bet · G801JoU28 · 1984-12-31 00:00:00 — Närsedan den västtyska samma sommar plötsligt beslöt att införamotsvarande regler framlade bilavgaskommittén ett tilläggsförslag innebärandeobligatoriskt införande av 83-krav för personbilar och lätta lastbilar fr.o. modeller samt fr. o. m. modell för tunga lastbilar ochbussar. har ett samarbete om skärptbilavgasrening upprättats på såväl politisk nivå som expertnivå mellan fleraeuropeiska länder. Vid sidan av de nordiska länderna och haräven , , , och samt under entid även deltagit i arbetet. Detta arbete hade vid tiden förproposifionens framläggande lett fram till att enighet uppnåtts på expertnivåom ett samarbete om utarbetandet av gemensamma regler vilka borde motsvara deamerikanska federala kraven. Jordbruksministern anför i propositionen att han bedömerdet angeläget att effektiva åtgärder vidtas för att minska avgasutsläppen frånvägtrafiken. Med hänsyn till den långa tid det tar att införa effekfivavgasrening på hela bilparken bör beslut om åtgärder mot avgasutsläppen fattasså snart som möjligt. Regeringen lägger i propositionen fram en tidsplan förinförande av effekfiv avgasrening varvid föreslås att de normer som tillämpasfederalt i skall tillämpas. Dessa normer bygger på införande av katalytisk JoU1984/85:28 20 avgasrening för bensindrivna bilar, vilket i sin turförutsätter användande av blyfri bensin. Enligt den tidtabell som anges ipropositionen bör nya skärpta avgasreningskrav för personbilar införasfrivilligt fr. o. m. modeller och obligatoriskt fr. o. m. Blyfri bensin kan tillhandahållas vid ett begränsat antalbensinstationer i Syd- och fr. o. m. . Fr. o.m.den 1 juli 1986 kan blyfri bensin finnas vid ett rikstäckande nät av stationerlängs de största vägarna. Fr, o, m, kan blyfri bensintillhandahållas vid samtliga bensinstationer i landet med undantag förstationer med endast en pump. Förslaget om skärpningen av avgasreglerna gällerunder förutsättning av att det vid tiden för propositionen pågåendeinternationella samarbetet fullföljs. Enligt motion 879 (m) bör vid införandet avavgasrening följa de västtyska åtgärderna på området innefattande ett systemmed skatterabatter för både blyfri bensin och bilar med katalytisk avgasreningi avvaktan på att obligatorium införs (yrkande 7). Ett motsvarande yrkandeåterfinns i motion 2814 (m). I motion 2894 (c) yrkas att de nya avgasreglernainförs obligatoriskt fr. o. m. modeller (yrkande 14). Motionärernakräver även att blyfri bensin finns tillgänglig vid alla tankställen med mer änen pump senast frän (yrkande 11). Etr motsvarande yrkandeåterfinns i motion 556 (c) (yrkande 1). I motion 2894 krävs även att ekonomiskastyrmedel införs till förmån för fordon med katalysatorrening och blyfribensin. Gällande författningar bör ändras för att möjliggöra förslagensgenomförande (yrkande 10), Även i motion 2899 (fp) begärs obligatoriskavgasrening med katalysator fr. o, m. modeller (yrkande 7) och attblyfri bensin finns allmänt tillgänglig fr, o. m. (yrkande 6). Kravet på obligatoriskt införande av katalytiskavgasrening fr. o. m. den ställs även i motion 2902 (vpk)(yrkande 17 b). Blyfri bensin bör enligt motionen införas på de 100 störstaorterna (yrkande 17 a). Motsvarande yrkanden återfinns imotionerna 2266 yrkande 1 och 2785 (vpk). Utskottet får för sin del anföra följande. Sedan propositionen framlagts har vidsitt sammanträde nätt en kompromissuppgörelse om införande avskärpta avgasreningskrav. Som ett resultat av denna uppgörelse beräknasinförandet av obligatoriska avgasreningskrav motsvarande de amerikanska bliväsentligt försenade jämfört med den tidtabell som tidigare angivits av bl, a.de danska och västtyska regeringarna, Förhundsregeringens tidigare tillkännagivnaavsikt att införa ekonomiska styrmedel till förmån för bilar med katalytiskavgasrening fr. o. m. torde komma att genomföras men medavsevärt lägre skatterabatter än vad som tidigare angivits. Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning att det avflera skäl är angeläget att införandet av de nya reglerna i möjlig mänsamordnas internationellt i flera länder i . Genoin den överenskommelsesom träffats i och som utskottet redogjort för är det nuosäkert JoU1984/85:28 21 om de medlemsländer i EG som tidigare deltagit isamarbetet med och andra länder om införande av obligatoriskaavgasregler enligt 83-normerna kommer att genomföra dessa under de närmasteåren. Oaktat detta finner utskottet att det för del är angeläget attdet program regeringen föreslagit i möjligaste män fullföljs. Utskottet utgårfrån att regeringen överväger vilka möjligheter som föreligger att genomföraprogrammet med obligatorium enligt den angivna tidtabellen och att alternativtinföra ett frivilligt system under en övergångstid varvid det torde blinödvändigt att införa ekonomiska styrmedel. Enligt vad utskottet erfarit pågårredan ett arbete i detta syfte inom . fortsätter detinternationella förhandlingsarbetet. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet förslageti motionerna 879 och 2814 att vid införandet av nya avgasregler skallbinda sig vid utvecklingen i resp. EG. Likaså avstyrks de förslagsom framlagts i motionerna 2894 (c), 2899 (fp) och 2902 (vpk) om att införaobligatoriska avgasreningskrav tidigare än enligt den av regeringen redovisadetidsplanen. Utskottet kan inte heller biträda förslagen om tidigareläggan-de avintroduktionen av blyfri bensin. Den plan regeringen lagt fram får ansesrealistisk med hänsyn bl. a. till att beredskapslagren måste omsättas. Denföranleder således ingen erinran från utskottets sida. Utskottet har överlämnat förslag som väckts i motionernaom ekonomiska styrmedel till skatteutskottet för beredning. Därvid harutskottet i yttrande avstyrkt motionerna (JoU 1984/85:6 y). De nya skärpta kraven på avgasrening på bilar kommer attmedföra att nya bilar byggs med effektiv avgasreningsutrustning.Jordbruksministern anför i propositionen att ansvaret för att denna utrustningblir så hållbar som möjligt bör läggas på biltillverkarna. I motionerna 2898(c), 2903 (fp) och 2906 (m) uppmärksammas detta uttalande. Motionärernaframhåller att risk finns att biltillverkarna tar monopol påreservdelstillverkningen om de skall garantera avgassystemets funktion, ochkräver att monopoliseringstendenser motverkas. Utskottet vill i sammanhangetframhålla att det även i propositionen betonats att de nya avgaskraven ochavgaskontrollen ej får leda till en monopolisering av tillbehörsmarknaden.Utskottet utgår från att en monopolisering av reservdels- och servicemarknadenej tillåts uppstå. Det torde ankomma på bl. a. attbevaka frågan. Med det anförda får motionerna anses besvarade. De avstyrks påden grunden. Enligt motion 556 av m. fl, (c) börriksdagen besluta om riktlinjer för en låginblandning av etanol, producerad avinhemska råvaror, i all motorbensin (yrkande 2). I motion 2901 (fp) yrkas attriksdagen riktar ett fillkännagivande om inblandning av etanol i blyfri bensin. Utskottet vill framhålla att ett beslut nu om införande avblyfri bensin inte innebär att möjligheterna att senare besluta ometanolinblandning i bensinen försvåras. Det finns emellertid enligtjordbruksministerns bedömning inte nu tillräckligt underlag för ett beslut ifrågan. Enligt propositionen kommer en JoU1984/85:28 22 särskild utredning att tillsättas av regeringenför att närmare utreda förutsättningarna för låginblandning av motoralkohol ibensin. Med detanförda avstyrks motionerna. I propositionen uttalas att en rad skäl talar för attskärpta avgasreningskrav bör införas på tunga fordon. Detta bör ske iinternationell samverkan. Jordbruksministern anmäler att han avser föreslåregeringen att uppdra åt berörda myndigheter att, som underlag för Sverigesdeltagande i det fortsatta internationella samarbetet, utreda frågor omavgasrening för lätta och tunga lastbilar samt bussar. Enligt motion 2894 (c) bör avgasreningskrav införas påtunga dieselfordon . Dessa krav bör motsvara de s. k. 83-kraven,(yrkande 16). Vidare begärs utredning om införande av de s. k.Kalifornienkraven (yrkande 17). Kalifornienkraven bör enligt motion 2899 (fp)införas , efter utredning (yrkande 8), medan de enligtmotion 2902 (vpk) bör införas fr. o. m. modeller (yrkande 17 c). Utskottet finner icke anledning inta annan ståndpunkt idenna fråga än regeringen. Att, som föreslås i centermotionen, införa USA83-krav för att kanske övergå till de strängareKalifornienkraven eller andra krav kan enligt utskottets mening inte försvarasfrån ekonomisk synpunkt. Motionerna avstyrks såvitt nu är i fråga. Riktlinjer för luftkvalitet behövs enligt propositionensom ett underlag för den kommunala planeringen. .Fordbruksministern erinrar om attbilavgaskommittén föreslagit att rikflinjer införs för luftkvalitet medavseende på koloxid, kväveoxid och ozon. arbetar förnärvarande med att ta fram sådana riktlinjer. I motion 2904 (m) föreslås att gerförslag till ekologiskt baserade gränsvärden och inte enbart hälsobedömningarsom , för svaveldioxid, kväveoxid, ozon m, m. (yrkande 2). I motionenframhålls att det endast finns tre mätstationer i landet förozon. Enligt motionären bör ges i uppdrag att redovisalämpliga mätprogram för ozon (yrkande 3). Utskottet har erfarit att om ett årräknar med att kunna lägga fram ett program för riktvärden för luftkvalitet.Inom den nordiska ämbetsmannakommittén pågår även ett arbete med ekologiskariktvärden av den typ som efterlyses i motionen. Syftet är att undersöka hurmycket föroreningar från luften mark och sjöar tål. I aktionsplanen begärsmedel (1,2 milj. för förstärkning av miljökvalitetsövervakningen (PMK) medstationer som mäter ozon och kväveföreningar, m. m. Denna framställningtillgodoses i proposifionen. Med det anförda får motionen anses vara besvaradsåvitt nu är i fråga. Den avstyrks mot den bakgrunden. I motion 2054 av m.fl.(vpk) yrkas att ett dubbelt system med både bindande gränsvärden och riktvärdenför planeringen i vad gäller hälsovådliga luftföroreningar inom tätorter ochindustriområden utarbetas (yrkande 4). JoU1984/85:28 23 har avslagit enmotion med samma innehåll. Utskottet framhöll i det sammanhanget (JoU1984/85:16) att bilavgaskommittén förordat införande av riktvärden. fanns det inte anledning att ifrågasätta de bedömningar som gjorts inomkommittén i detta avseende. Med samma motivering avstyrker utskottet det nuaktuella yrkandet. I propositionen anförs att hastigheterna på våra vägar harbetydelse bl. a. för utsläppen av kväveoxider. Enligt mofion 2902 (vpk) börhastigheten därför begränsas på de vägar där /timgäller som fartgräns (yrkande 17 d). Utskottet avstyrker yrkandet medhänvisning till ett uttalande i propositionen att det är väsentligt atttrafiksäkerhetsverket vid beslut om hastighetsgränser är observant på dennafråga. Den torde sålunda komma att beaktas av den ansvariga myndigheten påområdet. I propositionen tas även upp frågan om ett program förforskning och utveckling av miljövänligare teknik inom transportområdet.Jordbruksministern konstaterar efter samråd med berörda statsråd attmiljöfrågorna redan nu ägnas uppmärksamhet inom ramen förenergiforskningsprogrammet. Det kan emellertid vara motiverat att STU får ettsärskilt uppdrag att utarbeta ett program för utveckling av miljövänliga alternativadrivsystem för fordon. Enligt jordbruksministern är det också angeläget attmiljövänliga transportsystem för kollektivtrafik i tätorter och för godstrafikutvecklas. Enligt motion 2894 (c) bör energiteknik ochtrafiklösningar utvecklas som minskar utsläpp av bilavgaser i tätorter (yrkande18). I motion 6905 (c) framhålls att staten bör stimulera till miljövänligaretrafik i tätorterna genom bättre övervakning av luftkvaliteten och genom attstödja viss kollekfiv persontrafik och miljövänligare trafiklösningar. Utskottet får för sin del framhålla att det givetvis ärangeläget att trafikens miljöstörningar motverkas när helst tillfälle bjuds.Åtskilliga förslag i propositionen har även denna inriktning. Hit hör vad somtidigare anförts beträffande riktlinjer för luftkvalitet och det nyssredovisade avsnittet om forskning och utveckling av miljövänlig teknik. Somjordbruksministern framhåller kan även vissa trafikplaneringsåtgärder vidtasför att kväveoxidutsläppen och andra förorenande utsläpp från biltrafikenskall kunna reduceras ytterligare. Med det anförda kan enligt utskottets meningmotionerna anses besvarade såvitt nu är i fråga. De avstyrks således. Enligt motion 2902 (vpk) är det nödvändigt attkväveoxidutsläppen från flyg kartläggs och utreds (yrkande 10). Den i sammayrkande väckta frågan om beskattning av flygbensin har överlämnats fillskatteutskottet för beredning. Utskottet har med anledning av motionen inhämtat attberäkningar av kväveutsläppen från flyget ingår i de uppskattningar som gjortsav de totala kväveutsläppen. Utskottet finner att syftet med mofionsyrkandetsålunda i allt väsentligt tillgodosetts i den del som faller underjordbruksutskottets beredningsområde. Det avstyrks alltså. JoU1984/85:28 24 Två tredjedelar av ytautnyttjas för den produktion som jordbruket och skogsbruket svarar för. De frånproduktionssynpunkt mest värdefulla markerna är belägna i de av försurningenmest drabbade områdena. Det är mot denna bakgrund naturligt att det frånjordbruks- och skogsbrukssynpunkt kan ställas starka krav pä åtgärder för attbegränsa försurande utsläpp. Även jordbruket och skogsbruket måste emellertidmedverka i kampen mot försurningen genom förändringar av verksamheten på sådantsätt att olägenheterna inte förstärks utan motverkas. Skogsgödslingen har stor betydelse för skogsproduktionen iSvealand och . Den har dock minskat i omfattning . Somgödselmedel används huvudsakligen ammoniumnitrat vilket verkar försurandepå marken. har i samråd med utfärdat allmännaråd till ledning för användningen av kvävegödselmedel på skogsmark.Jordbruksministern delar den uppfattning som företräds i aktionsplanen, att debegränsningar som anges i allmänna råd är tillräckliga för attnå angelägna förbättringar och motverka markförsurningen till följd avskogsgödsling. Enligt motion 2894 (c) är skogsbruket inte på samma sättberoende av gödsling som jordbruket. Försurande gödselmedel kan därförförbjudas i skogsbruket (yrkande 21). Enligt motion 2902 (vpk) börskogsgödsling förbjudas helt (yrkande 8). Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning attdet för närvararande bör vara tillfyllest att allmänna rådföljs vid skogsgödsling. Motionärerna har enligt utskottets mening inte anförtsådana skäl att det finns anledning frångå den uppfattningen. Det är emellertidsom jordbruksministern framhåller viktigt att och naturvårdsverketnoga följer utvecklingen på området och fortlöpande prövar om ytterligareåtgärder kan behöva vidtas. Motionerna avstyrks således i nu berört avseende. I motion 2902 (vpk) (yrkande 11) yrkas även attskogsvärdsstyrelserna erhåller ökade resurser. Utskottet får erinra om attriksdagen avslagit en likalydande motion i samband med åretsbudgetbehandling (prop. 1984/85:100 bil. 11, JoU 1984/85:25). Anledningföreligger icke att återuppta denna fråga. har det i denallmänna debatten förts fram krav på mer inblandning av lövträd, främst björk,i de svenska skogarna. Det har bl. a. ansetts att lövskogen skulle ge markenstörre motståndskraft mot försurning. En utredning om skötsel av lövskog utförs avskogsstyrelsen i samråd med och bör slutföras . JoU1984/85:28 25 Jordbruksministern konstaterar attde brister som enligt aktionsplanen föreligger när det gäller våra kunskaper omlövträdens markförbättrande förmåga innebär att det inte nu är möjligt att taställning till frågan om behovet av förändringar av skogsskötselns inriktning.Som anges i aktionsplanen behövs mer forskning på området. Det är emellertidangeläget att den s. k. lövskogspolicy som för närvarandearbetar med inte fördröjs pä grund härav utan att arbetet härmed slutförs såsnart som möjligt. De resultat som forskningen ger får därefter bilda underlagför fortsatta överväganden. Enligt motion 2894 (c) bör den lövträdsinblandning som inågon mån bidrar till att dämpa försurningens effekter bibehållas. Motionärernahar tidigare i annat sammanhang föreslagit avskaffandet av det s. k.5:3-bidraget vilket utgår till skogsodling efter avverkning på skogsmark därskogen är så gles eller till så stor del består av för marken olämpligtträdslag att dess tillväxt är avsevärt lägre än den tillväxt som är möjlig.Försurningsproblemet ger ytterligare skäl för att ta bort detta bidrag, ansermotionärerna (yrkande 19). Enligt motion 2899 (fp) bör riksdgen uttala attstatsbidrag inte bör utgå till avverkning av 5:3-skogar med dominans av lövträd(yrkande 10). Motionärerna anser att det sätt pä vilket skogsvårdslagentillämpas i hög grad verkar i riktning mot en minskning av andelen löv- ochbiandbestånd i den svenska skogen. Utskottet får erinra om att vid åretsbudgetbehandling minskat rambeloppet för skogsodling efter avverkning avlågproducerande bestånd i enlighet med regeringens förslag. Därvid harmotionsyrkanden i linje med de här behandlade avslagits (prop. 1984/85:100 bil.11, JoU 1984/85:25 rskr. Som jordbruksministern framhåller bör nyaforskningsresultat avvaktas innan ytterligare ändringar vidtas av skogsstyrelsenss. I detta sammanhang må framhållas att naturvårdsverketenligt vad utskottet erfarit genomfört en utredning av de miljöeffekter somblir följden av löv- och blandskogarnas areella minskning i , Enpreliminär utredningsrapport föreligger. Enligt denna har lövskogen som biotopstor betydelse för variationen av fauna och flora. Den anses även bjuda ökadresistens mot försurningen och har i övrigt kulturhistorisk ochrekreations-politisk betydelse. Sammantaget har lövskogen enligt utredningen såstor betydelse att den bör bibehållas i södra och . Utskottet får framhålla att utredningens resultat ännu ärpreliminära. Utskottet utgår från att regeringen, sedan konkreta förslaggrundade på utredningen överlämnats, vidtar de åtgärder som är möjliga ochlämpliga i sammanhanget. Regeringen har möjlighet att jämka fördelningen mellande olika ändamål som innefattas under anslaget D 6. Bidrag till skogsvård. Meddet anförda tillstyrker utskottet att lämnar utan erinran vad somanförts i propositionen under rubriken . Motionerna avstyrks såvittnu är i fråga. JoU1984/85:28 26 Gödsling och kalkning av De svenska åkerjordarna lider påmånga håll av kalkbrist. Åkermarks-kalkning bedrivs inte i den omfattning somskulle behövas för att motverka försurningseffekterna av gödsling, skördeuttag,utlakning av växtnäringsämnen samt surt nedfall. Enligt propositionenföreligger behov av ökad kalkning inom jordbruket. Det är också angeläget attkonsekvenserna av en ökad användning av icke försurande gödselmedel utreds.Vidare behövs särskilda insatser för en förbättrad markkartering.Jordbruksministern anser också att informations- och rådgivningsverksamhetenbör ökas. För att minska ammoniakavdunstningen bör de nu gällande anvisningarnaom miljöskydd vid djurhållningen ses över. Tillsynen över efterlevnaden börförstärkas. I några motioner framställs yrkanden om försurandegödselmedel. Enligt motion 2894 (c) bör man upphöra med användning av detstarkt försurande gödselmedlet ammoniumsulfat (yrkande 22). Man bör vidareuppmana gödseltillverkare att deklarera behovet av kompensationskalk vid användningav sammansatta gödselmedel samt utöka lantbruksrådgivningens insatser förkompensafionskalkning. I särskilt utsatta områden bör stöd ges till kalkning avjordbruksmark (yrkande 23). Enligt motion 2902 (vpk) bör plan antas för attsuccessivt minska försurande gödsling av jordbruksmark (yrkande 9). Motionärernapåminner även om att beslutat om avgifter på gödsel- ochbekämpningsmedel vilka skall användas till åtgärder pä miljöområdet. Betydligtstörre insatser än de som föreslagits i propositionen bör vara möjliga.Regeringen bör omgående återkomma med förslag härom (yrkande 12). Enligt motion2266 (vpk) bör åtgärder vidtas så att utsläppen från jordbruksgödslingenhalveras (yrkande 2). Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning av vilkaåtgärder som erfordras för att komma till rätta med försurningen av åkermark.Det innebär även att de förslag som lagts fram i aktionsplanen tillgodoses.Enligt utskottets mening är de motionsyrkanden som förts fram icke av denkaraktären att ett tillgodoseende av dem skulle tillföra saken nämnvärdaförbättringar. Utskottet är heller icke berett att biträda yrkandena i den månde innebär höjda anslag. Motionerna avstyrks således såvitt nu är i fråga. Enligt motion 2902 (vpk) bör begära kartläggningav och forskning om markförgiftning och konsekvenser för livsmedelsproduktioneni (yrkande 2). Bakgrunden är rapporter från enligt vilkaminst av yta, vart femtonde hektar, är för lång tidförstörd av biocider och tungmetallstoff. Ett likartat yrkande framställs i motion2616 (vpk). Utskottetfär anföra följande med anledning av yrkandet. Som framgår av utskottets redogörelse lider de svenskaåkerjordarna på många håll av kalkbrist. För att råda bot häremot ingåromfattande kalkningsverksamhet, intensifierad rådgivning och utökadmarkkartering i JoU1984/85:28 27 programmet mot försurningen. I bedöms tungmetallericke förekomma i sådana mängder att de kan medföra problem för människorshälsa, i vart fall inte så länge försurningen av marken motverkas genomkalkning. Industriutsläppen av tungmetaller i anses icke vara av denstorleksordningen att de påverkar åkerjordens kondition. Enligt ensammanställning som gjort av tillgängligt faktaunderlagtillförs den svenska åkerjorden kadmium i små mängder vilka icke utgörnågon omedelbar risk men bör bringas att upphöra. Den största källantill detta kadmiumtillskott utgörs av handelsgödsel (ca /år) medan ca 2ton beräknas falla ned från luften och härröra från diffusa källor -huvudsakligen belägna utomlands. och lantbruksverket har iegenskap av tillsynsmyndigheter ansvaret för att utvecklingen av åkermarkenstillstånd noga följs och att åtgärder vidtas därest så erfordras. Någonytterligare åtgärd med anledning av motionsyrkandet torde motbakgrund av det anförda icke vara påkallad. Kalkning och andra åtgärder för att motverka och dämpaförsurande effekter I aktionsplanen redovisaserfarenheterna från den kalkningsverksamhet som bedrivits. Kalkninghar utförts dels av sjöar och vattendrag som en försöksverksamhet åren1977-1982 och därefter i större skala, dels av skogsmark och grundvatten som enförsöksverksamhet som startades . I planen läggs också fram ett förslagtill program för fortsatta insatser. Jordbruksministern framhåller att erfarenheterna från denhittills genomförda kalkningsverksamheten visar att kalkning av sjöar,vattendrag och avrinningsområden tills vidare är ett nödvändigt sätt att dämpaeller lindra försurningens skadeverkningar i vattensystemen. Med hänsyn bl. a.till att försurningsproblemen inte kan lösas genom kalkning samt till desvårigheter som föreligger att effektivt kalka många sjöar och vattendrag, måstekalkningen dock alltid betraktas som ett uppehållande försvar i avvaktan päåtgärder som effektivt minskar utsläppen av de ämnen som orsakar försurningen.Kalkning får således aldrig betraktas som en slutgiltig lösning påförsurningsproblemen. Det är dock mot bakgrund av de akuta problem som finnsnödvändigt att nu fortsätta kalkningsinsatserna. Jordbruksministern anslutersig således fill den inriktning av kalkningsverksamheten som föreslås iaktionsplanen. Enligt motion 1397 (s) bör statsbidrag till kalkning kunnautgå inom oförändrad medelsram. Enligt motion 2902 (vpk) står det helt klart attföreslaget anslag inte räcker för det kalkningsbehov som finns. börge regeringen till känna att de nu föreslagna insatserna till kalkning av sjöar,mark och grundvatten bör utökas så snart det visar sig att behoven i landet ärstörre än regeringen förväntat (yrkande 16). I motion 2904 (m) framhålls attkalkningen förvisso inte är det allena saliggörande botemedel som man vill göraden till. JoU1984/85:28 28 kalkningen på kort sikt är det bästa medlet kan den pälång sikt vara förödande.