil, eftersom förmånsvärdet ingår isjukpenningunderlagel men inte medför ett motsvarande avdrag på lönen, I motion 849 av ges liknande exempel ochmotionären begär en utredning om åtgärder för att motverka sådana effekter. Utskottet avstyrkte i sitt av godkändabetänkande SfU 1983/ 84:24 bifall till en motion med samma syfte. Utskottetframhöll därvid att värdet av naturaförmåner vid beräkningen avsjukpenninggrundande inkomst m. m, med nödvändighet bygger på enschablonmässig beräkning. Så t, ex, ingår endast vissa slag av naturaförmåner iberäkningsunderlaget. Möjligheten att utnyttja förmånerna under sjukdomvarierar också avsevärt mellan olika försäkrade. Skulle förmånerna i frågaundantas helt från beräkningsunderlaget för sjukpenninggrundande inkomst skulledetta leda till en för låg sjukpenning. För en helt rättvisande kompensationsnivåerfordras en särskild utredning vid varje sjukfall om i vilken utsträckningförmånerna kunnat utnyttjas. Kostnaden för administrationen av ett sådantulredningsförfarande skulle inte heller svara mot de besparingar som skullekunna göras i de fall sjukpenningen reducerades i förhållande till de undersjukdomstiden utnyttjade naturaförmånerna. Utskollet anser att bör vidhålla sitt tidigareställningstagande och avstyrker bifall till motionerna 424 och 849. Enligt den fr, o, m, gällandesemesterlagstiftningen utgör semesterlönen av arbetstagarens underinljänandeåret förfallna lön i anställning, Seniesterlönebestämiiielsernainnebär en viss överkompensation jämfört med storleken av ordinarie lön förmotsvarande tid. Avvikelse från bestämmelserna härom kan dock göras med stöd avkollektivavtal som på arbetstagarsidan slutils eller godkänts av organisationsom är att anse som central arbetstagarorganisation. Vid beräkningen av densjukpenninggrun- SfU1984/85:20 19 dande inkomsten beaktas all förekommande ersättning i denmån den härrör från förvärvsarbete och utgår stadigvarande eller med vissregelbundenhet. Försäkringsöverdomstolen har i ett avgörande den 23 juni 1981ansett att även den i semesterlagen inbyggda överkompensationen bör beaktas vidberäkning av sjukpenninggrundande inkomst. I avsikt att uppnå administrativförenkling och förhindra ingående utredningar beträffande semsterför-hållandeni det enskilda fallet, särskilt vid utnyttjandet av möjligheten att spara denfemte semesterveckan, har domstolen ansett det lämpligt att använda ettschabloniserat beräkningssätt. Med beaktande av de vid tillfället rådandeöverenskommelserna på arbetsmarknaden och för att tillgodose den isemesterlagen åsyftade överkompensationen har domstolen valt alt använda sammaschablon som efter överenskommelse mellan ()och Privaltjänstemannakartellen (PTK) används vid beräkning avpensionsmedförande lön och sjuklön, nämligen faktorn 12,16 multiplicerad medlönen beräknad för månad. m. fl. begär i motion 2799 yrkande 6delvis förslag om samordning mellan sjuk- och arbetsskadeförsäkringen å enasidan och bestämmelserna om semeslertdiägg å andra sidan så allöverkompensation inte sker. Såsom försäkringsöverdomstolen fastslagit utgörsemestertillägget en del av inkomsten för ulfört förvärvsarbete och skallbeaktas vid beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten enligt nuvaranderegler. Beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten bygger som nämnts påen viss schablonisering. En långtgående detaljstyrning av beräkningsgrundernaskulle enligt utskottets mening medföra betydande merarbete och kostnader föradministrationen ulan att därigenom ge exaktare beräkningar. Utskottet ansermed del anförda att motion 2799 i nu behandlad del inte bör föranleda någonåtgärd. Sjukpenninggrundande inkomst för den som har inkomst avannat förvärvsarbete än anställning beräknas i princip med ledning av den försäkradestaxering. Inkomsten av annat förvärvsarbete får dock inte beräknas högre än vadsom motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning.