bet · G801UbU12 · 1984-12-31 00:00:00 — om hemspråksundervisningen i grundskola och gymnasieskolam. 1984/85:100) I proposition 1984/85:100 bilaga 10() har regeringen efter föredragning av statsrådenHjelm-Wallén och under rubriken och kulturarvsutredningen m.m.(s. 92-114) 1. godkänna vadsom i propositionen har förordats i fråga om förutsättningarna för rätt tillhemspråksundervisning i och i gymnasieskolan, 2. godkänna vadsom i propositionen har förordats om hemspråksundervisningens förläggning iförhållande till annan verksamhet i , 3. godkänna vadsom i propositionen har förordats om anordnande av hemspråksklasser ochsammansatta klasser på låg- och mellanstadier, 4. godkänna vadsom i propositionen har förordats om pedagogisk utvecklingsverksamhet förundervisning av finskspråkiga elever i , 5. godkänna vadsom i propositionen har förordats om försöksverksamhet med tvåspråkigundervisning för finskspråkiga elever på högstadium, 6. godkänna vadsom i propositionen har förordats om studier av hemspråk som utökad studiekursi gymnasieskolan, 7. godkänna vadsom i propositionen har förordats om försöksverksamhet med utbildning inomvårdområdet för tvåspråkiga i gymnasieskolan, 8. godkänna vadsom i propositionen har förordats om att statens institut förläromedelsinformation även i fortsättningen skall handha verksamhet medläromedel för minoritets- och invandrarundervisning. delsberett tillfälle att ta del av 9. vad som i propositionen har anförts om interkulturelltsynsätt i undervisningen, om helhetssyn förskola-skola och i övrigt om undervisning för elever med annat hemspråk än svenska. 1984/85:797 av m.fl.(vpk) vari - med hänvisning till vad som anförts i den till socialförsäkringsutskottetremitterade motionen 1984/ 85:794 - såvitt nu är i fråga yrkas 1. attriksdagen som sin mening uttalar att begreppet hemspråksundervis- 1 1984/85. 14 sa ml. UbU1984/85:12 2 ning bör bytas ut mot modersmålsundervisning, varvid äveninnehållet i undervisningen skall utvidgas till att omfatta en bred ochinträngande undervisning i modersmålets kultur och historia, 2. att riksdagenbeslutar att bidrag till kostnader för undervisning i hemspråk och förstudiehandledning på hemspråk skall utgå med perdeltagande elev, 3. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till ändrade bestämmelser förhemspråksundervisning för invandrarbarn med syfte a) attmodersmålsundervisning görs obligatorisk och ges samma ställning som övrigaobligatoriska ämnen i , b) att, även då hemspråksundervisningsgruppomfattande fyra elever ej kan ordnas, varje elev skall garanteras minst femveckotimmar hemspråksundervisning och att statsbidrag skall utgå enligt detta, 4. att riksdagenhos regeringen hemställerom förslag till ändring av regler och riktlinjer förundervisningsväsendet beträffande skolans roll i kampen mot rasismen i enlighetmed innehållet i motionen, 5. att riksdagensom sin mening uttalar att invandrarbarnen i största möjliga utsträckning börberedas möjlighet till undervisning i enspråkig 7. att hos regeringen hemställer om förslag omutbildning av lärare i svenska som främmande språk i enlighet med vad somanförs i motionen. 1984/85:1148 av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attkommunerna bör ges möjlighet till en friare användning av statsbidraget tillhemspråksträning i . 1984/85:1346 av . (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behov av medel till förstärkta insatser för detsvenska språkets utveckling i invandrar-täta områden. 1984/85:1545 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna behovet av samordnade statsbidrag förhemspråksträning i förskolan och hemspråksundervisning i , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att vid en översyn av statsbidragentill hemspråksundervisning hänsyn skall tas till förhållanden i kommuner medmånga invandrare och många språkgrupper. 1984/85:1853 av (vpk)och (vpk) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att en översyn av statsbidragsbestämmelserna förinvandrarundervisning bl. a. skall syfta till att förbättra förhållandena förkommuner med hög andel invandrarbefolkning. UbU1984/85:12 3 1984/85:1900 av (m) och () vari yrkas att hos regeringenanhåller om förslag till "lördagsskolor" i enlighet med motionen. 1984/85:2309 av m.fl. (c) vari - med hänvisning till vad som anförts i den till socialutskottetremitterade motionen 1984/85:2306-såvitt nu är i fråga yrkas 1. att riksdagenbeslutar uttala sig för interkulturell undervisning som grund för åtgärder inomutbildningsväsendet, 2. att riksdagenbegär att regeringen ger i uppdrag att initieraförsöksverksamhet med frivillig hemspråksundervisning utanför schemalagdskoltid på det sätt som föreslås i motionen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om benämningentvåspråkig klass, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlärarutbildningsfrågor. 1984/85:2498 av () vari yrkas att begär att regeringen lägger fram förslag tillåtgärder för att förstärka svenskundervisningen i några få mycketinvandrartäta oinråden. 1984/85:2533 av (vpk) och (vpk) vari yrkas att sorn sin meningger regeringen till känna att en kraftig upprustning av ämnet svenska somandraspråk i och gymnasieskolan bör ske och att därvid beaktas vadsom anförs i motionen. 1984/85:2758 av m.fl. (fp) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omsamordningen av hemspråksträning och invandrarundervisning. 1984/85:2818 av m. fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 12. att hos regeringen hemställer om nya reglerför hemspråksundervisningen i enlighet med vad som i motionen anförts. 1984/85:2822 av Per m. fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 17. att hos regeringen begär förslag till nya reglerför rätt till hemspråksundervisningi i enlighet med vad som i motionen anförts, 24. att beslutaratt avskaffa rätten till hemspråksundervisning i Riktlinjer för invandrar- ochminoritetspolitiken fastlades av riksdag (prop. 1975:26, InU 1975:6.rskr 1975:160). r 1984/85. UbU1984/85:12 4 för denna politik sammanfattades i orden jämlikhet,valfrihet och samverkan. Fortsatta åtgärder för skolans del med anledning av1975 års beslut om de invandrarpolitiska målen vidtogs genom hemspråksreformen,vilken trädde 1977 (prop. 1975/76:118, UbU 1975/76:33, rskr1975/76:391 och prop. 1976/77:22, UbU 1976/77:10, rskr 1976/77:111). Genom hemspråksreformen blev kommunerna skyldiga attanordna hemspråksundervisning för de elever i och gymnasieskolanför vilka ett annat språk än svenska utgör ett levande inslag i deras hemmiljöoch vilkas föräldrar eller vårdnadshavare begär det. Hemspråksreformen innefattadeockså beslut om stödundervisning i svenska samt om utbildning av och tjänstersom hemspråkslärare. För förskolans del innebar reformen att statsbidraginfördes till kommunerna för de fem- och sexåringar som får hemspråksträninginom barnomsorgen. Språk- och kulturarvsutredningen (SKU), som tillkalladesår 1981, har haft till uppgift att dels analysera olika frågor somaktualiserats på skolområdet och inom vuxenutbildningen med hänsyn till målenför invandrar- och minoritetspolitiken, dels avge förslag till förändringar.Utredningen överiämnade sitt huvudbetänkande (SOU 1983:57)"Olika ursprung - Gemenskap i . Utbildning för språklig ochkulturell mångfald" samt ett delbetänkande om läromedel (SOU 1983:58). I budgetpropositionen behandlas i ett särskilt avsnitt,rubricerat Språk-och kulturarvsutredningen m.m., vissa förslag som har enprincipiell karaktär. Dem tar utskottet upp i detta betänkande. En del avförslagen berörs också under vissa anslag i budgetpropositionen. Förslagen idessa delar samt medelsberäkningar avseende statsbidrag till hemspråksundervisningm. m. behandlar utskottet i kommande betänkanden. Interkulturellt perspektiv på undervisningen Mot bakgrund av den utveckling motett flerspråkigt och mångkulturellt samhälle som invandringen och den fördainvandrarpolitiken inneburit anser SKU att det är nödvändigt att förändraskolans arbete. Det måste anpassas till den förändrade situationen för att bl.a. bidra till att förhindra och förebygga uppkomst av fördomar och negafivaattityder mot invandrare och för att åstadkomma positiva attitydförändringar. Föredragande statsrådet ansluter sig till SKU:s allmännautgångspunkter avseende ett interkulturellt synsätt i undervisningen och haringenting att erinra mot utredningens förslag att ett utvecklingsarbete inledsinom ramen för tillgängliga resurser. Han framhåller att värderingar sompräglas av en ömsesidig respekt för olika kulturellt betingade förhållningssättligger i linje med skolans mål och riktlinjer och att ett interkulturelltsynsätt därför inte förutsätter särskilda resurser eller ändringar i kursplaner.Det bör innefattas i skolans verksamhet, anser statsrådet, och beaktas inomrainen för befintliga ämnen och kursplaner. UbU1984/85:12 5 bereds tillfälle att tadel av vad som i proposifionen anförts om interkulturellt synsätt iundervisningen. I motion 1984/85:2309 yrkande 1 (c) föreslås att riksdageni enlighet med vad SKU förordat gör ett principuttalande om interkulturellundervisning som grund för åtgärder inom utbildningsväsendet. a. att ett sådant uttalande behövs för att ett interkulturelltperspektiv skall prioriteras i utbildningen av skolans personal. Utskottet instämmer helt i uppfattningen att ettinterkulturellt perspektiv måste läggas på undervisningen för att bl. a.motverka negativa attityder och fördomar inte bara hos majoritetsbefolkningenutan också hos olika etniska minoritetsgrupper. Undervisningen i skolan böralltså, som föredragande statsrådet framhållit, syfta till att öka förståelsenoch den ömsesidiga respekten för olika kulturellt betingade förhållningssätt.Ett interkulturellt synsätt i skolans verksamhet måste givetvis bygga påkunskap och medvetenhet hos lärare och andra personalkategorier inom skolan.Utskottet delar motionärernas uppfattning att ett interkulturellt perspektivmåste ingå som en aspekt i grundutbildningen för lärare och i fortbildningen avlärare och andra personalgrupper. Mot bakgrund av de starka uttalanden som görsi propositionen om betydelsen av ett interkulturellt synsätt i undervisningenutgår utskottet från att motionärernas syfte tillgodoses utan att görnågot eget principuttalande i frågan. Utskottet föreslår därför att riksdagenavslår yrkande 1 i motion 1984/85:2309. I motion 1984/85:797 yrkande 4(vpk) begärs förslag till regler och riktlinjer beträffande skolans roll ikampen mot rasismen. Ett likalydande yrkande om denna viktiga fråga harutskottet behandlat . Beträffande motiveringen försitt avstyrkande av de då aktuella motionsyrkandena hänvisar utskottet tillbetänkandet UbU 1983/84:5. I detta betänkande redovisade utskottet vissaåtgärder som har vidtagits och som ligger i linje med syftet i motionen.Utskottet pekade bl. a. på innehållet i (SÖ:s) omfattandehandlingsprogram för verkets arbete med invandrarfrågor och på vad somföreskrivs i läroplanen för (Lgr 80) i invandrarfrågor. Vidareerinrade utskottet om diskrimineringsutredningens (A 1978:06) förslag tillåtgärder inom hela skolsystemet. Utskottet instämde med motionärerna då detgäller skolans roll i kampen mot rasism. Enligt utskottets uppfattning bordeemellertid de uppgifter och skyldigheter som ankommer på skolan för attmotverka rasism kunna fullgöras utan att av regeringen begärde deåtgärder som föreslogs i motionen. Utskottet vidhåller denna sin uppfattning och villdärjämte framhålla att den ökade vikt som utskottet förutsätter successivtkommer att läggas vid ett interkulturellt synsätt på undervisningen i skolanoch på utbildningen av skolans personal bör kunna få stor betydelse när detgäller att motverka invandrarfientlighet och rasistiska tendenser. UbU1984/85:12 6 Mot den nu angivna bakgrunden kanmotionärernas syfte enligt utskottets mening anses tillgodosett utan attsärskilda regler och riktlinjer utfärdas. Motion 1984/85:797 yrkande 4 avstyrksalltså. Rätten till hemspråksundervisning m. m. 1 detta avsnitt behandlar utskottetinledningsvis ett par terminologiska frågor. 'Föredragande statsrådet biträder SKU:s förslag att termen hemspråk ifortsättningen används som samlingsbenämning för undervisning på invandrarelevernasspråk och att man där så är möjligt använder språkets namn på samma sätt somsvenska används som enda benämning för svenska som modersmål. Statsrådet harockså anslutit sig till SKU:s förslag att termen svenska som andraspråk skallersätta det tidigare uttrycket svenska som främmande språk. Däremot biträderhan inte utredningens förslag att termen hemspråksklass ersätts med termentvåspråkig klass. Enligt motion 1984/85:797 yrkande 1 i denna del (vpk) börbenämningen hemspråk bytas ut mot modersmål. har vid upprepade tillfällen i enlighet medutskottets förslag avslagit motsvarande motionsyrkanden. Utskottet har därvidhänvisat bl. a. till att benämningen hemspråk anknyter till det språk somanvänds i barnets hem och till att benämningen modersmål inte längre används iskolförord ning eller läroplaner då det gäller svenska språket. Hemspråk ärnumera en inarbetad och välkänd benämning. Med det anförda ansluter sigutskottet till föredragande statsrådets uppfattning och avstyrker såledesmotion 1984/ 85:797 yrkande 1 i denna del. 1 motion 1984/85:2309 yrkande 3 (c) föreslås attbenämningen hemspråksklass inte längre skall användas i officiellt sammanhang.Motionärerna anser alt dessa klasser, där undervisningen ges på ettinvandrarspråk och på svenska, i enlighet med SKU :s förslag bör få den meradekvata benämningen tvåspråkig klass. I likhet med föredragande statsrådet anser utskottet attdet inte finns tillräckliga skäl att ändra den väl etablerade benämningenhemspråksklass. Utskottet föreslår att avslår motion 1984/85:2309yrkande 3. Rätt till hemspråksundervisning harenligt riksdagsbeslut (prop. 1975/76:118, UbU 1975/76:33, rskr1975/76:391) alla barn och ungdomar för vilka ett annat språk än svenska utgörett levande inslag i hemmiljön. Enligt propositionen har den hittillsvarande definitionen"ett levande inslag i hemmiljön" fått en vidare tolkning än vad somkan anses ha varit avsikten i besluten om hemspråksreformen. Många elever harsålunda kommit att delta i hemspråksundervisning utan att ha den bakgrund ihemspråket som egentligen förutsatts. Mot denna bakgrund anser föredragandestatsrådet att definitionen "barnets dagliga umgängesspråk i hemmet" UbU1984/85:12 7 bättre motsvarar intentionerna medhemspråksundervisningen. Den i propositionen förordade definitionen innebäratt normalt minst en förälder/ vårdnadshavare har ett annat språk än svenskasom sitt modersmål och använder det språket i sitt umgänge med barnet. Detanges också att barnet skall ha etablerade kunskaper i hemspråket och atthemspråksundervisningen under inga omständigheter bör få karaktären avnybörjarundervisning. Vidare utsågs klart att kommunernas skyldighet attanordna hemspråksundervisning begränsas till ett hemspråk för varje elev.Möjligheten skall kvarstå för länsskolnämnden att befria en kommun frånskyldigheten att anordna hemspråksundervisning och studiehandledning. De preciseringar i fråga om rätten tillhemspråksundervisning som görs i propositionen i förening med det allmäntminskade elevunderlaget i skolan förväntas medföra en viss minskning ibehovet av resurser för hemspråksundervisning. I propositionen anmäls vidareatt riktlinjer i form av föreskrifter och allmänna råd avses bli utfärdade tillstöd för kommunerna i vad avser vilka elever som skall omfattas av rätten fillhemspråksundervisning. I motionerna 1984/85:2818 (m) och 1984/85:2822 (m)föreslås mer restriktiva regler för rätten till hemspråksundervisning. Det synsätt som kommer till uttryck i motion 1984/85:2818och som utgör motivering även för den nu aktuella delen av den andra motionenkan sammanfattas på följande sätt. Hemspråksundervisningen skall koncentreras till förskolanoch till skolans låg- och mellanstadier. Tyngdpunkten i undervisningen förinvandrarbarn i högre åldrar bör ligga på att barnen skall lära sig svenskasamt att med hjälp av handledning på hemspråket öka möjligheterna för dem attta del av den ordinarie verksamheten i klassen. Hemspråksundervisning påhögstadiet bör alltså enligt motionen endast undantagsvis bli aktuell. Förgymnasiestuderande bör eventuell nödvändig hemspråksträning ske i andraformer, t. ex. genom studieförbund eller invandrarorganisationer. I motionenföreslås att det i samband med omorganisationen av hemspråksundervisningenprövas hur en begränsning av antalet undervisningstimmar kan göras utöver vadregeringen föreslagit. Därvid bör undersökas vilka språk som bör beråtfiga tillhemspråksundervisning, minsta elevantal för start av hemspråksundervisning,hur många och vilka i hemmet som skall tala språket för atthemspråksundervisning skall erbjudas samt vilka krav som skall ställas i frågaom lärarnas kompetens. I yrkande 12 i motion 1984/85:2818 och i yrkande 17 imofion 1984/85:2822 begärs nya regler för hemspråksundervisningen. Enligt yrkande24 i sistnämnda motion föreslås besluta att avskaffa rätten tillhemspråksundervisning i gymnasieskolan. Yrkandena är kopplade till förslag omminskad medelsanvisning under grundskole- och gymnasieskoleanslagen. Med anledning av de tre motionsyrkandena vill utskottetförst erinra om att det övergripande målet för skolans hemspråksundervisningenligt propo- 1** 1984/85. UbU1984/85:12 8 sitionen alltjämt bör vara att främja aktiv tvåspråkighet.Undervisningen av elever med annat hemspråk än svenska bör, anser föredragandestatsrådet, syfta till att stödja elevens språkutveckling med förankring i detegna modersmålet. Utskottet ansluter sig fill vad som i propositionen anförtsom målet för och syftet med skolans hemspråksundervisning. Utskottet instämmerockså i uttalandet i propositionen att rätten till hemspråksundervisning börgrundas på den enskilda elevens behov av språkstöd. Enligt utskottets mening är de begränsningar i rätten tillhemspråksundervisning som motionärerna förordar inte förenliga med nämndagrundläggande principer. Att endast ge hemspråksundervisning i förskola och pågrundskolans låg- och mellanstadier torde innebära att målet för undervisningen,dvs. aktiv tvåspråkighet, måste ändras. En regel om visst minsta antal eleverför att få starta undervisning liksom ett uteslutande av vissa språk stridermot utgångspunkten att skolans åtgärder skall utgå från varje elevsindividuella förutsättningar och behov av språkstöd. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2818 yrkande 12 och 1984/85:2822 yrkandena17 och 24 i den del yrkandena avser rätten till hemspråksundervisning.Utskottet föreslår att godkänner vad som i propositionen förordats ifråga om förutsättningarna för rätt till hemspråksundervisning i grundskolanoch i gymnasieskolan. Hemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråk igrundskolan Enligt propositionen bör det även ifortsättningen vara frivilligt för eleven att delta i hemspråksundervisning ochstudiehandledning på hemspråk. Obligatorisk skyldighet att delta i hemspråksundervisningi föreslås i motion 1984/85:797 yrkande 3 a (vpk). Motionärernaanser att invandrarbarnen befinner sig i en alarmerande situation. Dessabarn riskerar enligt motionärerna allvarliga störningar i språkutvecklingen,psykisk instabilitet och kluven identitetsutveckling, och de får ett sämreutgångsläge för fortsatt utbildning. Motionärerna, som framhåller att ingenifrågasätter att modersmålsundervisningen är obligatorisk för svenska barn,anser det nödvändigt att göra hemspråksundervisningen obligatorisk för attinvandrarbarnen skall få samma utvecklings- och utbildningsmöjligheter somsvenska barn. Alltsedan hemspråksreformen genomfördes har utskottet haftatt behandla mofionsyrkanden av denna innebörd. Dessa har avstyrkts avutskottet främst med hänvisning till att obligatorisk hemspråksundervisninginte går att förena med den av fastlagda principen omvalfrihet. har intagit samma ståndpunkt. Utskottet finner inteanledning för att frångå tidigare fattade beslut att deltagande ihemspråksunder- UbU1984/85:12 9 visning och studiehandledning på hemspråk skall varafrivilligt. Utskottet avstyrker alltså motion 1984/85:797 yrkande 3 a. Utskottet övergår nu till frågan omhemspråksundervisningens förläggning i förhållande till annan verksamhet igrundskolan. Det är enligt propositionen önskvärt atthemspråksundervisning skall kunna erbjudas elever utanför schematid eller undert. ex. tid för fria aktiviteter som ett alternativ där det är praktisktgenomförbart med hänsyn fill bl. a. tillgängliga resurser och lärarnastjänstgöring. Denna fråga måste, anförs det, självfallet avgöras på lokal nivå,där en bedömning med utgångspunkt i lokala och individuella förutsättningar ochbehov kan göras. Önskemål rörande undervisningens förläggning utgör en avutgångspunkterna för hemställan om nya regler för hemspråksundervisningen imotionerna 1984/85:2818 (m) och 1984/85:2822 (m). Mofionärerna anser attinvandrareleverna går miste om värdefull undervisning när hemspråksundervisningensker på för klassen gemensam schemalagd tid. De föreslår därför att dennaundervisning förläggs till tid utanför ordinarie schema. Utskottet vill peka på att det är många faktorer som måstevägas in i sammanhanget, bland dem tillgång på lärarkrafter, resursfillgången iövrigt och framför allt skoldagens längd för de elever som berörs. Utskottetdelar den uppfattning i fråga om förläggning av hemspråksundervisningen somredovisas i propositionen och vill särskilt stryka under att beslut i dessaavseenden måste få fattas på lokal nivå. Endast där finns det förutsättningaratt göra de schematekniska och andra bedömningar det här är fråga om. Med det anförda föreslår utskottet att godkännervad som i propositionen förordats om hemspråksundervisningens förläggning iförhållande fill annan verksamhet i och avslår mofionema 1984/85:2818 yrkande 12 och 1984/85:2822 yrkande 17 i nu berörda delar. Enligt motion 1984/85:2309 yrkande2 (c) bör hos regeringen begära att SÖ får i uppdrag att initieraförsöksverksamhet med frivillig hemspråksundervisning utanför schemalagdskoltid. I motiveringen för yrkandet hänvisas bl. a. till den frivilligahemspråksundervisning för vissa språkgrupper som skoldirektionadministrerar och finansierar och som äger rum . Denna verksamhettas även upp i motion 1984/85:1900 (m). Mofionärerna anser att det är påvisatatt denna form av hemspråksundervisning har stora fördelar bl. a. ischematekniska och ekonomiska avseenden. I motionen hemställs att hosregeringen anhåller om förslag till "lördagsskolor" för att fåverksamheten prövad i större skala. Den form av hemspråksundervisning (s. k. lördagsskola) somtas upp i motionerna 1984/85:1900 och 1984/85:2309 är en fiivillig verksamhet,förlagd utanför skolans femdagarsvecka. Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt även invandrarorganisafioner anordnar språk- och kulturundervisning påbarnens fritid. Dylika former av undervisning bör enhgt utskottets mening UbU1984/85:12 10 ses som ett komplement fill den ordinariehemspråksundervisningen och skall inte regleras av de krav som måste ställas påen reguljär undervisning i vad avser både lärarkrafter och innehåll. Utskottetvill med hänsyn bl. a. härtill inte förorda att tar några initiafivtill åtgärder av det slag som begärs i de båda motionerna. Utskottet föreslårsåledes att avslår motionerna 1984/85:1900 och 1984/85;2309 yrkande2. I motion 1984/85:797 yrkande 1 i dennadel (vpk) hemställs att uttalar att innehållet ihemspråksundervisningen - eller modersmålsundervisningen med den termmotionärerna använder- skall utvidgas till att omfatta en bred och inträngandeundervisning i modersmålets kultur och historia. Skolans hemspråksundervisning och hemspråksträningen iförskolan innehåller redan undervisning om ursprungslandets historia ochkultur i övrigt samt om dess natur.