bet · G801NU2 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:2 I detta betänkande behandlas, helteller delvis, nio motioner som rör frågor om bl. exportförbudför farliga varor, tillfälligutförsel av metallskrot, exportråd har inkommit med en skrivelse ompågående aktiviteter för främjande av öststatshandeln. Förhandlingschefen vid industridepartementet StenNiklasson har inför utskottet lämnat upplysningar i frågor om multinationellaföretag. Två motioner (m, fp) innehållerförslag till hur skall agera på olika områden för att frihandeln skallstärkas och utvidgas. Med motivering att ett omfattande arbete med detta syftepågår avstyrks motionerna, som emellertid får stöd i reservationer (m, c, fp).I en motion (vpk) om minskning av internationella beroende iekonomisk-politiska frågor uppmärksammas en viktig aspekt påinternationaliseringsprocessen, säger utskottet, som dock anser (reservattonvpk) att motionen inte bör föranleda någon åtgärd från sida.Utskottet förutsätter med anledning av en motion (c) att regeringen aktivtdeltar i pågående arbete inom FN och rörande multinationella företag ochföreslår också att i ett särskilt uttalande betonar angelägenheten avatt verkar för att de multinationella företagens verksamhet i etthandelsperspektiv tas upp i . En motion (c) med förslag om lagstiftning rörandeexportförbud för särskilt farliga, i förbjudna varor avstyrks, menutskottet uttalar att ett sådant förbud i vissa fall kan vara motiverat.Utskottet avstyrker (reservation m) en motion (m) om att exportlicens skallkunna medges för metallskrot som är avsett att återtas och återanvändas i detlicenssökande företagets egen produktion. En förändring av gällande regler motfriare handel är önskvärd men förutsätter en liberalisering också i våromvärid. Ytterligaremotionsyrkanden som avstyrks av utskottet men får stöd i 1 1984/85. NU1984/85:2 2 reservattoner gäller exportzoner (m, fp) samtutrikeshandelns länderinrikt-ning och inrättandet av ett statligt handels- ochbytesbolag (vpk). De motioner som behandlas här är 1983/84:422 av m.fl. (vpk), vari - med motivering i motion 1983/84:317 - hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutvidgning av östhandeln, 1983/84:851 av m. (m), såvitt gäller hemställan (3 delvis) att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om frihandel- , 1983/84:908 av m.fl. (fp), såvitt gäller hemställan (8) att uttalar att iskilda internationella sammanhang bör verka för en fri internationell handeloch slopande av icke-tariffära handelshinder, även inom tjänstesektorn, 1983/84:1033 av () och (), vari hemställs att 1. hos regeringenanhåller om förslag till ratificering av FN:s konvention för konsumentskydd, 2. hos regeringenbegär förslag till lag om förbud mot export av varor som är förbjudna iSverige, 1983/84:1098 av ()och i (fp), vari - med motivering i motion1983/84:1094- hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om seminarier i för att uppmärksamma ochdebattera östförbindelser och östhandeln, 1983/84:1898 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. som sin meningger regeringen till känna nödvändigheten av att öka spridningen av svenskutrikeshandel för att minska det ekonomisk-politiska utlandsberoendet, 2. hos regeringenhemställer om åtgärder för att bilda ett statligt handels-och bytesbolag ienlighet med vad som anförts i motionen, 3. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om åtgärder för att minska detinstitutionella utlandsberoendet, 1983/84:2022 av ()och (), vari hemställs att hos regeringen begär förslagom komplettering av gällande frihamnsbestämmelser med sikte på inrättande avexportzoner på strategiskt lämpliga platser i vårt land, 1983/84:2359 av (), vari hemställs att hos regeringen begär ändring i kungörelsen omallmänt exportförbud, 1950:324, NU1984/85:2 3 på sådant sätt att företag i tillverkningsindustrin medgestillfällig utförsel för bearbetning av metallskrot avsett för återtagning ochåteranvändning i den egna tillverkningen, 1983/84:2499 av ()och (), såvitt gäller hemställan - med motivering i motion1983/84:2498 - (2) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om initiativ inom FN-systemet för att begränsa de storatransnationella företagens negativa påverkan på världshandeln. Yrkande 3 i motion 1983/84:851 hari resterande del behandlats i näringsutskottets betänkande NU 1983/84:40. Uppgifter i anslutning till motionerna Frihandel Framställningen i det följande omvissa centrala drag i den handelspolitiska utvecklingen under efterkrigstidenbygger framför allt på bilaga 6 till långtidsutredning (SOU 1984:6) Dehandelspolitiska förutsättningarna för svensk export , som harutarbetats av kommerskollegium. Efterkrigstiden fram till den första hälften av 1970-taletutmärktes av hög ekonomisk tillväxt och liberalisering av handeln i ettömsesidigt positivt samspel. Industriländernas handelspolitik präglades avbetydande tullreduktioner och avveckling av kvantitativa restriktioner.Reglerna för den internattonella handeln drogs upp i det allmänna tull- ochhandelsavtalet, . Världsekonominkännetecknades av ökad internationalisering, dvs. världshandeln steg snabbareän produktionen. har emellertid enhandelspolittsk klimatförändring skett. Vändpunkten kan anges ,det år då den internationella recessionen började i den förstaoljeprishöjningens spår. har också takten i internationaliseringenav världsekonomin avtagit och även tillfälligt visaten negativ utveckling. Andra kännetecknades av bådeinflation och låg tillväxt (stagflation) samt av ökad benägenhet att införahandelssnedvridande ingrepp (den "nya protektionismen"). Icke-tariffära åtgärder är samlingsbegreppet för olikaslags ingrepp, andra än tullar, som påverkar handeln över gränserna. Ettviktigt slag är de direkt verkande i form av kvantitativa restriktioner, t. ex.importbegränsning eller importförbud. En annan och svåröverskådlig grupp ärinterna regleringar, vilka kan betecknas som indirekt verkande. Hit hörtekniska föreskrifter avseende varors beskaffenhet m. m., som kan utformas såatt de missgynnar NU1984/85:2 4 Även punktskatter, utformade så attde drabbar importerad vara men inte inhemska substitut, bör nämnas. Ytterligareen grupp utgörs av försvårande procedurregler, t. ex. formalistiskaimportli-censkrav, tidsödande valutatillstånd, omständligainspektionsförfaranden och andra byråkratiska hinder. Till icke-tariffäraåtgärder i vid mening hör även subventioner och diskriminerande offentligupphandling. Kvantitativa restriktioner har allt oftare införts vidsidan av vad som är tillåtligt enligt GATT-reglerna. (Enligt G ATT:s artikelXIX får ett land vidta skyddsåtgärder i form av kvantitativa restriktionereller tullhöjningar om den egna industrin skadas av en ökande import.Restriktionerna skall avse all berörd import och vara tillfälliga i syfte attge tid för anpassning av den inhemska industrin.) Begränsningar har i ställetgenomförts i form främst av s. k. Orderly Marketing Agreements () ochVoluntary Export Re-straints (VER). På tekoområdet tillämpas det s. k. multifiberavtalet(MFA), som är en i träffad ramöverenskommelse. Enligt huvudreglerna kanimport- och exportland komma överens om exportbegränsningar. Det första MFAträdde 1974. F. n. gäller MFA III, som löper från början av år 1982ttll mitten av . Sedan MFA började ttllämpas har en växandeandel av tekoexporten från utvecklingsländer till industriländer begränsats genomökad länder- och varutäckning. har användningen avsubventioner ökat, särskilt i . Subventioner har varit vanligastförekommande inom krisbranscher såsom stål-, varvs- och tekoindustrierna, men ien del länder har även bilindustrin åtnjutit omfattande stöd. Offentligupphandling kan tillämpas så att inhemska tillverkare gynnas och haruppmärksammats i ökad omfattning på grund av den offentliga sektorns tillväxt,inte minst i industriländerna. Den relativa betydelsen av diskriminerandeupphandling har sålunda ökat. Tekniska föreskrifter ökar i omfattning på grund av delsden tekniska utvecklingen - nya ämnen, tillsatser och konstrukttoner -, delsallmänt ökad medvetenhet om hälso-, miljö- och arbetsrisker. Möjligheterna attutforma föreskrifter så att de t. ex. missgynnar utländska ttllverkare hardärigenom ökat. Generellt gäller att användningen av icke-tariffäraåtgärder förekommer i större utsträckning i u-landsgruppen än i i-landsgruppen,men också att användningen har ökat bland i-länderna. Inom flera organisationer som ärverksamma på det handelspolitiska området pågår försök att bekämpa deprotektionistiska strömningarna och att bibehålla ett öppet multilateralthandelssystem. Flera högnivåmöten om det internationella handelspolitiska ochekonomiska samarbetet i vidare bemärkelse har avhållits. Sambandet mellanfinans- och kreditpolitik å ena sidan och handelspolitik och världshandelnsutveckling å den andra har därvid alltmera uppmärksammats. När det gäller dehandelsbegränsande NU1984/85:2 5 åtgärderna har man i flera av de internationellasamarbetsorganisationerna enats om nödvändigheten av att handelshindrenavvecklas så att förutsättningarna för en ekonomisk återhämtning förbättras. Detta bekräftades bl. a. vid år1982, den första . I det arbetsprogram som antogs där ingår bl. a. ettåtagande av länderna att inte vidta eller vidmakthålla åtgärder i strid medGATT och att söka undvika handelsbegränsande åtgärder i allmänhet. Ett stortantal tolkningsuttalanden gjordes i särskilda yttranden av medlemsländerna. Enuppföljning av GATT-beslutet skedde bl. a. inom (Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling), vars ministerråd vid sitt möte år 1983gjorde ett uttalande om bekämpning av protektionismen och avveckling avhandelshindren (s.k. roll-back). Vid VI (FN:ssjätte konferens för handel och utveckling) enades konferensen om ettuttalande mot protektionism och om vikten av att den bekämpas. I-länderna åtogsig att undvika införande av nya handelshinder och att regelbundet se över dehinder som finns i syfte att avskaffa dem. Den har utarbetatett arbetsprogram i nio punkter för att följa upp resultatet av . Vid fattades beslut om atttullsänkningarna enligt den s. k. Tokyo-rundan skulle tidigareläggas ett åroch att man skulle verka för en ny G ATT-runda. Ett genomförande av det arbetsprogramsom antogs av ansågs böra vara det första steget på vägen mot ensådan ny förhandlingsrunda om världshandeln. Det överenskoms också attgenomgångar sektorsvis skulle ske i för att belysamöjligheterna ttll gemensamma liberaliseringsåtgärder. linje i det internationella samarbetet verkar aktivt för attprotektionismen skall motverkas och för att frihandeln och det multilateralafrihandelssystemet skall stärkas. Det kan illustreras med följande uttalandenav statsrådet i årets budgetproposition (prop. 1983/84:100 bil.5 s. 104 och 106): Ett väsentligt mål för den svenska handelspolitiken är attfrämja en öppeninternationell handel och att verka för en ökad respekt för det internationellaregelsystemet. De senaste årens negativa ekonomiska utveckling har utsatt detinternationella handelssystemet för stora påfrestningar. Detta gör försvaretför en öppen världshandel desto mer angeläget. En protektionistisk utvecklingskulle menligt motverka den uppgång i den internationella ekonomin som kanskönjas. ------ och ---- pågår verksamhet isyfte att slå vakt omoch vidareutveckla det öppna, multilaterala handelssystemet. F. n. arbetar manpå att försöka avveckla protektionistiska åtgärder för att underlätta denåterhämtning av väridsekonornin som är så nödvändig. Jag anser det väsentligtatt spelar en aktiv roll i denna process. För att dessa ansträngningarskall få avsedd effekt är det dock nödvändigt att de inte NU1984/85:2 6 motverkas av nya protektionistiska ingrepp och att devidgas till att omfatta också mer långsiktigt förtroendeskapande åtgärder ochpå sikt nya multilaterala liberaliseringsförhandlingar. Vbsa svenska importbegränsningar, m. m. Pä textilområdet har , ilikhet med de flesta andra industriländer, bilaterala begränsningsavtal medtexttlexporterande länder. har f. n. sådana avtal med 16 länder. Itillämpliga fall har avtalen ingåtts inom ramen' för multifiberavtalet (se s.4). En utvärdering av det nuvarande skyddssystemet på tekoområdet skulleenligt budgetpropositionen (prop. 1983/84:100 bil. 5 s. 118) ske närdet samlade resultatet av pågående omförhandlingar av vissa avtal förelåg.Denna utvärdering görs . införde en unilateralimportbegränsning för vissa tekovaror från . har vidare enunilateral begränsning för vissa textilvaror gällt mot . Därefter haräven importen av sytråd med ursprung i begränsats unilateralt. Vissa kvantitativa begränsningar har också införts förimporten från statshandelsländerna. Begränsningarna gäller främst textilier,skor och hushållsporslin. Begränsningarna fastslås med undantag förSovjetunionen i de s. k. årsprotokoll som upprättas i samband med de årligahandelsöverläggningarna. För fastställs de ensidigt på svensksida. Dessutom finns övervakningslicenser för ett antal andra känsliga varor,bl. a. kemikalier och vissa metallhalvfabrikat. Förutom vid import från statshandelsländerna gällerlicenstvång också för vissa textilvaror som har sitt ursprung i annat land änEG- och EFTA-länder med undantag av , och . Genom dettaövervakningssystem - som alltså inte är förenat med begränsningar - kanimporten av tekovaror följas. Den s. k. globalkontingent för gummistövlar ochgummikängor som gällde för länder utanför EG och EFTA avveckladesvid . Likaså slopades en bilateral kvotering av japanskthushållsporslin per . Vissa begränsningar i importen frånTjeckoslovakien har avskaffats med verkan från . Gränsskyddupprätthålls för jordbruksprodukter. Svar på interpellation om handelshinder gentemotu-länderna Statsrådet besvaradei (RD 1983/84:66 s. 85) en interpellation(1983/84:51) av () om åtgärder mot handelshinder gentemotu-länderna. I interpellationen frågades vilka åtgärder regeringen i praktikenhade vidtagit för att motarbeta uppkomsten av nya handelshinder gentemot dessaländer och för att genomföra uppföljningsprogrammet från . Vidare frågades om regeringenaktivt skulle verka för att svenska, icke-tariffära handelshinder NU1984/85:2 7 I svaret redogjorde statsrådet inledningsvis för hur denlångdragna ekonomiska krisen har drabbat alla länder och lett till stagnerandeekonomisk tillväxt, i vissa fall minskande produktion och världshandel ochtilltagande protektionism. Han anförde vidare att effekterna av de åtgärder somhar vidtagits eller planeras för att skydda egna marknader hotar att slå igenomjust i ett läge då ett friare marknadstillträde skulle vara som mestbetydelsefullt för att den uppgång i den internationella konjunkturen som kanskönjas skall bli stabil och varaktig. måste, underströk han, säljasina varor framför allt till i-länderna för att kunna betala sina skulder tilli-länder och för att få en ökad ekonomisk tillväxt. I-länderna måste kunnasälja sina varor även till för att vitalisera sina ekonomier. Statsrådet erinrade härefter om sin i FN:s andra utskottframförda vädjan till både i-länder och att, i insikten om det ökadeinbördes sambandet mellan i- och u-landsekonomierna, stoppa alla planer på attvidta nya protektionistiska åtgärder. Härvid hade också betonats att även enbegränsad avveckling av handelshinder skulle kunna få en betydelsefull ochbehövlig förtroendeskapande effekt. var det nödvändigt att i en nyglobal förhandlingsomgång fortsatt försöka avveckla existerande handelshinder.Dessa uppfattningar hade regeringen gett uttryck för såväl i , ochEFTA som i de många samtal som hade förts med enskilda länder om denhandelspolitiska utvecklingen. I dessa sammanhang hade problemsärskilt tagits upp. Statsrådet erinrade vidare om att särskilda ansträngningarhade gjorts från svensk sida vid att nå fram till en överenskommelse i frågan omprotektionism och avveckling av handelshinder som skulle bli så långtgåendesom möjligt. Detta var, framhöll han, en viktig punkt i regeringensuppföljningsprogram vilken också hade aktualiserats vid olika kontakter medhandelsansvariga ministrar i såväl i-länder som . I interpellationssvaret redovisades härefter de hinder motu-landshandeln som har satt upp och som i stort gäller endastteko- och jordbruksområdena. Trots att erbjuder enförhållandevis öppen marknad fortsätter dock våra ansträngningar tillsammansmed våra handelspartner att ytterligare avveckla existerande handelshinderenligt de åtaganden vi gjort i olika internationella organisationer. Som ettled i denna strävan kommer vi att verka för en tidigareläggning av detullsänkningar som överenskommits i MTN. Dessa ansträngningar skall ses motbakgrund bl. a. av att 80 ä av import från ärtullfri. är berett att sträva efter att skapa utrymme för enimport av socker från svarande mot av konsumtionsbehovet. Dåden nuvarande produktionen av socker ger underlag för från regionalpolitiskasynpunkter värdefulla arbetstillfällen måste hänsyn härtill tas när det gällerden takt i vilken detta importutrymme kan stå till förfogande, som jag uttalattidigare. Vi har avvecklat globalkvoten på gummistövlar. Viavser, som framgår av vårt niopunktsprogram för uppföljning av , att i samband med NU1984/85:2 8 den regelbundna granskningen som skall görasav vårt preferenssystem, också överväga vad som kan göras med de handelshindersom inte består av tullar. Jag vill i det sammanhanget erinra om att många avdessa handelshinder, t. ex. hälsobestämmelser och sanitära bestämmelser, är avsådan karaktär att de ofta inte kan avvecklas utan snarare - såsom också sker iGATT - genom multilaterala förhandlingar harmoniseras så att de utgör ett sålitet hinder för handeln som möjligt. I interpellattonssvaret redovisadesockså hur multilateralt och bilateralt följer upp övriga punkter iniopunktsprogrammet efter . a. frågan om ökade resurser till International Trade Center, arbeteti den expertgrupp som avses utreda frågan om stabilisering av u-ländernasexportintäkter på råvaruområdet samt fortsatt och ökad finansiering genomInternationella valutafonden (IMF). Frågan om avveckling av handelshinder har, sade statsrådetHellström avslutningsvis, såväl ett korttids- som ett långtidsperspektiv. Påkort sikt hade en rad smärre åtgärder stor betydelse för att vända enprotektionistisk trend genom att vara förtroendeskapande och minska misstronmellan handelsnationerna. Sådana åtgärder borde dock för att bli trovärdiga sessom förberedelser för mer genomgripande förhandlingar för att liberaliserahandeln multilateralt. I diskussionerna om en eventuell global GATT-rundaövervägdes bl. a. hur man inom ramen för en sådan runda skulle kunna förhandlaom avskaffande av hinder för handeln mellan och i-länder. Tanken på enny hade stöd från , som ansåg att det var helt nödvändigt i sådana eventuella förhandlingar med prioritet tog itu med de svårahandelspolitiska problem flertalet brottades med. I proposition 1984/85:29 om ändringi lagen (1977:975) med tulltaxa, m.m. har förslag lagts fram om ensådan tidigareläggning av de tullsänkningar i MTN - dvs. de multilateralahandelsförhandlingar inom som avslutades -vilka aviserades i interpellationssvaret. I propositionen (s. 122) anförstatsrådet bl. a. att det i dagens ekonomiska läge är av storbetydelse att näringslivet i alla länder får klara politiska signaler om viljanatt förbättra villkoren för den internationella handeln. Han förordar därföratt genomför samtliga tre återstående tullsänkningssteg vid kommandeårsskifte, vilket innebär att i likhet med skulle gå längre än deöverenskommelser rörande en tidigareläggning som har träffats inomOECD och EFTA. anger ibetänkandet (SOU 1984:33) Handla med tjänster att export av tjänsterår uppgick till ca , vilket utgjorde av dentotala exporten. Tjänsteexporten är därmed av stor betydelse för Sverigesbytesbalans. NU1984/85:2 9 tjänstekunnandet såväl inom industrin som inom den renatjänstesektorn har dock enligt utredningen förutsättningar att i än högre gradbidra till att bytesbalansen förbättras. Enligt utredningen krävs härför attdet samlade svenska kunnandet utnyttjas på effektivaste möjliga sätt och attregler som styr svenskt näringsliv inom och utom landet ses över. Blandförslagen finns inrättandet av en specieU tjänstehandelsberedning ledd av ensakkunnig inom UD:s handelsavdelning. Beredningen skulle fungera som en samtalspartnergentemot privata tjänsteföretag och deras organisationer samt verka för atttjänsteföretagens möjligheter att bedriva handel ges större tyngd än nu närbeslut fattas av myndigheter, regering och riksdag om olika närings- ochhandelspolitiska åtgärder. Tjänsteexport kan, menar man, utvecklas från alla delar avnäringslivet. Avgörande är företagens tillgångar i form avledning,organisation, personal, specifikt kunnande samt finansiella resurser. Någonsatsning på eller något stöd till enskilt tjänsteområde eller bransch föreslårdärför inte tjänsteexportutredningen. Ett 20-tal föreslås dock för insatserunder för att den svenska exporten av tjänster skallunderlättas. Marknadsföring för att internationellt sprida kunskap om detsvenska tjänstekunnandet är ett förslag. Bland de marknadsföringsåtgärder somföreslås ingår bl. a. en datoriserad projektbevakning ochtjänstehandelsseminarier runt om i världen. Utredningen föreslår ocksååtgärder på skatte-, valuta- och kreditmarknadsområdena för att exporten avtjänster skall stimuleras och underlättas. Avsikten är att skillnadernagentemot varuhandeln och dess betydligt högre status och förmånligare villkorskall minskas. anför dessutom att statsmakternainför de eventuellt förestående diskussionerna i måste klargöra hurSverige skall ställa sig. Det är särskilt viktigt, anför utredningen, eftersomden svenska tjänstesektorn i stora stycken genom legala, administrativa ochfinansiella arrangemang är så inrättad att utländska leverantörer utestängs.Detta gäller såväl för offentliga tjänster som för privata tjänster (bank,försäkring, etermedia, telekommunikationer, byggande m. betänkande har remissbehandlatsoch bereds f. n. i . En proposition i ämnet är aviserad tillvåren 1985. Tjänstehandeln i det internationella samarbetet Handel med tjänster diskuteras inomen rad olika internationella organisationer, främst , och samtolika specialiserade branschorganisationer. deltar aktivt i dettaarbete. Inom pågår ett mycket omfattande arbetemed att analysera hinder för den internationella handeln med tjänster påområden såsom bank- och försäkringsverksamhet, sjöfart, turism, byggnads- ochanläggningsverksamhet, film samt data- och telekommunikationer. Arbetet medtjänstehandel bedrivs främst inom handelskommittén och kommittén NU1984/85:2 10 för kapitalrörelser och osynliga betalningar i närasamarbete med ett antal specialiserade kommittéer inom organisationen.Parallellt med sektorsstudierna studeras i handelskommittén möjligheterna atttillämpa GATT-systemets allmänna handelspolitiska principer på handeln med tjänster.Inom kommittén för kapitalrörelser och osynliga betalningar pågår, i närasamarbete med berörda specialkommittéer, en uppdatering och revidering avOECD:s liberaliseringskoder i syfte att få ett effektivare instrument förinternationellt samarbete på tjänstehandelsområdet. Vid 1984 årsminister-rådsmöte fattades beslut om den fortsatta inriktningen avverksamheten. I den gemensamma kommunikén från mötet sägs bl. a. att arbetetinom med att söka undanröja otillbörliga hinder för handeln med tjänsterskall intensifieras och det internationella samarbetet förbättras. Enavrap-portering med åtgärdsförslag skall göras till ministerrådet . har dock vissa begränsningar som gör det svårt att nåresultat i liberaliseringsarbetet. Dels är enbart i-länderna representerade,dels är regelverket för den internationella handeln inte lika omfattande somGATT:s. Det saknas t. ex. instrument för regleringar av tvister. Därför anservissa länder, bl. a. , att tjänstehandelsfrågan skall tas upp inom .