bet · G801JoU33 · 1984-12-31 00:00:00 — Vänsterpartietkommunisterriia framhåller i sin partimotion 3093 av m. fl. att dei likhet med ÖEF anser det önskvärt med ett större fredsfida koantal än 550000. I mofionen pekas vidare på att flera remissinstanser, bl. a. ÖB, ochvissa länsstyrelser också tar upp behovet av regional balans ilivsmedelsproduktionen. Motionärerna delar deras uppfattning av flera skäl.För det första är en sådan balans nödvändig av beredskapsskäl, men det ärockså en fråga om livsmedlens kvalitet. Motionärerna föreslår därför attregeringen omgående utreder frågan om en mer regional spridning avlivsmedelsproduktionen samt med det snaraste återkommer till medförslag. Härvid bör särskilt beaktas de norra delarna av vårt land (yrkande 2). Äveni folkpartimotion 3098 berörs frågan om det fredstida koantalet. Mot bakgrundav de i propositionen redovisade uppgifterna finner motionärerna för sin delatt en minskning av antalet mjölkkor från nuvarande antal av ca 660 000 kor ärangelägen och anser att bör uttala sig härför (yrkande 1 delvis). Utskottetkan för sin del i allt väsenfligt ansluta sig till vad jordbruksministernanfört rörande sambandet mellan vår försörjningsberedskap och produktionsmålför jordbruket och om utgångspunkterna för hans överväganden rörande sagdamål. Somframhålls i propositionen är det av animalieprodukterna främstmjölkproduktionens storlek som har betydelse för livsmedelsberedskapen. Gjordaundersökningar visar att antalet kor efter omställning bör uppgå till 600 000för att erforderlig mjölkproduktion skall kunna uppnås under en krissituation.För närvarande har vi ca 660 000 kor. Dessa uppgifter bör i och för sig varatillräckliga som underlag för hanteringen av hithörande frågor ifortsättningen. Någon närmare pirecisering av lämpligt antal kor underfreds-fid finner utskottet inte erforderlig. Utskottet vill i hkhet medjordbruksministern betona vikten av en geo- JoU1984/85:33 31 grafiskt väl differentierad jordbruksproduktion.Förhållandena i norra förtjänar härvidlag särskild uppmärksamhet.Utskottet återkommer i det följande med förslag om särskilda insatser isistnämnda hänseende. Med hänsyn till de uttalanden som görs i propositionenutgår utskottet från att hithörande frågor kommer att särskilt beaktas även ifortsättningen av regeringen och berörda myndigheter och att förslag omeventuellt erforderliga åtgärder kommer att föreläggas utan attriksdagen behöver göra något särskilt påpekande härom. Det anförda innebär att utskottet inte har någon erinranmot vad jordbruksministern under här förevarande avsnitt förordat. Utskottet föreslåratt motion 3093 (vpk) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd av . Detsammagäller motion 3098 (fp) yrkande 1 i förevarande del. I fråga om jordbruksproduktionensomfattning anför jordbruksministern att vi även i fortsättningen bör ha enfredsfida jordbruksproduktion i vårt land som i stort sett motsvarar deninhemska konsumtionen. Resurserna i jordbruket bör i stort sett överensstämmamed vad som behövs för vår fredstida konsumfion, vår livsmedelsberedskap i enlighetmed försvarsbeslut och för de utfästelser gjort i detinternationella samarbetet mot världssvälten. Enligt motion 3089 av m. fl. (c) börproduktionsmålet utformas som delmål för olika produkter, varvid utgångspunktenbör vara den fredstida konsumtionen och behovet av fodermedel inom landet, exportmöjligheterna,konsumenternas önskemål om varierat utbud, kostnaderna för överskott ochproduktionsvärde från beredskapssynpunkt (yrkande 2 delvis). Enligt motion 3098 av m. fl. (fp) bör medutgångspunkt i det grundläggande försörjnings- eller beredskapsmåletproduktionsmål fastläggas för olika jordbruksprodukter (yrkande 1 delvis). Avde analyser som hvsmedelskommittén gjort och i vilka flertalet remissinstanserinstämt, bl. a. ÖEF, anser motionärerna det dock framgå att det i regel saknasskäl att sätta upp andra produktionsmål än dem som följer av en produktion somsvarar mot inhemsk fredstida konsumtion. Utskottet tillstyrker för sin del jordbruksministernsförslag rörande jordbruksproduktionens totala omfattning. Som anförs ipropositionen måste näringen själv bära kostnaderna för en produktion utöverden samhällsekonomiskt motiverade. Därför bör näringen i princip ges en storfrihet att producera den volym som utifrån näringens utgångspunkter framstårsom för-delakfig. Det är viktigt att alla möjligheter tillvaratas att främja enlönsam export av jordbruksråvaror och livsmedel. Det måste också finnas utrymmeför viss import i första hand av kompletteringskaraktär men även en vissutbytesexport. I likhet med jordbruksministern anser utskottet att det liksomhittills torde bli nödvändigt att staten medverkar i en marknadsreglering. JoU1984/85:33 32 Statens medverkan bör även fortsättningsvis bl. a. avseregleringsverksamhet och avgiftsuppbörd. Detta ingick också i 1967 och 1977års jordbrukspolitiska beslut. Motionerna 3089 (c) och 3098 (fp) bör mot bakgrund av vadutskottet anfört i berörda delar inte föranleda någon vidareåtgärd. Vad gäller animaliska produkter innebärjordbruksministerns förslag att mjölkprodukfionen bör, underhänsynstagande till den produktion som behövs för att klara försöjningen medmjölk och mejeriprodukter i en kris, anpassas till en nivå som ungefärligenmotsvarar konsumtionsutrymmet för mjölk och mejeriprodukter i fred samt lönsamexport. En geografiskt väl differentierad mjölkproduktion är angelägen. För enproduktion utöver våra egna behov bör jordbruket och berörd livsmedelsindustrisjälva ha ansvaret. I fråga om övriga animalieprodukter bör enligtpropositionen någon mera exakt produkfionsvolym inte anges. Liksom börnäringen själv bära kostnaderna för en produkfion av kött, fläsk, ägg och broilerutöver den samhällsekonomiskt motiverade. Näringen bör då enligt jordbruksministernsmening ha frihet att producera den volym som är fördelaktig utifrån näringensegna utgångspunkter. Anpassningen av produktionen bör ske under hänsynstagandetill den enskildes sociala och ekonomiska trygghet. Utskottet tillstyrker en anpassning avanimalieproduktionen i enlighet med regeringens förslag. Detta innebär bl. a.att utskottet inte biträder yrkandet i parfimofion 3089 omfastställande av vissa produktionssiffror för att kunna mötasäsongvariafionerna inom produktion och konsumtion (yrkande 2 delvis).Motionen bör således avslås i förevarande del. Enligt det av utskottet förordade produkfionsmålet förmjölkproduktionen bör jordbruket och berörd livsmedelsindustri själva haansvaret för en produktion utöver våra egna behov. I överensstämmelse härmedanser utskottet att det bör ankomma på näringen att t. ex. undersökamöjligheterna att vidga användningsområdet för mjölk genom s. k. fermenteringsom föreslås i motion 2040 av m. fl. (m). Motionen bör därför inteföranleda någon vidare åtgärd. Det kan i sammanhanget nämnas att SMRenligt vad utskottet erfarit också haft frågan uppe till prövning. I ett särskilt avsnitt beträffande produkfionsmåletbehandlas protein- och oljeväxter samt energigrödor. Enligt jordbruksministernsuppfattning är det angeläget att produktionen av proteinfoder inom landet ökar.Frågan bör därför ägnas större uppmärksamhet inom ramen för jordbruksprisregleringenoch i rådgivningen till jordbruket. Utskottet tillstyrker således regeringensförslag på denna punkt. I propositionen riktas uppmärksamheten på att importen avlupinfrö har ökat kraftigt vilket utgör ett allvarligt hot motden inhemska proteinfoderproduktionen, särskilt foderärter och bönor. Lupinfröanvändes ursprungligen som utsäde men kan efter förädling nu utnyttjas somfoder. JoU1984/85:33 33 Importen av lupinfrö beläggs inte med införselavgifteftersom har gjort ett åtagande om tullfrihet i . I två motioner från allmänna motionstiden, 2007 av BoArvidson och (båda m) och 2607 av m. fl. (c)begärs att hos regeringen begär åtgärder i syfte att begränsaimporten av lupinfrö. Utskottet delar för sin del uppfattningen att importen avlupinfrö tenderat att bli ett allvarligt hot mot vår inhemskaproteinproduktion. Som framgår av propositionen har man emellertid frånregeringens och berörda myndigheters sida sin uppmärksamhet riktad påproblemet. infördes sålunda övervakningslicens vid import avlupinfrö. Detta ger goda möjligheter att följa utvecklingen av importen.Utvecklingen får som anförs i propositionen utvisa i vad mån överläggningarinom ramen för om detta åtagande behöver initieras. Utskottet finner motangiven bakgrund inte skäl att nu påkalla någon vidare åtgärd från riksdagenssida med anledning av motionerna 2007 (m) och 2607 (c). Enligt motion 2581 av m. fl. (m) bör riksdagenuttala sig för att en omläggning av växtodlingen bör inriktas mot en ökadodling av proteingrödor. Likaså måste man i förädHngssammanhang och vid importoch försäljning av utsäde mycket starkare prioritera spannmål med högrepro-teinhalt. Detta gäller såväl spannmål för human konsumtion som till foderändamål.Mot bakgrund av de uttalanden som görs i propositionen, och vilka utskottetställt sig bakom, synes motionen inte påfordra någon vidare åtgärd frånriksdagens sida. I fråga om socker och potatis föreslår jordbruksministernatt frågan om produktion av socker och andra sötmedel, sprit samt stärkelseutreds. Det ankommer på regeringen att ta ställning i denna fråga. Behovet avmatpotatis bör liksom täckas av inhemsk produktion.Jordbruksministerns förslag överensstämmer med vad livsmedelskommitténförordat. Sockerbetsodlingens omfattning behandlas i ett antalmotioner väckta under årets början. I motion 757 av i (m), 1401 av m. fl. (m), 2577 av och (båda c) och 2586 av och (båda m) föreslås attriksdagen fastställer att en självförsörjningsgrad av även ifortsättningen bör gälla för vår sockerproduktion. Förslaget, somöverensstämmer med vad sockernäringskommittén lade fram , har även förtsfram i partimotion 3089 med anledning av nu föreliggande proposition(yrkande 2 delvis). Åtgärder för utveckling av nya produkter ur betmassa försbl. a. fram i nyssnämnda mofion 757 samt i mofion 1414 av m. fl.(s). Yrkandena, såvitt avser den svenska sockerproduktionens önskvärda omfattning,ställs bl. a. mot bakgrund av vissa uttalanden från regeringens sidaom att sockerimporten borde kunna ökas fill av behovet. Utskottetvill för sin del anföra följande. Enligt beslut av 1977 och 1978 års 3 1984/85. JoU1984/85:33 34 riksdagar skall den inhemska sockerbetsarealen avpassas såatt den vid normalskörd ger ett importutrymme på av vår totalasockerkonsumtion. Detta skall ses som ett riktmärke för de genomsnittligaförhållandena under en följd av år. Importutrymmet har särskild betydelse försockerpro-ducerande . Sockerbetsarealen för nu löpande prisregleringsperiodfastställdes av . Beslutet innebär en areal påhögst 51 500 ha, vilket vid normalskörd beräknas motsvara 95 %självförsörjningsgrad. Produktion av sötmedel ur andra svenska råvaror änsockerbetor (främst vete) är aktuell i . Betydande tekniska framsteg hargjorts på detta område . Man kan också räkna med ytterligareframsteg framöver. Därvid kan konkurrenssituationen för sockerbetor som råvaraför sötmedel komma att förändras till sockerbetornas nackdel. Sådana förändringarav sockerbetsodlingens förutsättningar kan få stor betydelse för berördaregioner. Vad gäller fabrikspotatisodlingen kan de förändringar avodlingens förutsättningar som kan komma att bli följden av konkurrens frånandra råvaror vid sprit- och stärkelsetillverkning komma att leda till enminskning av fabrikspotatisodlingen. Mot denna bakgrund bör, somjordbruksministern har föreslagit, hela frågan om framställning av socker ochandra sötmedel, sprit samt stärkelse göras till föremål för en särskildutredning. Utskottet delar således jordbruksministerns uppfattning i dennafråga. Enligt utskottets mening är det angeläget att utredningensnarast tillsätts och att utredningsarbetet kommer att bedrivas skyndsamt. Iavvaktan på den kommande översynen bör mofionerna 757 (m), 1401 (m), 1414 (s),2577 (c), 2586 (m) och 3089 (c) yrkande 2 i denna del lämnas utan riksdagensvidare åtgärd. När det gäller åkerarealen och spannmålsodlingen redovisasi propositionen uppgifter av livsmedelskommitténs experter enligt vilka dehåkerareal som - med hänsyn tagen till skördevariationer - behövs förvår livsmedelsförsörjning uppgår till 2,6 miljoner ha. Detta förutsätter atttillgången på kvävegödselmedel och bekämpningsmedel i en kris är tillräcklig.Den brukade åkerarealen i landet uppgår till sammanlagt drygt2,9 miljoner ha. Jordbruksministern föreslår att en produktion påöverskottsarealen tills vidare liksom bör utgöras av spannmål. Samhället bör ta ett delansvar för överskottsarealenskostnader. Andelen för samhället bör vara , medan näringen svarar för ,räknat vid normalskörd. Samhällets kostnader beräknas första året bli 160 milj:kr. för att därefter minska. En uppskattning av kostnaderna beräknas för en femårsperiodtill 600 milj. kr. Enligt propositionen bör det i första hand ankomma påjordbruket att aktivt arbeta för att anpassningsåtgärderna påvegetabilieområdet leder till JoU 1984/85:33 attsamhällets delansvar i finansieringen avöverskottsprodukfionen kan upphöra. Enutvärdering av anpassningsåtgärderna bör ske efter femårsperiodens slut,varvid en bedömning görs om uppställda anpassningsmål uppnåtts ocksåbeträffande kostnadsansvaret. Entotalfinansiering av samhällets kostnader skall ske. Denna bör ske inomjordbrukssektorns ram. Föreliggandeförslag innebär slutligen att de kvantiteter av spannmål som behövs för vårainternationella utfästelser i kampen mot svälten i världen bör ingå i denprisreglerade volymen. Ifråga om den närmare finansieringen av överskottsarealens kostnader avserjordbruksministern att återkomma i sin anmälan av proposition om reglering avpriserna på vissa jordbruksprodukter, m. m. vänder sig i partimofion 3089 bestämtemot livsmedelskommitténs beräkningar rörande åkerarealen, vilka utan invändningåtergivits i proposifionen. Enligt motionen kan praktiskt taget all åkerjord,som brukas, betraktas som långsiktigt brukningsvärd. Motionärerna yrkardärför på att uttalar sig för att all birukningsvärd åkerarealutnyttjas för jordbruksproduktionen (yrkande 1). I följande c-motioner väcktavid årets början uttrycker motionärerna samma tanke speciellt i vad avser deolika regioner som de närmast representerar. m. fl. m. fl. Region (motsv.) JoU1984/85:33 36 Beträffande ansvaret föröverskottsarealens kostnader anser enligt motion 3089 att statenbör bära kostnadsansvaret för det överskott som uppkommer för spannmål vidnormalskörd. Statens andel bör enligt motionärerna kunna anges till 400 milj.kr. vid normala världsmarknadspriser. Om volymerna ökar till följd avatt animalieproduktionen minskar bör statens tillskott tillspannmålsregleringen öka. kommunisterna tillstyrker i sinpartimotion 3093 (yrkande 3) ett delat kostnadsan-" svar men anser attsamhällets andel bör motsvara , medan näringen svarar för . Samhälletskostnader bör enligt motionärernas mening tas över budgeten. Moderatasamlingspartiet och accepterar i sina partimotioner, 3104 (yrkande1) resp. 3098 (yrkande 3) regeringens förslag till fördelning av kostnadernamellan samhället och jordbruksnäringen, men anser även de att samhälletskostnader bör belasta statsbudgeten. Utskottet anser i likhet med jordbruksministern att enproduktion på överskottsarealen fills vidare liksom bör utgöras av spannmål.Utskottet vill dock understryka vad som nämnts i propositionen attöverskottsarealen kan komma till en mera lönsam användning för andra ändamål,t. ex: energigrödor, men att det torde dröja innan en rad ekonomiskaoch tekniska frågor inom detta område har klarlagts. Frågan om åkerarealensstorlek bör inte ses enbart från vår egen försörjning med livsmedel, utan fleraalternativa användningsområden för åkermarken bör vägas in i bilden. Ävenrestriktioner i användningen av handelsgödsel och växtskyddsmedel, åkerarealensbetydelse för landskapsbilden, sysselsättning och regionalpolitik måste ocksåvägas in när det gäller den nuvarande åkerarealens användning. Det förslag till fördelning av ansvaret föröverskottsarealens kostnader mellan samhället och näringen som läggs fram ipropositionen finner utskottet för sin del väl avvägt och kan därför biträdadetsamma. Andelen för samhället bör sålunda vara medan näringen svarar för60 %. Utskottet har heller ingen erinran mot de i propositionen gjordakostnadsberäkningarna i sammanhanget. Utskottet delar regeringens uppfattning att det i förstahand bör ankomma på jordbruket att aktivt arbeta för att anpassningsåtgärdernapå vegetabilieområdet leder till att samhällets delansvar i finansieringen avöverskottsproduktionen kan upphöra. Som sägs i propositionen bör enutvärdering av anpassningsåtgärderna ske efter en femårsperiod. Vad häranförts innebär bl. a. att utskottet avstyrker de förslag om längre JoU1984/85:33 37 gående kostnadsansvar från samhällets sida som lagts frami motionerna 3089 (c) och 3093 (vpk). Utskottets ställningstagande innebär också att utskottetej funnit sig böra förorda någon åtgärd med anledning av de olikamofionsyrkandena av regional natur som i det föregående redovisats. I propositionen framkastas tanken att en totalfinansieringav samhällets kostnader bör ske inom jordbrukssektorns ram, t. ex. genomminskade livsmedelssubventioner eller prispåslag med avräkning avmervärdeskatteeffekterna på prishöjningarna, såsom antyds i propositionen.EnKgt utskottets mening kan åtskilliga invändningar riktas rhot förslaget, bl.a, av principiell natur. Utskottet kan därför inte biträda regeringens förslagi förevarande avseende utan föreslår för sin del att samhällets andel avöverskottsarealens kostnader får belasta statsbudgeten. Därvidlag har utskottetsåledes samma åsikt som den som redovisas i de fyra parfimofionerna 3089 (c),3093 (vpk), 3098 (fp) och 3104 (m) vilka alltså tillstyrks i berörda delar. a. visats i livsmedelskommitténs analyserminimeras den samhällsekonomiska kostnaden för spannmålsöverskotten om de tasut i.form av spannmål. Som kommittén också framhållit kan emellertidöverskottsarealen komma till en lönsammare användning för andra ändamål, t.ex. energigrödor. Enligt experternas bedömning torde det dröja innanen rad ekonomiska och tekniska frågor rörande detta område kan klarläggas. här anfört rörande osäkerheten kan också sägas gälla de s. k.alternativa odlingsformerna. Utskottet har valt att i förevarande sammanhang ta uppnågra vid föregående och detta väckta motioner med förslag fillåtgärder i syfte att. på olika sätt främja en ökad användning av alternafivaodlingsformer och alternativ användning av åkerarealen. Enligt den vidriksmötet /84 väckta motionen 1025 av m.fl. (vpk) bör riksdagensålunda uttala sig för ökade forskningsinsatser om alternafiva odlingsmetoder(yrkande 1). Mofionärerna framhåller att ny forskning måste stimuleras för skall få fram nya metoder för biologisk bekämpning av ogräs ochskadeinsekter. I den under årets allmänna motionsfid väckta motionen 637 begärNils m. fl. (s) att frågan om en avgiftsfinansierad statskontroll avgiftfri odUng av jordbruks- och trädgårdsprodukter övervägs. ochBirgitta (båda c) hemställer i motion 2593 om förslag fill omställningsstödfill lantbrukare och handelsträdgårdsmästare som önskar övergå tillodlingsformer utan användning av kemikaliska bekämpningsmedel ochhandelsgödsel. I den i detta ärende väckta följdmotionen 3087 av AnitaBråkenhielm m. fl. (m) hemställs att undervisningen vid våra lantbruksskolorinriktas så att den bidrar fill att lämpliga ersättningsgrödor utprovas. Enligtmotion 3089 av m. fl. (c) bör alternativ produkfion, t. ex.energigrödor, och ny miljövänlig teknik stimuleras. Vidare bör forskning ochförsök inriktas på att finna alternativ användning av våra jordbruksgrödor(yrkande 4 delvis). I motion 3097 pekar och JoU 1984/85:33 38 Lorentzon(båda m) på en rad åtgärder för att komma till rätta med överskottsproblematiken.Bland förslagen märks en ökad inriktning av spannmålsproduktionen påhögkvalitativa specialprodukter, utveckling av proteingrödor samt forsknings-och försöksverksamhet kring energigrödor. Motionärerna pekar också pålivsmedelsforskningens betydelse för kvalitet, utveckling och avsättning,möjliglieterna att utnyttja jordbrukets råvaror inom industriella områden samtvikten av utbildningens och rådgivningens medverkan för att stimulerakvalitei:sproduktion och prövning av alternativa grödor. I motion 3102 avGunhild () uppmärksammas slutligen trädgårdsnäringens möjligheteratt utnyttja till alternativ odling. Enligt motionärens mening är detviktigt att investeringsstöd i form av lån och bidrag kan ställas tillförfogande härför. Vadgäller energigrödor vill utskottet erinra om att kommittén för utredning avförutsättningarna för låginblandning av motoralkoholer i drivmedel m.m. somtidigare berörts fått i uppdrag att bl. a. bedöma förutsättningarna för produktionav alternafiva drivmedel ur jordbruksprodukter. Kommittén skall även övervägaförutsättningarna för användning av energigrödor för andra ändamål inomenergiområdet än produktion av motoralkoholer (dir. 1985:14). Utskottetvill vidare erinra om att frågan om alternativa produktionsformer var en avdem som ägnades ingående uppmärksamhet i samband med 1984 årsforskningspolitiska riksdagsbeslut, såvitt avsåg jordbruksutskottets område.Det framhölls i nämnda sammanhang att de problem vi står inför när det gällerde nuvarande produktionsformernas risker för hälsa och miljö är av den art ochomfattning att vi allvarligt måste överväga möjligheterna till sådanaproduktionsformer somi med bibehållande av hög effektivitet motverkar dessarisker. Som beslutsunderlag måste vi bl. a. skaffa oss ökade och bättrekunskaper om alternativ i:ill dagens produktionsformer. Det borde ske genom ensamlad och medveti;n satsning på FoU-arbete rörande sådana alternativ. Dennasatsning på en integrerad forsknings- och utvecklingsverksamhet om alternativaproduktionsmetoder på jordbrukets och trädgårdsnäringens områden bör enligtriksdagens beslut åstadkommas inom ett sammanhållet program. Huvudansvaret föratt upprätta ett sådant program och att stödja FoU-verksamheten inom dettaborde läggas på som hade att samråda med bl. a. SLU och . Den11 fick i uppdrag att lägga fram ett sammanhålletforskningsprogram med utgångspunkt i de riktlinjer som angavs i 1984 årsforskningsproposition. Uppdraget skall redovisas i år.Avsikten med forskningsprogrammet är att få forskningsområdet närmaredefinierat. Programmet skall vidare kunna ge underlag för en bedömning av varangelägna önskemål om förstärkta resurser är mest motiverade. 1sammanhanget bör vidare hågkommas att i överensstämmelse med föregåendeårs forskningspolitiska beslut fr. o. m. nästa budgetår får en sam- JoU1984/85:33 39 manhållande funktion inom livsmedelsforskningen, varvidrådet bl. a. getts ansvaret för grundläggande forskning av betydelse förlivsmedelsområdet. För att möjHggöra angelägen kunskapsuppbyggnad och stöd tilllivsmedelsforskningen har särskilda medel filldelats (prop. 1984/85:121,JoU 1984/85:27, rskr. 1984/85:224). Utskottet finner sig i avvaktan på resultatet av härredovisade åtgärder inte berett förorda någon vidare åtgärd medanledning av motion 1983/84:1025 yrkande 1 samt mofionerna 1984/85:637, 2593,3087, 3089 yrkande 4 delvis, 3097 och 3102. I propositionen framhålls att detår 1984 fastlagda konsumentmålet, som innebär att konsumenterna skall fåtillgång till livsmedel av god kvalitet och till rimliga priser, ligger fastoch även fortsättningsvis skall vara ett med inkomstmålet för jordbruketlikställt delmål under livsmedelspolitikens huvudmål. Konsumentmåletinnefattar vidare att konsumenterna skall ges goda möjligheter att välja mellanlivsmedel av olika slag och att livsmedlen är fullgoda från kost- ochnäringssynpunkt. Enligt partimotion 3089 bör jordbruks- ochHvsmedelspolitiken ha till syfte och mål att tillgodose berättigadekonsumentintressen i fråga om effektivitet i produktionen i samtliga led ilivsmedelskedjan och hög kvalitet till rimliga priser.