bet · G801BoU8 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:8 om ändringar i bestämmelserna om räntebidrag till följd avfastighetsskatten m. m, (prop. 1984/85:85 bil. Utskottet föreslår med anledning avpropositionen ändring i bestämmelserna om räntebidrag till följd avfastighetsskatten samt föreslär att lämnar regeringen begärtbemyndigande att under vissa förutsättningar medge dispens frän krav påavsättning till konsolideringsfond. Motioner från (m), (c) och (fp) om avslagpå propositionen avstyrks. 1 enreservation (m, c och fp) föresläs avslå propositionen. I ett särskilt yttrande (m, c och fp) tas upp frågan ombehandlingen av propositionen. 1 ett särskilt yttrande (vpk) behandlas bl. a. frågan om1985 års hyres-överenskommelse för vissa delar av hyresmarknaden. Propositionen m. m. Regeringen häri proposition1984/85:85 bUaga I () föreslagit att 1. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om ett särskilt räntebidrag för hyres-och bostadsrättshus , 2. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om sänkning av den garanterade räntan, 3. bemyndigaregeringen att medge dispens frän kravet på avsättning till konsolideringsfondi enlighet med vad i regeringsprotokollet förordats. 1 två promemorior från har redovisatsvisst bakgrundsmaterial till förslagen i propositionen. Motionerna m. m. I detta betänkande behandlas dels den med anledning av proposition 1984/85:18 väcktamotionen 1984/85: 59 av LarsWerner m. fi. (vpk) vari såvitt nu är i fråga hemställs (2) att somsin mening ger regeringen till känna b. att------- låginkomsttagareoch hushåll som bor i nyare bostäder skallkompenseras för kostnaderna för fastighetsskatten (motionsyrkandet i övrigtbehandlas av socialförsäkringsutskottet), c. vad i motionen anförts om stöd till allmännyttan, omskärpt realisa tionsvinstbeskattning, om avdragsrätten för enskilt ägda hyreshus och småhus samt om en statlig bostads- och samhällsbyggnadsbank, 1 1984/85. BoU1984/85:8 2 dels de med anledning avproposition 1984/85:85 väckta motionerna 1984/85: 234 avKjell m. fi. (c) vari såvitt nu är i fråga hemställs (1) att måtte besluta att avslå regeringensförslag i proposition 1984/85:85, Bilaga I, 235 avRolf m. fi. (m) vari såvitt nu är i fråga hemställs (måtte besluta att avslå regeringens förslag i proposition 1984/85:85,Bilaga I, 237 av och (båda fp) vari såvittnu är i fråga hemställs (I) att måtte besluta avslå regeringens förslag i proposition1984/85:85, Bilaga I. Allmännyttiga Bostadsföretag har i enskrivelse till utskottet tagit upp frågan om den redovisningsmässigahanteringen av konsolideringsfond m. m. och har i skrivelser behandlat den genom propositionenaktualiserade frågan om kompensation för den statliga fastighetsskatten. I proposition 1984/85:18 föreslogregeringen att anta bl. a. vid propositionen fogat förslag till lagom statlig fastighetsskatt. 1 sitt yttrande i frågan till skatteutskottetförordade bostadsutskottet (BoU 1984/85:2y) att en statlig fastighetsskattinfördes i huvudsak med den utformning som bostadsministern i propositionenförordat. I propositionen anfördes bl. a. att med den utformning avfastighetsskatten som där förordades det krävdes att fastighetsägare medfastigheter som omfattades av räntebidragssystemet kompenserades för dekostnadsökningar som skatten beräknades kunna komma att medföra. 1 proposition 1984/85:85 läggs fram förslag om ändringar ibestämmelserna om räntebidrag till följd av fastighetsskatten. Vid bedömningav vilken modell som lämpligen bör användas för att kompensera dem som förutomen fastighetsskatt också skall betala successivt ökade räntekostnader harövervägts möjligheten av en direkt kompensation krona för krona förfastighetsskatten. En sådan ordning anges emellertid inte vara möjlig atttillämpa eftersom lånemyndigheten inte har uppgifter om taxeringsvärdet förvarje fastighet som omfattas av räntebidragssystemet. Den anges inte hellerkunna åstadkommas annat än till priset av en mycket betungande administration.Ett mera schabloniserat kompensationssystem förordas därför. Imotionerna 234 (c) yrkande 1, 236 (m) yrkande I och 237 (fp) yrkande 1 BoU1984/85:8 3 hemställs att avslår propositionen.Motionärernas utgångspunkt är att eftersom i olika partimotioner (c), (m) och(fp) avslag yrkats på förslaget om att införa en fastighetsskatt skäl saknasatt tillstyrka regeringens förslag om kompensatoriska åtgärder med anledningav skatten. Motionärerna framhåller bl. a. att bostadsfinanseringssystemetblir än mera komplicerat om de nu behandlade förslagen förverkligas. Som framgått ovan har utskottet tillstyrkt att en statligfastighetsskatt införs. 1 detta sammanhang tog utskottet också ställning tillfrågan om att det torde bli erforderligt med vissa kompensatoriska åtgärderinom räntebidragssystemet för att balansera de kostnadsökningar somfastighetsskatten kunde medföra. 1 nu föreliggande motioner yrkas sålundaavslag pä propositionen huvudsakligen med motiveringen att någon statlig fastighetsskattinte bör införas och att därmed de av regeringen föreslagnakompensationsåtgärderna inte behövs. har i sitt yttrande tillskatteutskottet emellertid givit uttryck för en annan uppfattning. Enfastighetsskatt bör införas. Kompensatoriska åtgärder är med den utformningav fastighetsskatten som utskottet tillstyrkt nödvändiga. Motionerna 234 (c)yrkande I, 235 (m) yrkande I och 237 (fp) yrkande 1 avstyrks med hänvisningtill vad nu anförts. Nedan kommer utskottet att behandla den närmareutformningen av förslagen i propositionen. Utformningen av ändringarna inom räntebidragssystemet De i propositionen förordadeändringarna bygger pä uppgifter om genomsnittliga taxeringsvärden ochräntebidragsunderlag för olika årgångar av bostadshus. Med utgångspunkt fråndessa variabler och med hänsyn tagen till kostnaderna för fastighetsskatten ochtill den skattelättnad som uppstår om garantibeskattningen av juridiskapersoner upphör har kompensationen beräknats. Hänsyn har tagits till attregionala differenser föreligger i fråga om såväl taxeringsvärde sombidragsunderlag. Underlag till beräkningarna har underhand tillställtsbostadsutskottets ledamöter och suppleanter. För hyres- och bosiadsrättshus föreslås dels ett särskilträntebidrag för för län som utbetalats före utgången av är 1984, delspermanenta åtgärder fr. o. m. . föreslås även s. k. extraupptrapp-ningar av den garanterade räntan. Dessa extrajrpptrappningar är dockmindre än den föreslagna komperisationen varför den garanterade räntan för år1986 kommer att sänkas för hyres- och bostadsrättshus. Även för egnahemmen föreslås ändringar iräntebidragssystemet genom sänkning av den garanterade räntan den 1 januari1986. Beräkningen av egnahemsägarens kompensationsbehov har utgått från attdenne har en marginalskatt om . Sänkningen avses göras i låneärenden därbostadslån betalats ut före utgången av . BoU1984/85:8 4 I ärenden där bostadslån betalas utefter utgången av för hyres-och bostadsrättshus och efter utgången avår 1985 för egnahemmen dvs. för nyproduktionen föreslås sänkningar av denlägsta garanterade räntan. föreslås godkänna vad i propositionenförordats om ett särskilt räntebidrag för samt om sänkning av dengaranterade räntan. Det har i skilda sammanhang hävdats att de nu i korthetbeskrivna och av regeringen föreslagna kompensationsreglerna kan innebära attolika fastighetsägare kan bli såväl över- som underkompenserade. Utskottetförnekar inte att så kan bli fallet. Sådana i och för sig inte önskvärdaeffekter är en följd av det schabloniserade kompensationssystem som har måstväljas för att det skulle bli praktiskt möjligt att hantera systemet. Att såvälöver- som underkompensation kan förekomma har också angivits i propositionen.Utskottet kan godta de utgångspunkter som väglett förslagen i propositionensåvitt nu är i fråga. Emellertid bör enligt utskottets uppfattning detsärskilda räntebidraget för för hyres- och bostadsrättshus beräknas påföljande sätt för de ökade kostnader fastighetsskatten medför. Kompensationsbehov i procent av bidragsunderlagetför olika fastighetsägarekategorier. if?r oi o.iör ör Uppgifterna i tabellen avserbostadslån som har betalats ut . 1 förhållande till förslaget ipropositionen är procentsatserna för kategorierna övriga juridiska personeroch för fysiska personer högre i nu föreliggande betänkande än enligtpropositionens förslag. Beträffande permanenta åtgärder fr. o. m. förhyres- och bostadsrättshus har utskottet ingen erinran motförslaget ipropositionen såvitt avser den sk>ttra_uppt_rappniHgen. Till följdemellertid av vad utskottet ovan föreslagit om den ändrade kompensationen förvissa fastighetsägarekategorier för bör sänkningen av den garanteraderäntan bestämmas enligt följande/or hyres- och bostadsrättshus. BoU1984/85:8 5 Sänkning i procentenheter av den garanterade räntan år1986 för hyres- och bostadsrättshus Även uppgifterna i denna tabellavser bostadslån som betalas ut . Vidare anser utskottet att den lägsta garanterade räntanför av lånetiden för hyres- och bostadsrättshus som innehas avallmännyttiga företag, bostadsrättsföreningar, studentbostadsföretag ellerStockholms kooperativa bostadsföretag bör sättas till i de fall bostadslånetutbetalas , för övriga juridiska personer till ochför fysiska personer till . De förändringar i räntebidragsreglerna som utskottet i detföregående förordat innebär, enligt vad utskottet erfarit, att kostnaderna förräntebidrag ökar med brutto ca 50 milj. kr. utöver vad i propositionenberäknats. För är 1985 beräknades i propositionen kostnaderna för det särskildaräntebidraget uppgå till ca . Vad i propositionen föreslagits om kompensationsåtgärderför egna hem bör enligt utskottets mening godtas av , liksom sänkningav den I garanterade räntan för första året för lånetiden. Vad utskottet förordat om kompensationsreglernasutformning bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt utskottets uppfattning får vad nu förordats ansesge godtagbar kompensation för fastighetsskatten. 1 den med anledning av propositionen om fastighetsskattväckta motionen 59 (vpk) yrkande 2 b hemställs att ger regeringentill känna att låginkomsttagare och hushåll som bor i nyare bostäder skallkompenseras för fastighetsskatten. Det nu framlagda regeringsförslaget får anses i inte ringagrad tillgodose motionärernas önskemål varför utskottet inte finner anledningtillstyrka motionen i denna del. I motion 59 (vpk) yrkande 2 chemställs att bör ge regeringen till känna vad i motionen anförts omstöd till allmännyttiga bostadsföre- BoU1984/85:8 6 tag, om skärpt realisationsvinstbeskattning, omavdragsrätten för enskilt ägda hyreshus och småhus samt om statlig bostads- ochsamhällsbyggnadsbank. Samtliga de nu nämnda frågorna utom den sistnämnda ingår ide frågor bostadskommittén enligt sina direktiv har att överväga. Vad rörfrågan om stöd till allmännyttan läggs i den nu behandlade propositionen framförslag av väsentlig omfattning. Beträffande frågan om samhällsbyggnadsbankbehandlade utskottet denna (BoU 1983/84:28). Med hänvisning till det nu framlagda regeringsförslaget,pågående utredningsarbete och tidigare riksdagsbehandling avstyrks ävenyrkande 2 c i motion 59. Vissa av dessa motionsförslag får sålunda prövas närberedningen av bostadskommitténs förslag föreligger. Dispens från avsättning till konsolideringsfond 1 proposition 1983/84:40, bil. 9,föreslogs att de allmännyttiga bostadsföretagens rätt till räntebidrag förunderhåll m. m. skulle göras beroende av att dessa företag vid sidan av sittgrundkapital inrättade en särskild konsolideringsfond. Senast vid utgången avår 1986 borde fonden uppgå till av det fastighetskapital företagetförvaltar. godkände (BoU 1983/84:11 s. 17) vad i propositionenförordats om konsolideringsfond. De närmare reglerna om konsolideringsfond finns i 17 §förordningen (1983:974) om statligt stöd vid förbättring av bostadshus. Enligtparagrafen skall bostadsföretagets revisorer" varje är lämna ett intygtill länsbostadsnämnden om att bostadsföretag som får räntebidrag enligtförordningen som eget kapital har en konsolideringsfond av ovan angiven omfattning. Till förordningen finns övergångsbestämmelser enligt vilkaräntebidrag får lämnas till allmännyttigt bostadsföretag 1986utan hinder av 17 § första stycket om företaget med början avsättermedel till konsolideringsfonden med ett belopp som motsvarar /m-bruksarea för bostäder i de hus bostadsföretaget förvaltar. I propositionen anförs att full kompensation förfastighetsskatten inte kan garanteras i varje enskilt fall och att detta kaninnebära svårigheter för företagen att göra avsättningar tillkonsolideringsfonden och därmed äventyra företagets möjligheter att genomföraangelägna bostadsförbättringsåtgärder. Med anledning härav förfördas ipropositionen att dispens från kravet på avsättning till konsolideringsjöndskall kunna medges i de fall kravet på avsättning till fondenverkar hyreshöjande. Regeringen begär bemyndigande att helt ellerdelvis fä medge dispens från kravet på avsättning i sådana fall. Ett årsförlängd tidsfrist för att bygga upp fonden förordas i propositionen. BoU1984/85:8 7 Utskottet har erfarit att avsiktenmed regeringens förslag är att enbart den omständigheten att en fondavsättningskulle verka hyreshöjande skall anses kunna utgöra tillräckligt skäl att medgedispens. Utskottet tillstyrker förslaget. De i detta betänkande behandlademotionerna (m), (c) och (fp) avstyrks sålunda. allmännyttiga bostadsföretag har i enskrivelse till utskottet tagit upp frågan om den redovisningsmässigahanteringen av avsättning till konsolideringsfond m. m. 1 skrivelsen anförs sammanfattningsvis följande. harrekommenderat sina medlemsföretag att medel vid bokslut avsätts tillkonsolideringsfond genom en bokslutsdisposition. Denna avsättning bör enligtSABO kunna likställas med en kostnad eftersom avsättningen är nödvändig för atterhålla räntebidrag. I skrivelsen anges att från revisorshåll anförts att denav givna rekommendationen inte är invändningsfri. a. anförs att sådanreservation för framtida underhåll som upplöses och överförs tillkonsolideringsfond måste rjdovisas som rörelseintäkt eller extra ordinärintäkt. Vid vinstdisposition kan reservationen sedan avsättas tillkonsolideringsfond. Vad nu angivits medför enligt skrivelsen problem för deföretag som av olika skäl redovisar en förlust. För sådana företag skulle endel av underhällsreservationen behöva användas för att täcka förlusten innanvinst som kan överföras till konsolideringsfond uppkommer. Det kan inträffa attresterande delar av underhållsreservationerna blir otillräckliga för attuppfylla kravet på konsolideringsfond. Avslutningsvis anförs att det vore olyckligt om formellaredovisningskrav skulle innebära att företaget inte uppfyllerförutsättningarna för erhållande av räntebidrag för underhållsåtgärder. Motbakgrund av vad i skrivelsen angetts begärs ett klarläggande av innebörden attreserverade underhällsmedel genom bokslutsdisposition kan föras som konsolideringsfondi balansräkningen på samma sätt som investeringsfond eller eljest attreserverade underhållsmedel kan jämställas med konsolideringsfond. Dessa medelföreslås i balansräkningen betecknas exempelvis "Spärrade reserver förframtida underhäll konsolideringsfond". fattade beslut om ettbostadsförbättringsprogram. Därvid anfördes bl. (BoU 1983/84:11 s. 6 7)att det finns goda motiv att ägna större uppmärksamhet än tidigare åt detbefintliga bostadsbeståndet och att bostadspolitikens medel måste inriktas merapå bostädernas förnyelse och förvaltning. Ett förverkligande av en sådanpolitik förutsatte bl. a. en relativt genomgripande förändring av det statligabostadsfinansieringssystemet. a. utgår statligt räntestöd i form av räntebidragtill förbättring av lägenheter i hus som upplåts med hyres- eller bostadsrätt.Ett krav infördes också som, enligt vad som framgått ovan, innebär attallmännyttiga bostadsföretag som eget kapital skulle ha en konsolideringsfondav viss omfattning. BoU1984/85:8 8 Enligt utskottets uppfattning finnsanledning för att uttala att en ordning bör kunna tillämpas sominnebär att konsolideringsfond inte bör anses vara eget kapital utan att dennafond, i likhet med investeringsfonder, betraktas som en obeskattad reserv.Detta innebär i sin tur att överföringar från underhällsreserv tillkonsolideringsfond kan göras inom resultaträkningen. Vad nu anförts om den redovisningsmässiga behandlingen avkonsolideringsfond bör som sin mening ge regeringen till känna. Ytterligare ett spörsmål som rör de allmännyttigabostadsföretagen bör aktualiseras i detta betänkande. Enligtbostadsfinansieringsförordningen (1974:946 ändrad senast 1984:743) lämnasbostadslån till ett allmännyttigt bostadsföretag endast om företagetsgrundkapital uppgår till minst I % av det fastighetskapital som företagetförvaltar. Det förekommer att allmännyttiga bostadsföretag har ettgrundkapital som överstiger . Frågan har väckts om detta överskjutandegrundkapital skall kunna jämställas med konsolideringsfond. Ett sådantförfarande får närmast anses vara jämförbart med en nedsättning avaktiekapitalet. Enligt aktiebolagslagen (6 kap. I§) får nedsättning avaktiekapitalet ske bl. a. för avsättning till fond att användas enligt beslut avbolagsstämman. En ansökan om nedsättning för fondavsättning kräver rättenstillstånd om inte bolaget genom en nyemission tillförs ett belopp somminst motsvarar nedsättningsbeloppet. Bolagets borgenärer skall kallas och gesmöjlighet att bestrida ansökningen. Även om det sålunda är möjligt att genom nedsättning avaktiekapitalet få till stånd en fondavsättning och att därmed syftet med den nuaktualiserade frågan kan anses tillgodosett anser utskottet att skäl finns attfrågan även övervägs i regeringens kansli och att regeringen i lämpligt sammanhangför redovisar sin syn på frågan. Även detta bör som sinmening ge regeringen till känna. 1. beträffandeavslag på propositionen att avslår motionerna 1984/85:234 yrkande1,235 yrkande I och 237 yrkande 1 samtliga motioner såvitt nu är i fråga, 2. beträffande ettsärskilt räntebidrag för är 1985 att med anledning av proposition1984/85:85 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffandesänkning av den garanterade räntan att med anledning av proposition1984/85:85 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 4. beträffandekompensation till låginkomsttagare m. fl. att avslår motion1984/85:59 yrkande 2 b såvitt nu är i fråga. BoU1984/85:8 9 5. beträffande stöd till allmännyttigabostadsföretag m. m. att avslår motion 1984/85:59 yrkande 2 c, 6. betrijffande dispens från kravet påavsättning till konsolideringsfond att med godkännande av vad i proposition 1984/85:85föreslagits avslår motionerna 1984/85:234 yrkande 1, 235 yrkande 1 och 237yrkande 1 samtliga motioner såvitt nu är i fråga, 7. beträffande den redovisningsmässigahanteringen av konsolideringsfond m. m. att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 8. beträffande behandlingen av visstöverskjutande grundkapital alt som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. På bostadsutskottets vägnar . Närvarande: . (), (),(), (), (), (),Per (), (), (), (vpk), (), (), (), LarsAndersson (s) och (). . (), RolfDahlberg (m), (), (), (),() och () har till betänkandet avgivit följandereservationer. Avslag på propositionen (mom. 1-3) dels den del av utskottetsbetänkande som pä s. 2 börjar "I proposition 1984/85:18" och pä s. 5slutar "för fastighetsskatten" bort lyda: Vid bostadsutskottets behandling av förslaget iproposition 1984/85:18 om en statlig fastighetsskatt (BoU 1984/85:2y) anfördesi en avvikande mening (m, c och fp) att goda motiv fanns att avvisa regeringensförslagom införande av en fastighetsskatt. Sammanfattningsvis anfördes i denavvikande meningen bl. a. följande. BoU1984/85:8 10 Det samladeskatteuttaget är redan för högt. Ytterligare höjningar måste avvisas. Förslaget ipropositionen hade inte föregåtts av sedvanlig utredning och inte varit föremålför ordentligt remissförfarande. Förslaget ärkomplicerat, invecklat och svårförståeligt för den enskilde medborgaren. Fastighetsskattenger orimliga konsekvenser och de av regeringen i proposition 1984/85:85föreslagna kompensatoriska åtgärderna måste te sig stötande och upplevas somorättvisa om de förverkligas. Fastighetsskattenhar främst fiskala motiv. Boendekostnadernaär redan nu så höga att mänga ägare av egnahem befinner sig i en mycket brydsamekonomisk situation. Resultatet avbostadskommitténs överväganden och beredningen av dem bör avvaktas. Kommitténhar som en av sina huvuduppgifter att överväga utformningen av ett nyttbostadsfinansieringssystem. Bostadskommitténhar i sitt delbetänkande (SOU 1984:35) refererat undersökningar som entydigtvisar att nyinköpta privata fastigheter under en följd av år ger negativ ellermycket låg direktavkastning på eget kapital. Vad nu ovan sammanfattningsvisredovisats visar sålunda på ett övertygande sätt att en fastighetsskatt inteskall införas. Redan ett sådant ställningstagande innebär att utskottet intefinner det erforderligt med ett kompensationssystem. Det nu anförda innebär attutskottet tillstyrker motionerna 234 (c) yrkande I, 235 (m) yrkande I och 237(fp) yrkande I.I dessa motionerföreslås att avslår proposition 1984/85:85 bilaga I. I motionernahänvisas til.l partimotioner (c), (m) resp. (fp) väckta med anledning avförslaget om en fastighetsskatt och erinras om att i dessa motioner yrkatsavslag på propositionen om att införa en fastighetsskatt. Motionärernas motivför att avslå den nu behandlade "kompensationspropositionen" liggersålunda helt i linje med utskottets uppfattning sådan den kommit till uttryckovan. Även om det från principiella utgångspunkter finns goda motiv förriksdagen att tillbakavisa förslagen i propositionen har utskottet funnit detnödvändigt att kommentera regeringens förslag. Inledningsvis vill utskottet anföra att det ipropositionen förordade kompensationssystemet är så schematiskt ochschabloniserat att stora risker finns att kompensationen leder till ensystematisk underkompensation. I skrivelser och vid muntliga föredragningarinför utskottet från vissa organisationer har farhågor framförts och materiallagts fram som går i samma riktning. Utskottet finner att dessa farhågor börtillmätas stor vikt. Att det i propositionen förordade systemet med storsannolikhet ger detta av regeringen förmodligen inte förutsedda utfall kantroligen bero på att propositionen utarbetats under stor brådska och utansedvanlig beredning. BoU1984/85:8 11 Några empiriska undersökningar om utfallet av det avregeringen framlagda förslaget har såvitt utskottet har sig bekant integjorts. Vad i ovanstående stycke förmodats har sedermerabesannats. Detta framgår av det särskilda yttrandet (m, c, fp) som fogats tillbetänkandet (se s. 12). Beräkningarna i propositionen var behäftade med ettsystematiskt fel, som leder till underkompensation för fastigheter tillhörandekategorierna övriga juridiska personer och fysiska personer. Även om de beräkningarsom nu gjorts ger ett bättre resultat kan utskottet inte ställa sig bakomförslagen i propositionen, eftersom utskottet har den uppfattningen att någonfastighetsskatt inte skall införas. Till vad nu anförts bör läggas att räntebidragssystemetvid ett förverkligande av regeringens förslag kompliceras ytterligare. Det ärredan i dag alltför svårgenomträngligt. Ett genomförande av regeringsförslaget,som ju innehåller såväl s. k. extra upptrappning av den garanterade räntan somsänkning av den, gör det praktiskt taget omöjligt för en enskild låntagare attberäkna effekterna av fastighetsskatten och av kompensationen. Som i en motion anförts är förslagen i propositionen ettutmärkt exempel på hur krångligt bostadsfinansieringssystemet blir när mantvingas kompensera vissa grupper för att ha infört en alltför hög beskattning.Till detta kan läggas att de fastighetsägare som inte har statliga lån medräntebidrag och som sålunda inte erhållit några subventioner inte medregeringens förslag kommer att omfattas av kompensationssystemet.