bet · G801SoU13 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:13 omföretagshälsovård och arbetsanpassning (prop. 1984/85:89) I betänkandet behandlas förslagen iproposition 1984/85:89 om företagshälsovård och arbetsanpassning samt demotioner som väckts med anledning av propositionen. Vidare behandlas tremotionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden . En redovisning av propositionens förslag finns ibetänkandet på s. 6-10. Utskottet föreslår att anta de upprättadelagförslagen och tillstyrker vad som i propositionen föreslås om utvidgatskadeansvar för staten vid yrkesinriktad rehabilitering. Utskottet tillstyrkervidare propositionens förslag till riktlinjer för företagshälsovårdensinnehåll, utbyggnad samt personal- och utbildningsbehov. Beträffande förslagettill inriktning av arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamheten förarbetshandikappade anställda och arbetssökande erinrar utskottet om att denrätt som föreslås för arbetsförmedlingen resp. att kallastill och att delta i överläggningar på en privat arbetsplats förutsätter stöd ilag, men tillstyrker förslaget i övrigt. Vidare tillstyrker utskottet förslagetom nytt ersättningssystem för företagshälsovården samt föreslår attbemyndiga regeringen att disponera högst . ur fonden förarbetsmiljöförbättringar för information i samband med genomförandet avförslagen i propositionen. Patienter som enligt avtal är tillförsäkrade fri sjukvårdbör enligt utskottet inte tvingas erlägga patientavgift efter remiss avföretagsläkare. Utskottet uttalar vidare att patientavgift inte heller bör tasut i de fall någon av sin företagsläkare remitteras till sitt hemlandsting.Utskottet förutsätter att regeringen i lämpligt sammanhang prövar behovet avkompletterande bestämmelser eller andra åtgärder på dessa punkter. Utskottets m-ledamöter har avgivit fem reservationerrörande andelen sjukvård inom företagshälsovården och ersättningen härför,sammansättningen av yrkesinspektionsnämnderna, prövningen aversättningsvillkoren samt beträffande tillämpningsföreskrifterna. Utskottets c-ledamöter reserverar sig till förmån för enmotion (c) om avslag på propositionens förslag till ändring i 3 kap. 2 §arbetsmiljölagen. M-ledamöterna instämmer i reservationen. Även utskottetsordförande (fp) reserverar sig men med annan motivering till förmån för en fp-motionpå denna punkt. I engemensam reservation begär m-, c- och fp-ledamöterna att vad 1 1984/85.12 saml. SoU1984/85:13 2 utskottet uttalat beträffande patientavgift vid remisstill hemlandsting skall ges regeringen till känna, Vpk-ledamoten reserverar sig till förmån förmotionsyrkanden (vpk) angående bl, a, landstingens samverkan medföretagshälsovården, lagfäst skyldighet att anordna företagshälsovård samtföretagshälsovård som specialitet i läkarnas vidareutbildning. Ett särskilt yttrande har vidare avgivits av utskottetsordförande (fp) beträffande lokaliseringen av resp, huvudmannaskapet förföretagshälsovårdsutbildningen. I proposition 1984/85:89 omföretagshälsovård och arbetsanpassning har. regeringen() föreslagit dels att anta vidpropositionen fogade förslag till 1. lag om ändringi arbetsrniljölagen (1977:1160) 2. lag om ändringi sekretesslagen (1980:100) 3. lag om ändringi lagen (1981:691) om socialavgifter 4. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring 5. lag om ändringi lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, dels att 1. godkänna vadsom i propositionen föreslås om utvidgat skadeansvar för staten vidyrkesinriktad rehabilitering, 2. godkänna vadsom i propositionen anförs om företagshälsovårdens innehåll, utbyggnad samtpersonal- och utbildningsbehov, 3. godkänna vadsom i propositionen anförs om inriktningen av arbetsanpassnings- ochrehabiliteringsverksamheten för arbetshandikappade anställda ocharbetssökande, 4. godkänna det ipropositionen framlagda förslaget om nytt ersättningssystem förföretagshälsovården vilket förordas träda i kraft , 5. bemyndigaregeringen att disponera högst . ur fonden förarbetsmiljöförbättringar för information i samband fned genomförandet avförslagen i propositionen. Lagförslagenframgår av bilaga. Motioner väckta med anledning av proposition 1984/85:89 I motion 1984/85:269 av GullanLindblad (m) och () hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt utbildningen av företagssköterskor bör omfatta 40 poängs vidareutbildningenligt företagshälsovårdsutredningens förslag. SoU1984/85:13 3 2. att som sin mening gerregeringen till känna att huvudmannaskapet för utbildningen bör vara statligt. I motion 1984/85:270 av m.fl. (fp)hemställs 1. att med avslag på propositionen i denna delbeslutar att tillägget till 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen skall lyda: Om arbetsförhållandena är förenade med särskildapåfrestningar och risker för de anställda skall arbetsgivare föranstalta omföretagshälsovård i den omfattning verksamheten kräver., 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om huvudmanför och lokalisering av företagshälsovårdsutbildningen samt om arbetsterapeuterna, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om attersättning för företagshälsovården skall utgå för alla anslutna tillföretagshälsovård oavsett arbetstid, 4. att riksdagenbeslutar begära att regeringen följer tillämpningen av ersättningsreglerna förföretagshälsovården med hänsyn till möjligheterna att förenkla reglerna, 5. att riksdagenbeslutar att en ledamot för de enskilda företagen skall ges plats iyrkesinspektionsnämnden. I motion 1984/85:271 av m.fl. (vpk) hemställs 1. attriksdagen beslutar om alla arbetares rätt till företagshälsovård med följandesom Motionärernas förslag benämnda förändring av lag om ändring i arbetsmiljölagen(1977:1160): Föreslagen lydelse Motionärernas förslag 3 kap, 2§ Arbetsgivareskall vidtaga--------- skall underhållas väl. Om arbetsförhållanden påkallar Arbetsgivare är skyldig att aixord- detskall arbetsgivare föranstalta oitx na företagshälsovård som behövs för företagshälsovård i den omfattning att förebygga alt arbetstagare utsätts verksamheten kräver. för ohälsa eller olycksfall. skyddsstyrelsenkan i den mån det påkallas av organisatoriska eller andra särskilda skälföreskriva om un-dantag från vad nu sagts. Styrelsen kan därvid föreskrivavillkor. Arbetsgivare och arbetstagare kan i kollektivavtal som harslutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation träffaöverenskommelse om hur företagshälsovård skall anordnas. Arbetarskyddsstyrelsert /neddelar föreskrifter om företagshälsovård i den månverksamheten i/tte regleras genom sådant kollektivavtal. SoU1984/85:13 4 Arbetsgivare skall beakta---------- utför arbete ensam, 2, att riksdagenbeslutar hemställa hos regeringen om förslag att företagshälsovård införs fr,o, m, som specialitet för läkares vidareutbildning, 3, att riksdagenbeslutar hemställa hos regeringen om förslag som innebär attyrkesinspektionsnämnderna och arbetarskyddsstyrelsen får en kvalificeradmajoritet av fackliga representanter, I motion 1984/85:272 av m,fl. (c)hemställs 1. att riksdagenavslår förslag om ändring i 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om remisser, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om det fastställda ersättningsbeloppet per årtill företagshälsovården . I motion 1984/85:273 av m. fl. (m)hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sjukvårdensroll i företagshälsovården. 2. att riksdagenhos regeringen begär skyndsamt förslag till komplettering aversättningssystemet vad gäller sjukvårdsinsatser i enlighet med vad i motionenanförts, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omyrkesinspektionsnämndernas sammansättning, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prövningenav ersättningsvillkor, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkontrollföreskrifter. I motion 1984/85:274 av AlfWennerfors (m) hemställs att beslutar att ersättningssystemet förföretagshälsovården bygger på den nuvarande principen vad gäller antaletanställda oavsett deltid eller heltid. Motion väckt under allmänna motionstiden I mofion 1984/85:2257 av LarsWerner m. fl. (vpk) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 14-16), 14. att alla anställda får obligatorisktillgång till företagshälsovård fr. o. m. 15. att företagshälsovården samordnasmed landstingens verksamhet, 16. att företagshälsovårdens personalanställs via landstingen, men ansvarar inför en kommitté som är till sinmajoritet sammansatt av fackföreningsmedlemmar utsedda av den lokalafackorganisationen. SoU1984/85:13 5 Dagens företagshälsovård har vuxitfram på initiativ av arbetsmarknadens parter. Den första överenskommelsen omföretagshälsovård slöts mellan SAF och LO . Därefter hararbetsmiljöavtal och överenskommelser om företagshälsovård slutits inomsamtliga sektorer av arbetsmarknaden. Till följd av att samhället genom en tillstora delar dispositiv lagstiftning angett de yttre ramarna förföretagshälsovården har arbetsmarknadens parter kunnat gemensamt utformaverksamheten på det för resp. bransch mest ändamålsenliga sättet.Skyddskommittén är i princip huvudman för verksamheten. Arbetsgivarna svararför kostnaderna. Företagshälsovården har enligt avtalen kunnat organiseraspå olika sätt med hänsyn till företagens förutsättningar. I större företag,landsting, kommuner och statliga verk finns i regel "inbyggd"företagshälsovård för de egna anställda. Små och medelstora företag har slutitsig samman och bildat företagshälsovårdscentraler. Branschhälsovård förekommeri flera branscher, ofta begränsad till en eller ett par regioner eller orter.Många landsting har engagerat sig i extern företagshälsovård för att hjälpa småföretag att få tillgång till företagshälsovård. Företagshälsovården har byggtsut kraftigt. var 663 000 anställda anslutna till företagshälsovård medersättning enligt lagen om allmän försäkring. var motsvarande siffra 2260 000 eller av de yrkesverksamma. Omkring 1,6 miljoner av landets arbetstagare saknar i dagföretagshälsovård. Av dem finns närmare 400 000 arbetstagare på platser sominte omfattas av arbetsmiljöavtal. Huvudparten av dessa arbetsplatser är småprivata företag. Även drygt 270 000 ensamföretagare och deras medhjälparesaknar tillgång till företagshälsovård. Stora grupper av anställda anser sig ha påtagliga besvärav brister i arbetsmiljön. Undersökningar som gjorts pekar på samband mellanförhållanden i arbetsmiljön och antalet sjukskrivningsdagar ochförtidspensioner. inträffar ca 100 000 olycksfall på arbetsplatsernaoch det anmäls ca 20 000 arbetssjukdomar. De samhällsekonomiska konsekvensernai form av produktionsbortfall samt kostnader för sjukersättning ansesbetydande. De nuvarande reglerna för ersättning tillföretagshälsovård har behållits i stort sett oförändrade sedan de infördes imitten av . Reglerna är utformade så att ersättning utgår för en vissdel av företagshälsovårdens kostnader för hälso- och sjukvård. Motersättningsreglerna har framförts kritik som främst gällt att reglerna genomsin utformning kan verka styrande till förmån för den sjukvårdande verksamhetensamt att de medför en omfattande administrativ hantering. Med stöd främst av främjandelagen (1974:13) påbörjadearbetsmarknadsverket verksamhet med s. k. anpassningsgrupper.Grupperna SoU1984/85:13 6 skall vara ett forum för nära samverkan mellan arbetsförmedlingen,fackföreningarna och företagen. Syftet med att inrätta anpassningsgruppernavar att de skulle arbeta med anställningsfrämjande åtgärder så att äldre ocharbetshandikappade sökande skulle få arbete. Företagshälsovårdens utbyggnad och utveckling I propositionen läggs framriktlinjer för företagshälsovårdens framtida inriktning och utbyggnad.Ftiktlinjerna omfattar bl. a. åtgärder för att påskynda utbyggnaden avverksamheten. Propositionen grundar sig i dessa delar på de överväganden ochförslag som har lagts fram av företagshälsovårdsutredning (A 1976:01)i betänkandet (SOU 1983:32) Företagshälsovård för alla. Utbyggnaden av företagshälsovården skall även ifortsättningen i första hand ske på frivillig väg och bygga på de avtal ochöverenskommelser om företagshälsovård som har träffats mellan arbetsmarknadensparter. Målet för utbyggnaden bör enligt propositionen vara att alla anställdaskall ha tillgång till företagshälsovård. Även ensamföretagare och deras medhjälpareskall kunna ansluta sig. Arbetsmarknadsministern räknar med att av deanställda skall kunna vara anslutna fill ersättningsberättigad företagshälsovårdvid 1990-talets början. Enligt propositionen (s. 18) skall företagshälsovården somen opartisk rådgivande expertresurs till den lokala skyddsverksamheten medverkatill att arbetsmiljön i största möjliga utsträckning anpassas till människansförutsättningar. Verksamheten skall huvudsakligen vara av förebyggandekaraktär och beakta såväl medicinska och tekniska som psykiska och socialaaspekter i arbetsmiljön. Vidare skall företagshälsovården varaarbetsplatsanknuten och väl integrerad i eller samordnad med företagens ellerarbetsställets lokala skyddsorganisation. Yrkesinspektionsnämnderna föreslås få i uppgift att svaraför regional samverkan när det gäller utbyggnaden av företagshälsovården liksomatt i övrigt verka för företagshälsovårdens utveckling inom regionen. Enligtpropositionen bör yrkesinspektionen prioritera insatser för att förbättraskyddsarbetet och arbetsmiljömedvetandet i de små företagen. Vidare föreslåsatt såväl landsting som primärkommuner i egenskap av betydande arbetsgivare gesegen representation i yrkesinspektionsnämnderna samt attarbetstagarrepresentationen utökas i motsvarande mån. Den till arbetarskyddsstyrelsen knutnaföretagshälsovårdsdelegationen föreslås fortsätta att vara ett centralt organför samverkan och information rörande företagshälsovårdens utbyggnad ochutveckling. I propositionen föreslås att i 3 kap. 2 § arbetsmiljölageninförs en bestämmelse som ålägger arbetsgivare att föranstalta omföretagshälsovård SoU1984/85:13 7 om arbetsförhållandena sä påkallar och i den omfattningverksamheten kräver. Förslaget innebär att yrkesinspektionen, medarbetsmiljölagen som grund, kan förelägga en arbetsgivare att bereda deanställda företagshälsovård. För att ett sådant ingripande skall få ske måsteförst alla möjligheter till frivillig anslutning till företagshälsovård inomrimlig tid vara uttömda. Arbetsmarknadsministern anför emellertid att hon inteär beredd att avskriva tanken på en lagstiftning om generellskyldighet för arbetsgivare att föranstalta om företagshälsovård. Hon anser attriksdagen bör ges tillfälle att utvärdera effekterna av det föreslagnastödsystemet och då också pröva behovet av eventuelltytterligare lagstiftningsåtgärder. Beträffande personalsammansättningen understryks vikten avatt företagshälsovården är tillräckligt flexibel för att kunna möta de snabbastrukturförändringarna i arbetslivet och anpassa personalsammansättning ocharbetsuppgifter därefter. Arbetsmarknadsministern anser det inte möjligt attmed säkerhet förutse vilken personalsammansättning och personaltäthet som ärmest ändamålsenlig på . När det gäller utbildning av personal förföretagshälsovården föreslås arbetarskyddsstyrelsen, universitets- ochhögskoleämbetet och få i uppdrag att tillsammans överväga påvilket sätt samverkan och samordning rörande företagshälsovårdsutbildningenbäst kan uppnås. Arbetarskyddsstyrelsens utbildningar för personal inomföretagshälsovården föreslås meritmässigt jämställas med motsvarande utbildningi högskolan. Utskottet kommer i det följande (s. 10) att uppehålla motionsyrkanden som tar upp sjukvårdens roll i företagshälsovården,yrkesinspektionens sammansättning, ingripande med lagstöd i särskilda fall,vissa utbildningsfrågor samt de delar av propositionen som har direktanknytning till dessa frågor. Nytt ersättningssystem för företagshälsovården Förslaget till nyttersättningssystem för företagshälsovården överensstämmer till stora delar meddet förslag som lades fram av en arbetsgrupp i betänkandet (Ds A 1984:1)Nytt ersättningssystem för företagshälsovården. Förslaget innebär en principiell rätt till ersättning frånsamhället under förutsättning att en företagshälsovårdsenhet uppfyller vissafastställda villkor. Kontrollen av att villkoren är uppfyllda föreslås läggaspå yrkesinspektionsnämnderna. Vidare är förslaget utformat så att ersättningenutgår i förhållande till det antal personer, såväl anställda som egen- ochensamföretagare, som omfattas av företagshälsovården. Enligt propositioneninnebär en sådan konstruktion att den nuvarande kopplingen mellan ersättningoch sjukvårdskostnader försvinner och att ersättningssystemet i fortsättningenär verksamhetsneutralt. SoU1984/85:13 8 Ersättningen delas upp i tre delar- grundersättning, småföretagstillägg och nyanslutningstillägg. Grundersättningen skall utgöra basen iersättningssystemet. Den föreslås utgå för samtliga som omfattas och somarbetar i genomsnitt minst /vecka. Arbetsmarknadsministern anmäler atthon har för avsikt att föreslå regeringen att fastställa en grundersättning om210 kr. per person för . Småföretagstillägget skall utgå för högst 50 personer ivarje anslutet företag oberoende av företagets storlek. Stimulansen för demindre företagen väntas uppnås genom att dessa relativt sett gynnas mer änstörre företag. Småföretagstillägget föreslås vara hälften så stort somgrundersättningen, dvs. Nyanslutningstillägget skall minska de höga initialkostnadernai samband med nyanslutning av företag till företagshälsovården. Tilläggetföreslås motsvara hälften av summan av grundersättning och småföretagstilläggför det nytillträdande företaget. För att företagshälsovårdens utbyggnad inteskall bromsas upp i avvaktan på att det nya ersättningssystemet skall börjagälla föreslås att nyanslutningstillägget enligt de nya reglerna skall gällaäven för nyanslutningar som sker fr. o. m. . Arbetarskyddsstyrelsen föreslås få i uppdrag att utformaföreskrifter för tillämpningen av de villkor en företagshälsovårdsenhet skalluppfylla för att få ersättning. Villkoren, som sammanfattas i propositionen (s.92), utgår från de huvuduppgifter för företagshälsovården som finns angivna ide centrala arbetsmiljöavtalen. Finansieringen av ersättningen skall ske överarbetarskyddsavgiften som föreslås höjas med 0,195 procentenheter.Sjukförsäkringsavgiften föreslås sänkas . Det nyaersättningssystemet medför behov av ändringar i lagen (1962:381) om allmänförsäkring och i lagen (1981:691) om socialavgifter. Utskottet behandlar i det följande (s. 19) vissa imotionerna aktualiserade frågor rörande ersättningsbestämmelserna. I propositionen anförs att de s. k.anpassningsgruppernas förhållande till skyddskommittéer och andrapartssammansatta organ på arbetsplatserna i många fall blivit oklart. Det har,uppges det, varit svårt att avgöra i vilket organ anpassnings- ochrehabiliteringsfrågor skall behandlas på arbetsplatserna. Vidare haranpassningsgrupperna i hög grad kommit att inrikta sin verksamhet på redananställd personal i stället för att arbeta med anställningsfrämjande åtgärder. I propositionen föreslås skyddskommittéerna få ett ansvarför att en organiserad arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet bedrivspå arbetsställena. Syftet med förslaget uppges vara att skapa förutsättningarför att anpassa arbetsmiljö och arbetsförhållanden så att personer med olikaslag SoU1984/85:13 9 av funktionshämningar skall kunna få och behålla ettarbete. Förslaget föranleder ett fillägg till 6 kap. 9 § arbetsmiljölagen.Vidare läggs förslag fram om sekretess och tystnadsplikt i dessa sammanhang.Syftet är att ge ett sekretesskydd för den enskilde om dennes personligaförhållanden samt för företaget i fråga om affärs- och driftsförhållanden.Förslagen föranleder ändringar i 7 kap. 13 § arbetsmiljölagen och isekretesslagen (1980:100). För att underlätta arbetsprövning och arbetsträning, somär förlagd till en arbetsplats, föreslås att statens ansvar vid yrkesinriktadrehabilitering på icke-statliga arbetsplatser utvidgas. Ersättning av allmännamedel föreslås kunna lämnas till arbetsgivaren för skador orsakade av den somuppbär sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring i samband medprövning och träning på en arbetsplats där den sjukskrivne inte har sinanställning. För att arbetsförmedlingen skall kunna överlägga medparterna på arbetsplatserna om rekrytering av äldre och handikappade aviserassärskilda föreskrifter (prop. s. 66) som skall ge förmedlingen rätt att delta iöverläggningar med ett partsorgan på arbetsplatsen. Också försäkringskassanföreslås få rätt att delta i överläggningar som gäller enskilda försäkrade somär anställda på arbetsplatsen (prop. s. 68). Till grund för vad som förs fram om arbetsanpassnings- ochrehabiliteringsverksamhet ligger främst förslag från samverkanskommittén (A1981:04) i betänkandet (Ds A 1984:2) Arbetsanpassning. Arbetsmarknadsministern föreslår slutligen att riksdagenbemyndigar regeringen att ur fonden för arbetsmiljöförbättringar få disponerahögst . för information om dels det nya statsbidragssystemet, delsförslagen om arbetsanpassning och företagshälsovårdens framtida inriktning.Pengarna avses användas för broschyrer och konferenser. Den nyaordningen föreslås träda i kraft . Beträffande de delar av propositionen som behandlararbetsanpassnings-och rehabiliteringsverksamhet har inga motioner väckts. Med anledning av vad som anförts i propositionen villutskottet för sin del erinra om att en rätt för arbetsförmedlingen resp.försäkringskassan att kallas fill och att delta i överläggningar på en privatarbetsplats förutsätter stöd i lag. I den mån frivilliga överenskommelser intekan träffas förutsätter utskottet att regeringen överväger behovet avkompletteringar av bestämmelserna på området och i förekommande fall återkommermed förslag härom till . Vad gäller försäkringskassorna har utskottetunder hand inhämtat att man har för avsikt att påbörja en översyn avbl. a. rehabiliteringsverksamheten för arbetshandikappade och därvid se överförsäkringskassornas samverkan med arbetsplatserna i ett vidare sammanhang.Utskottet har i övrigt inget att erinra mot proposifionens förslag såvitt nuär i fråga. SoU1984/85:13 10 Sjukvårdens roll i företagshälsovården I motion 1984/85:273 av . (m) anförs, med hänvisning till att det i propositionen anses önskvärtatt sjukvårdsdelen inom företagshälsovården minskar, att det är angeläget attsjukvård även i fortsättningen ges erforderligt utrymme i företagshälsovården.Enligt motionärerna är det i många fall värdefullt för de anställda att kunnafå sina behov av sjukvård tillgodosedda genom företagshälsovårdens försorg.Vidare finns det, enligt motionärerna, ett klart samband mellan sjukvård ochförebyggande vård. Det kan dessutom bli svårt att rekrytera personal tillföretagshälsovården om inslaget av sjukvård begränsas. Vad som i motionenanförs om sjukvårdens roll i företagshälsovården föreslås geregeringen till känna (yrkande 1), I propositionen anför arbetsmarknadsministern, eftersamråd med statsrådet (s, 21), att företagshälsovårdens medicinskadel i allt väsentligt bör inrikta sin verksamhet på det sjukdomsförebyggandeoch hälsofrämjan-de arbetet samt på den yrkesinriktade rehabiliteringen vidarbetsplatserna. Det nya ersättningssystem sorn föreslås har till syfte attstimulera bl, a, de förebyggande insatserna inom företagshälsovården. Enligtarbetsmarknadsministern innebär en omfattande sjukvårdande verksamhet inomföretagshälsovården att utrymmet för de miljö-, grupp- och individinriktadeförebyggande insatserna som är företagshälsovårdens huvuduppgift begränsas.Behovet av sjukvård, i bemärkelsen medicinsk behandling, skall i första handtillgodoses inom ramen för samhällets hälso- och sjukvård, främst primärvården.Arbetsmarknadsministern anser emellertid att en viss andel sjukvårdhar ett klart berättigande inom företagshälsovården. Sjukvården spelar enväsentlig roll inte minst för den förebyggande verksamheten, heter det ipropositionen (s. 22).