bet · G801UU6 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet vill inte heller förorda närmare kulturella ochvetenskapliga kontakter med . En sådan linje vore ett brott mot deinternationella isoleringssträvanden som många länder, däribland vårt eget,ansluter sig till och skulle utåt sannolikt uppfattas så, att numeraanser att är på rätt väg. Det finns enligt utskottets bedömning beklagligtvis fåtecken i den sydafrikanska verkligheten som tyder på att en "påverkansstrategi" av det slag som skisseras i motionen kommer att nå del avseddasyftet. Yrkandena 4 och 6 i motionen avstyrks med hänvisning till det anförda. I motionens yrkande 5 fullföljs på biståndsområdet i vissmån den tankegång som ligger bakom yrkande 4. Det svenska stödet, som hittillsmest gått lill rörelser utanför , bör i större grad kanaliseras tillmottagare inne i landet. Sålunda bör stipendier för högre utbildning av svartaövervägas och bistånd ges till medborgarrätts-, kyrkliga och fackligaorganisationer som stöder de svarta. Även medicinsk och annan humanitär hjälpbör komma i fråga. SIDA bör ges i uppdrag att snabbutreda hur ett sådant stödskulle kunna utformas. Som framgår bl.a. av utskottets årliga biståndsbetänkanden(senast UU 1983/84:15) är det svenska stödet till och tillapartheidpolitikens offer mycket omfattande. I innevarande års budget har 160milj. avsatts för humanitärt bistånd i södra . Hälften därav går tillbefrielserörelserna och återstoden kanaliseras via svenska och internafionellaenskilda organisationer samt olika FN-organ. Stöd lill högre utbildning för icke-vita vid sydafrikanskahögskolor eller utomlands är ett väsentligt inslag i detta bistånd. Även andratyper av stöd för en demokratisk utveckling lämnas via organisationer inom ochutom . Av uppenbara skäl är det ofta svårt alt nå de grupper som vigärna vill nå. Del kan enligt utskottets mening finnas anledning för regeringenoch SIDA att såsom föreslås i motion 166 ytterligare uppmärksamma möjlighetertill insatser lill förmån för svarla och färgade inne i . Något behovav en särskild utredning torde emellertid inte föreligga. Yrkande 5i motionen avstyrks följaktligen. UU 1984/85:6 29 somsäkerhetsrådet har upprepade gånger fastställt att närvaro i Namibiaär olaglig. Medlemsstaterna i FN har uppmanats undvika sådana förbindelser medSydafrika som skulle kunna innebära ett erkännande av överhöghet iNamibia. Medlemsländerna har också uppmanats påverka sina privata företag attinte investera i eller skaffa koncessioner i . har uppfyllt dessa rekommendationer. kunde utröna finns inga privata svenska investeringar inomproduktionen i . Därtill kommer att den svenska Sydafrikalagen omfattaräven . Det s. k. Namibiadekretet av , som utförligtbeskrivs i kommitlébe-tänkandet och propositionen, syftar lill alt skyddaNamibias naturtillgångar från att exploateras. Detta skydd omfattar enligtdekretet även utförsel av naturresurser. Dekretet är enligt svensk uppfattning inte juridisktbindande för FN:s medlemsstater så länge säkerhetsrådet inte fattat ett beslutav samma innebörd. har emellertid i FN uttalat stöd för dekretet. I fem av de föreliggande motionerna berörs . Motion1983/84:961 föreslår i yrkande 1 alt lagstiftning framläggs som förbjuder allimport och medverkan vid exploatering m.m. av naturresurser enligtNamibiadekretet. Innebörden av yrkandet är alt Namibiadekretet bör bli svensklag. Motionerna 165, 167 och 168 föreslår att import från förbjuds ochmotion 1983/84:1542 att all handel med förbjuds. Möjligheten att i lagstifta om åtgärder som svararmot Namibiadekretet har övervägts av som emellertid funnitatt sådan lagstiftning skulle stöta på stora juridiska och praktiska problem.Det är också av betydelse i sammanhanget att i huvudsak uppfyllerdekretet, bl.a. genom Sydafrikalagen. är inte medlem av , Ett förbud mot importeller handel över huvud taget skulle därför inte formellt strida mot vårainternationella åtaganden. som regeringen har emellertid kommittill slutsatsen att ett importförbud skulle ha mycket liten ekonomiskbetydelse. direktimport från är obetydlig. Större delen avNamibias utförsel går över och ännu mer skulle kunna ledas genomSydafrika i händelse av restriktioner. Även näringsutskoltet anser all ettförbud mot handel med skulle få begränsad ekonomisk betydelse och attförbudet med lätthet skulle kunna kringgås. Med hänvisning till del anförda får utskottet avstyrkayrkande 1 i motion 1983/84:961, yrkande 1 i motion 1983/84:1542, yrkande 4 imotion 165, yrkande 2 i motion 167 och yrkande 2 i motion 168. Vad gäller yrkande 2 i motion 1983/84:961 angåendeförberedelser för en svensk insats på gruvområdet i efter landetssjälvständighet vill UU1984/85:6 30 utskottet hänvisa till att och följer utvecklingen i och bl. a. har nära kontakter medSWAPO som redan mottar ett betydande svenskt bistånd. Det är naturligt att ettutvecklingssamarbete med fortsätter sedan landet blivit självständigt.Formerna härför och innehållet i ett framtida bistånd får då avgöras påsedvanligt sätt. Yrkande 2 i motion 1983/84:961 avstyrks med hänvisninghärfill. Utskottet har tagit del av den tillriksdagen överlämnade redogörelsen för de svenska företagens verksamhet iSydafrika och . Utskottei noterar att föredraganden bedömer efterlevnadenav lagen som god ehuru i något fall en investering som torde stå i strid medlagen gjorts. Med proposition 1984/85:56 föreslås all företagen skallåläggas en vidare skyldighet alt lämna uppgifter än den som gäller.Utskottet utgår från att även de nya uppgifter regeringen på delta sätt får delav kommer att ingå i kommande års redogörelser till . Med det anförda föreslår utskottet att läggerregeringens skrivelse 1983/84:87 till handlingarna. l.attriksdagen avslår motion 1984/85:166, yrkande 2, angående res, 1 (m) avskaffandeav den nuvarande lagen om förbud mot investeringar i och , 2. att riksdagenavslår mofion 1983/84:1541, motion 1984/85:164, yrkande 1, motion 1984/85:165,yrkande 3, och motion 1984/ 85:167, yrkande 3, angående avskaffande avdispensreglerna m, m., 3. att riksdagenavslår motion 1984/85:164, yrkande 2, mofion 1984/85:165, yrkande 2, och mofion1984/85:168, yrkande 1, angående avskaffande av 8§ i lagförslaget, 4. alt riksdagenavslår motion 1984/85:167, yrkande 1, angående viss res. 2 (vpk) förändring av 8§ ilagförslaget, 5. att riksdagenavslår motion 1984/85:165, yrkande 1, angående slopande av nedre beloppsgräns idispensordningen, 6. all riksdagenavslår motion 1984/85:164, yrkande 4. angående tidpunkt för ingivande avdispensansökningar, 7. all riksdagenförklarar motion 1984/85:164, yrkande 6, besvarat res, 1 (m) med vad utskottet anfört angående offentlighet vidtillämpningen 8. att avslårmotion 1984/85:164, yrkande 3, angående nya s, y, 1 (fp) kriterier för bedömning av dispensansökningar, UU1984/85:6 31 9, att förklarar motion 1983/84:2202, yrkande 3,besvarat res, 1 (m) med vadutskottet anfört angående viss skärpning av den gällande Sydafrikalagen, 10. att , med avslagpå motion 1984/85:166, yrkande 1, antar res,1 (m) det med proposition 1984/85:56 framlagda förslaget till lag om förbud motinvesteringar i och , dock att denna lag skall träda i kraftden , 11. att avslår motion1984/85:164, yrkande 5, och motion res,3 (m) 1984/85:166, yrkande 3 i vad avser medel för information omSydafrikapolitiken, 12. att avslår motion1984/85:166, yrkande 3 i vad avser res,4 (m) upphandling, 13. att avslår motion1984/85:166, yrkande 3 i vad avser SAS , res, 5 (m) flygUnje, 14. all förklarar motion1983/84:964 besvarad med vad utskottet anfört angående svenska företagsdeltagande i sydafrikansk säkerhetslagstiftning, 15. att förklarar motion1983/84:962 besvarad med vad utskottet anfört angående utvidgning av förbudetmot vapenexport till , 16. att avslår motion 1983/84:963, yrkande 2, motion res. 6(vpk) 1983/84:2202, yrkandena 1 och 2, och motion 1984/85:165, yrkande 5,angående ekonomiska sanktioner mot , 17. att förklarar motion 1983/84:963,yrkande 1, och motion 1983/84:1542, yrkande 2, besvarade med vad utskottetanfört angående FN-sanktioner mot , 18. alt avslår motion1984/85:166, yrkandena 4 och 6, res, 7(m) angående nya riktlinjer för Sydafrikapolitik, 19. att avslår motion1984/85:166, yrkande 5, angående en res, 8 (m) utredning om ekonomiskt stöd för en demokratisk utveckUng i 20. att avslårmotion 1983/84:961, yrkande 1, motion res, 9 (vpk) 1983/84:1542, yrkande 1, motion 1984/85:165, yrkande 4, motion ' > (s) 1984/85:167, yrkande 2, och motion 1984/85:168, yrkande 2, 21. att avslår motion1983/84:961, yrkande 2, angående insatser på gruvområdet i , 22. att med besvarande avmotion 1984/85:167, yrkande 4, godkänner de i propositionen förordade riktlinjerna för den . UU1984/85:6 32 23. att läggerregeringens skrivelse 1983/84:87 om svenska företags verksamhet i ochNamibia till handlingarna, Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(). (c). ().Margaretha (), Axel (). (m). Maj-LisLööw (s), (), (). (), BertilMåbrink (vpk). () och (). och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 21 börjar med "Utskottet vill" och på s, 24 slutarmed "anses besvarat" bort ha följande lydelse: Redan när den nu gällande Sydafrikalagen tillkom råddeoklarhet huruvida den då föreslagna lagen stod i samklang med värt landsfolkrättsliga åtagande. Den lagrådsgranskning som genomfördes av proposition1978/79:196 var omfattande, som lagrådet på ett flertal punkter ejkunde enas. Den nu föreslagna lagstiftningen utgör på ett flertalpunkter en väsentlig utvidgning av Sydafrikalag, Som framhålls imotion 166 sker detta som internationella principer ochinternationell praxis bl, a, för internationell handel och extraterritorielllagstiftning skärps bl, a, inom och , Utskottet vili även hänvisa tillvad som i en av\ikande mening lill näringsutskottets yttrande anförts omeffekten i tredje land av lagstiftningen. Det är beklagligt att lagrådet ejgetts tillfälle att granska det upprättade lagförslaget. Den nuvarande Sydafrikalagen syftar till att påverka densydafrikanska raspolitiken och samhällsinriktningen. genom att öka trycket påden sydafrikanska regimen. syftar lagen till att medverka till attandra stater inför liknande åtgärder gentemot , Den utvärdering som redovisar i sittbetänkande (SOU 1984:52) visar att "En genomgång av de effekter somåstadkommits genom lagen ger sålunda vid handen att det eftersträvade syftetmed lagen UU1984/85:6 33 endast i begränsad mån kunnat uppnås. Man kaninte hävda att det väsentliga målet, alltså all påverka den sydafrikanskaregimen i riktning mot en avveckling av apartheidsystemel och alt hjälpa desvarta till ett bättre liv i nämnvärd utsträckning främjats." Somframhålls i motion 166 har lagen ej heller fåll någon konkret efterföljd inågot annat land. Då lagstiftningen förutom att den ej uppnått de uppsattamålen dessutom strider mot grundläggande principer i svensk utrikespolitik,vilka anger att det är som äger alt fastställaförutsättningarna för och tillämpningen av tvångsåtgärder av det slag som finnsi den nuvarande Sydafrikalagen och som föreslås skärpas i den nya lageninstämmer utskottet i de i motion 166 framförda yrkandena att 1979 årsSydafrikalag bör avskaffas och att det nu föreliggande lagförslaget bör avslås.Sverige skall i stället söka åstadkomma bindande beslut i omgemensamma åtgärder som kan innebära påtryckningar mot och markerasin beredskap att i enlighet med de grundläggande folkrättsliga principernadelta i av beslutade internationella sanktioner. c c c c c Till följd av utskottets ställningstagande tillSydafrikalagen och den föreliggande propositionen, vilket som sin mening bör ge regering en till känna, avslås de övriga motioner och motionsyrkanden som avser förändringar av propositionen, nämligen motion 1983/84:1541, yrkande 3 i motion 1983/84:2202, yrkandena 1, 2, 3, 4 och 6 i motion 164, yrkandena 1, 2 och 3 i motion 165, yrkandena 1 och 3 i motion 167 och yrkande 1 i motion 168, I i « a -s OJ) dels allutskottets hemställan i mom. 1,7,9 och 10 bort ha följande lydelse: 1. att med bifall till motion 166, yrkande 2,som sin mening S J " I "2 S " " ger regeringen till känna vad utskottet anfört om avskaffande av >, .|2 ° den nuvarande lagen om förbud mot investeringar iSydafrika och 3 . )un a v c , S i « E .3 7. attriksdagen avslår motion 1984/85:164, yrkande 6, angående So 2 S " n ;£ 2 N offentlighetvid tillämpningen av dispensordningen. 9. attriksdagen avslår motion 1983/84:2202, yrkande 3, angående viss 'g | skärpningav den gällande Sydafrikalagen, _ -S > > So 10. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:166, yrkande 1, avslår = '' § c "c förslagettill lag om förbud mot investeringar i och = g - 'g S , «"-=," c f- c c CM u-i .a n ,= = c c *J u t, p3 CC Tidsbegränsningav åtagandet enligt 8§ .ooM-iif- (vpk) anser i § ä äS S , CL " OJD cm ' iri dels attden del av utskottets yttrande på s, 23 som börjar med "Utskottet )£ ? konstaterar"och slutar med "hänvisning härtill" bort ha följande lydelse: wi -- E E 2 2 I likhetmed näringsulskottet anser utskottet att det är väsentligt att fasta .§ tidsgränserkan uppsättas för företag som utnyttjar det särskilda medgivan- a 3 1984/85. UU1984/85:6 34 det enligt 8 §, Lagtexten bör därför kompletteras så attdet klart framgår att regeringen vid behov kan och bör tidsbegränsa medgivandeti varje enskilt fall. Regeringenbör förelägga ett förslag av denna innebörd, dels att utskottets hemställan i mom, 4 bort ha följandelydelse: 4, att med bifall tillmotion 1984/85:167, yrkande 1, i vad avser tidsbegränsning och med avslag påyrkandets övriga delar som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om komplettering av 8 § i lagförslaget, Medel för information om Sydafrikapolitiken , , och (alla m) anser dels att den del av utskoltetsyttrande på s. 24 som börjar med "Utskottet, som" och slutar med"det anförda" bort ha följande lydelse: Som framgår av Sydafrikakommitléns belänkande har 1979 årsSydafrikalag ej uppnått de åsalta målsättningarna. En ny lagstiftning av dennainnebörd är som utskottet tidigare framhållit ej påkallad, varför det enligtutskottets uppfattning ej finns anledning att avsätta 1 milj, kr, till depolitiska partiernas m,fl, förfogande för information utomlands om den svenskaSydafrikalagen, De ifrågavarande motionsyrkandena tillstyrks följaktligen idetta avseende, dels att utskottets hemställan i mom, 11 bort ha följandelydelse: 11. att med bifall tillmotion 1984/85:164. yrkande 5, och motion 1984/85:166, yrkande 3 iifrågavarande del. som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om medel för information om Sydafrikapoliiiken, , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 25 som börjar med "Regeringens förslag" och slutarmed "avser upphandling" bort ha följande lydelse: Det finns anledning att beakta det faktum att de ipropositionen föreslagna åtgärderna ej står i samklang med de åtaganden Sverigegjort inom ramen för bl, a. , har det ej påvisats hur deförslagna åtgärderna kan påverka utvecklingen i i önskad riktning.Yrkande 3 i motion 166 tillstyrks därför i vad avser statlig upphandling. UU1984/85:6 35 dels att utskottets hemställan i mom, 12 bort ha följandelydelse: 12, att med bifalltill motion 1984/85:166, yrkande 3 i vad avser statlig upphandling, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om statlig upphandling, , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 25 som börjar med "En nedläggning" och slutar med"SAS flygförbindelse" bort ha följande lydelse: skall inte detaljstyra SAS verksamhet, SAS skallpå kommersiella grunder avgöra bl, a, sträckningen på företagets flyglinjer.Utskottet är därför inte berett att tillmötesgå förslaget om kontakter med dedanska och norska regeringarna på denna punkt och ansluter sig därmed till ifrågavarandeyrkande i motion 166, dels att utskottets hemställan i rnom. 13 bort ha följandelydelse: 13, att med bifalltill motion 1984/85:166, yrkande 3 i vad avser SAS flyglinje tili , som sin mening ger regering en till känna vad utskottet anfört angående SAS flyglinje, (vpk) anser dels all den del av utskottetsyttrande som på s, 26 börjar med "Utskottet vill" och på s. 27 slutarmed "motion 165" bort ha följande lydelse: I det föregående har utskottet ställt sig bakom vissaförändringar av den gällande Sydafrikalagen. I ett par avseeenden har Sverigesåtgärder mot regimen därmed skärpts. Enligt utskoltets mening finns det emellertid anledningatt genom längre gående åtgärder ytterligare skärpa trycket mot de vitamakthavarna. Åsikten att de sanktioner och påtryckningsåtgärder som olikaländer beslutat om inte fått avsedd verkan får inte leda tillslutsatsen att är opåverkbart. Det finns i stället anledning att tavara på den allt intensivare opinion mot regimen i som kommer tilluttryck, även i länder som . I har nåtts enighetom att utvidga vapenembargot mot , 1 flera länder inom och utom Europadiskuteras andra påtryckningsmöjligheter, bl, a, på oljeområdet, I hårdnar motståndet som regimenreagerar med alltmer desperata åtgärder mot den svarta majoriteten. I deltaläge finns det skäl att intensifiera de ekonomiska påtryckningarna UU1984/85:6 36 Detta kan inte ske utan att även handelnförr eller senare berörs. Det är genom handel och annat ekonomiskt utbyte medomvärlden som regimen har fått ekonomisk möjlighet att leva vidare. Det ärgenom handeln som andra länder - med eller mot sin vilja - ger stöd åtapartheidsystemet. Hänvisningen till att det finns internationella åtagandensom inte får brytas är enligt utskoltets mening inte ett i alla lägen fullttillräckligt och odiskutabelt skäl. om en fri världshandel syftarliksom annat internationellt samarbete ytterst till framåtskridande, välståndoch frihet för världens alla människor. Det kan inte ha varit avsikten attSydafrikas vita förtryckare skall uppfatta som en av sina pålitligastebundsförvanter i en orättvis kamp för fortsatta privilegier. Regeringen bör enligt utskottets mening ytterligareundersöka möjligheterna att i första hand få till stånd ett undantag frånGATT:s generella regler så att åtgärder även på handelns område blir möjligamot , Härför torde finnas en betydande internationell opinion, ävenbland medlemsländer. För egen del bör förbereda införandet av en lag omekonomisk bojkott mot , i enlighet med det förslag som lämnas i motion2202, och som återges nedan, I väntan på att sådan lagstiftning genomförs bör Sverigekunna begränsa sin handel av vissa varor med , Det föreslås imotionerna 165 och 2202 att ett licenstvång till att börja med införs för vissabetydelsefulla importvaror såsom metaller och frukt och för export avkärnteknisk utrustning. Vidare föreslås att kommuner och landsting skall gesrätt att besluta om bojkott av sydafrikanska varor, Utskottei finner dessa förslag rimliga. De skulle innebäraatt steg för steg ökar trycket mot parallellt med att vi iinternationella sammanhang söker få lill stånd mer allomfattande sanktioner motSydafrika, Dessa svenska åtgärder bör även omfatta handel ochtransport av olja i enlighet med vad som föreslås i motion 963, Utskottet får således tillstyrka yrkande 2 i motion1983/84:963. yrkandena 1 och 2 i motion 1983/84:2202 och yrkande 5 i motion165, dels att utskottets hemställan i mcm, 16 bort ha följandelydelse: 16, att som sin meningger regeringen till känna vad utskottet med anledning av motion 1983/84:963,yrkande 2, motion 1983/84:2202, yrkandena 1 och 2, och motion 1984/85:165,yrkande 5 anfört angående handeln med och angående lag om ekonomiskbojkott av enligt nedanstående förslag. Lag om förbud mot investeringar iSydafrika och : Utfärdad Enligt beslut föreskrivsföljande. 1§ Svensk juridisk person får inte 1. mot vederlag förvärva rörelsesom drivs i eller eller del av sådan rörelse, 2. mot vederlag förvärva aktie eller andel i sydafrikanskteller namibiskt företag eller obligation eller annan för den allmännaomsättningen avsedd skuldförbindelse som sådant företag utfärdat, Lag om elionomisls bojkott av och Härigenom föreskrivs följande. Svensk medborgare eller juridisk person får inte 1. själv eller genom utländskt dot terföretag driva eller förvärva rörelse eller del av rörelse i eller , 2. själveller genom utländskt dotterföretag driva handel med varor eller tjänsterhelt eller delvis tillverkade i eller eller av helt ellerdelvis ägt dotterföretag till sydafrikanskt eller namibiskt företag. Ej hellerfår svensk medborgare eller juridisk person själv eller genom utländsktdotterföretag försälja eller medverka tiUförsäljning av varor eller tjänstertill eller , 3. själveller genom utländskt dotterföretag genom patent, licenser eller annat sådantförfarande överföra eller bidra till att överföra teknologi eller teknologisktkunnande till eller , 4. själveller genom utländskt dotterföretag bedriva flygfart eller skeppsfart tillSydafrika eller , 5. själv ellergenom utländskt dotterföretag förvärva aktie eller andel i sydafrikanskt ellernamibiskt företag eller obligation eller annan för den allmänna omsättningenavsedd skuldförbindelse som sådant företag utfärdat. 4 1984/85. ge sådant företag tillskott av pengareller annan egendom som är avsedd att användas i dess verksamhet, ge sådant företag penninglån eller annan kredit med enlöptid , eller ställa säkerhet för sådant företags skulder med en löptidöver , 3. genomhandling eller underlåtenhet bidra till att åtgärd som anges i 1 eller 2vidtas av utländskt dotterföretag, 4. genom handUngeller underlåtenhet bidra till anskaffning av anläggningstillgångar isydafrikanskt eller namibiskt dotterföretag. avses juridisk person beträffande vilkensvensk juridisk person direkt eller genom annan juridisk person på grund avaktie- eller andelsinnehav eller avtal har ett bestämmande inflytande och enbetydande andel i resultatet av verksamheten. ge sådant företag tillskott av pengareller annan egendom, ge sådant företag penninglån ellerannan kredit, eller ställa säkerhet för sådant företagsskulder. Vad som här sagts om sydafrikanskt eller namibiskt företag gällerockså den sydafrikanska staten och dess myndigheter, 6. genom handling eller underlåtenhetbidra till anskaffning av anläggningstillgångar i sydafrikanskt ellernamibiskt dotterföretag. avses juridisk person beträffande vilkensvensk juridisk person direkt eller genom annan juridisk person på grund avaktie- eller andelsinnehav eller avtal har ett bestämmande inflytande och enbetydande andel i resultatet av verksamheten. Som dotterföretag räknas i dennalag ocksåombud eller så kallad bulvan. Svensk juridisk person som själv eller genom utländsktdotterföretag driver rörelse i eller skall upprättainvesteringsplan för denna rörelse med angivande av finansieringsmetoder. Regeringenbemyndigas att meddela närmare föreskrifter om sådan plan. Svensk juridisk person som själv eller genom utländsktdotterföretag driver rörelse i eller skall ärligentiil regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer redovisa hurverksamheten i dessa länder utvecklas. Redovisningen skall avse produktion,omsättning, antal anställda, företagna investeringar och andra sådana förhållandensom har betydelse för kontroll av efterlevnaden av denna lag. Regeringen bemyndigasatt meddela närmare föreskrifter om sådan redovisning. Regeringen kan för visst fall medge undantag från 1§.Sådant undan; tag får dock endast avse sådan svensk juridisk person, som vidi-kraftträdandet av denna lag själv eller genom utländskt dotterföretag driverrörelse i eller . Medgivande får avse viss investering eller investeringari visst företag . Undantag får inte göra det möjligt för sökandenatt utvidga sin verksamhet i eller . Medgivande får återkallas eller ändras om de uppgifter påvilka det grundats var oriktiga. Regeringen kan för visst fall medge undantag från 1§.Sådant undantag får endast avse handel med befrielserörelse ellerfackförening som bekämpar rasförtrycket i och makt överNamibia eller handel med område som står under sådan befrielserörelseskontroll om den sker med befrielserörelsens uttryckliga samtycke. Med befrielserörelse eller fackförening avses här ANC,SWAPO och SACTU.