bet · G801SoU19 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet underströk emellertid angelägenheten av att den statligatillsynen över den privata sjukvården m. m. inte försummas som följd av socialstyrelsensändrade organisation (betänkandet s. 18-19). I årets budgetproposition (bil. 7 s. 68) anmäls attsocialstyrelsen i samverkan med och Sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) skall klarläggaden planerade och faktiska utvecklingen av landstingens förebyggande insatser.Utvärderingen skall vara klar till . Enligt uppgift frånsocialstyrelsen har den arbetsgrupp som bildats för detta projekt beslutat atten enkätundersökning skall göras beträffande bl. a. landstingensmiljömedicinska/samhällsme-dicinska enheter. Här kan även nämnas att statsrådet i den nyligenframlagda propositionen 1984/85:181 om utvecklingslinjer för hälso- ochsjukvården m.m. uttalar att hon anser det synnerligen angeläget attlandstingens samhällsmedicinska verksamhet vidareutvecklas (prop. s. 52). Beträffande tillsynsfunktionen kan erinras om att man isamband med avveckling av länsläkarorganisationen beräknade att det skullebehövas fyra läkartjänster vid för att fullgöra den statligatillsynsfunktionen. har det emellertid på grund av olikaövergångsanordningar i organisationen endast funnits medel tillgångliga för ensådan tjänst, vilken placerats vid läkemedelsavdelningen. Utskottet har underhand inhämtat att kommer att förstärkatillsynsverksamheten i en omfattning som motsvarar en läkartjänst genom attomfördela medel inom styrelsen. I styrelsens handlingsprogram för budgetåren 1985/86-1987/88 har vidare angivits att man beträffande hälso- och sjukvårdsavdelningenavser att prioritera en vidareutveckling av former och innehåll i styrelsenstillsyn. Detta gäller inte minst i fråga om vårdens effektivitet ochpatienternas säkerhet, integritet och rättigheter i vården, anförs det iprogrammet (s. 37). Utskottet har redan i det tidigare nämnda betänkandetunderstrukit betydelsen av en fungerande miljömedicinsk/samhällsmedicinskverksamhet hos sjukvårdshuvudmännen liksom angelågenheten av att den statliga SoU1984/85:19 H tillsynen över den privata sjukvården m. m. inteförsummas. Det är möjligt att dessa frågor behöver övervägas ytterligare.Resultatet av ovannämnda utvärdering av landstingensförebyggande insatser bör emellertid avvaktas. Motion 1984/85:1765 (fp) bördärför inte föranleda någon åtgärd och avstyrks. Utbyggnad av yrkes- och miljömedicinska enheter ' I motion 1984/85:2257 av LarsWerner m.fl. (vpk) föreslås att beslutar att hos regeringen hemställaom förslag som innebär att yrkes- och miljömedicinska enheter vid region- ochlånssjukhus fastställs i lag och att ersättningen till landstingen kopplas tillinrättandet av sådana enheter (yrkande 17). Utskottet har haft anledning att taställning till motionsyrkanden av samma innehåll, senast i betänkandet SoU1983/84:21, då yrkandet avstyrktes. Utskottet förklarade då - liksom tidigare -att det inte kunde komma i fråga att lagstiftningsvägen åläggasjukvårdshuvudmännen att bygga ut yrkesmedicinen i viss omfattning. fanns det inte heller skäl att överväga någon särskild lagstiftningpå det miljömedicinska området. Beträffande ersättningen tillsjukvårdshuvudmännen framhöll utskottet att utvecklingen gått mot alltmerschabloniserade ersättningsformer och pekade därvid på den s. k.Dagmaröverenskommelsen. Att ställa upp villkor om utbyggnad av vissa enheter e.d. låter sig inte väl förenas med ett sådant ersättningssystem, ansåg utskottet(s. 37-38). Det har inte inträffat något som ger utskottet anledningatt nu ändra ståndpunkt. Utskottet får därför hänvisa till vad utskottet anförti här aktuella frågor i det angivna betänkandet. När det gällermiljömedicinen vill utskottet också hänvisa till vad som anförts i närmastföregående avsnitt angående utvärdering av landstingensförebyggande insatser. Utskottetavstyrker således motion 1984/85:2257 (vpk) yrkande 17. Utskottet vill inledningsvis lämnaföljande bakgrund beträffande anslaget Bidrag till allmän sjukvård m. m. iårets budgetproposition. Sedan statsmakterna beslutat att huvudmannaskapet för denav staten drivna mentalsjukvården m. m. skulle överföras till sjukvårdshuvudmännenden , godkände regeringen - med stöd av bemyndigande av riksdagen- dels avtal med landstingskommunerna om övertagande avstatens mentalsjukvård , dels avtal meddåvarande städerna , och om deras övertagande av heladen psykiatriska sjukvården i dessa städer. Enligt nämnda avtal -mentalsjukvårdsavtalen - skulle sjukvårdshu- SoU1984/85:19 12 vudmännen för övertagandet av mentalsjukvården erhållaekonomisk kompensation dels i form av driftbidrag, dels i form avbyggnadsbidrag m. m. för upprustning och nybyggnad av anläggningar för vården. Efter förhandlingar mellan parterna träffades enöverenskommelse om att staten fr. o. m. skall lämna bidrag tillsjukvårdshuvudmännen för den psykiatriska vården i form av ett allmänt och ettsärskilt bidrag. Dessa bidrag ersatte samtliga bidrag enligt tidigare avtalutom ersättning för pensionsåtaganden. Det särskilda bidraget skall utgå t.o.m.år 1991 och innebår att staten avlöser de tidigare byggnads- ochutrustningsbidragen. Bidragen har härefter bestämts i tvååriga avtal somgodkänts av . Genom beslut om vissa ersättningartill sjukvårdshuvudmännen, den s. k. Dagmarreformen, (prop. 1983/84:190, SfU31, rskr. 393) har det allmänna statsbidraget till den psykiatriska vårdeninlemmats i den allmänna sjukvårdsersättningen till sjukvårdshuvudmännen. Detsärskilda bidraget till den psykiatriska vården regleras fortfarande i ettseparat avtal. Det nya ersättningssystemet bygger på en överenskommelsemellan representanter för staten och sjukvårdshuvudmännen om ändrade regler förvissa statsbidrag och ersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännenfr. o. m. och om ersättningsbelopp m. m. för åren 1985 och 1986.Överenskommelsen innebär att det tidigare allmänna statsbidraget till denpsykiatriska vården samt die olika försäkringsersättningar som tidigare utgickför åtgärder inom den öppna sjukvården har omvandlats till en schablonberäknadallmän sjukvårdsersättning. Denna ersättning, som främst är avsedd förprimärvård och övrig öppen vård, grundas på en fördelning per invånare inomsjukvårdsområdet. Från detta ersättningsbelopp avräknas sjukförsäkringensutgifter för läkarvård och annan sjukvårdande behandling hosprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster. För att underlätta utvecklingenav hemsjukvården, öppnare vårdformer inom psykiatrin samt förebyggande åtgärderinom hälso- och sjukvårdsområdet utgår särskilda ersättningsbelojip för dessaändamål. Den allmänna sjukvårdsersättningen betalas dels viasjukförsäkringen - i vilken del det enligt lagen om allmän försäkringöverlämnats åt regeringen att bestämma grunden för ersättning - dels viastatsbidrag från förevarande anslag, i sak motsvarande det tidigare avtaladebidraget till den psykiatriska vården. I budgetpropositionen föreslås i enlighet härmed attförutvarande förslagsanslag Bidrag till anordnande av kliniker för psykisktsjuka m. m. och Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m.ersätts av ett nytt förslagsanslag, benämt Bidrag till allmän sjukvård m. m.Från det nya anslaget bör enligt propositionen utbetalas dels statsbidragettill den allmänna sjukvårdsersättning som utges till sjukvårdshuvudmännen,dels överenskomna bidrag till den psykiatriska vården. Detta motsvarar de tidigare allmänna resp. SoU1984/85:19 13 särskilda bidragen till den psykiatriska vården.Anslagsbehovet för budgtetå-ret 1985/86 beräknas till 4 . Avdetta anslag föreslås få diponera 4 300 milj. kr. somstatsbidrag till den allmänna sjukvårdsersättningen. för främst det särskilda bidraget (148 milj. I motion 1984/85:2448 av NilsCarlshamre m. fl. (m) hemställs att vid behandlingen av proposition1984/85:100, bil. 7 beslutar att för /86 under anslaget E 19Bidrag till allmän sjukvård m.m. anvisa 3 (yrkande 3).Yrkandet innebär en minskning med 911 milj. kr. jämfört med regeringensförslag. Motionärerna framhåller att det är oacceptabelt med en fortsatt expansionav den kommunala sektorn i ett läge med ett mycket stort statligtbudgetunderskott och en alltför stor offentlig sektor. För att den kommunalavolymökningen skall upphöra är en minskning av statsbidragen nödvändig.Kommuner och landsting skall dock själva göra den omfördelning mellan olikaverksamhetsområden som de anser nödvändig, menar motionärerna, I motionenföreslås att den allmänna sjukvårdsersättningen till sjukvårdshuvudmännen förnästa budgetår minskas med 911 milj. kr. Utskottet vill mot bakgrund av vad som anförs i motionenerinra om att den träffade överenskommelsen mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen bl. a. omfattar erättningsbeloppen ,dvs. hela nästkommande budgetår. Det finns inget utrymnme för att under löpandeavtalsperiod minska den överenskomna ersättningen om inte avtalet mellan statenoch sjukvårdhuvudmännen skall rivas upp. Detta är enligt utskottets mening heltuteslutet. Detta måste beaktas vid den nu aktuella medelsanvisningen.Utskottet vill dessutom erinra om det särskilda sambandet mellan dettastatsbidrag och sjukvårdshuvudmännens övertagande av den tidigare statligamentalvården. får anledning att återkomma till frågan om bestämmandeav ersättningen för tiden såvitt avser de medel som utgår vid sidanav den allmänna försäkringen. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet denav regeringen föreslagna medelsanvisningen under anslaget E 19 Bidrag tillallmän sjukvård m.m. och avstyrker motion 1984/85:2448 (m) yrkande 3. 1. beträffande bibehållandeav den fasta paviljongen vid sjukhus attriksdagen avslår motion 1984/85:506 och motion 1984/85:603, 2. beträffande denpsykiatriska tvångslagstiftningen att avslår motion 1984/85:2459, 3. beträffandevården av reumatiskt sjuka barn att avslår motion 1984/85:1779, SoU1984/85:19 14 4. beträffande thoraxkirurgisk verksamhet i attriksdagen avslår motion 1984/85:1785 och motion 1984/85:2467, 5. beträffandeåterupprättande av en statlig länsläkarfunktion att avslår motion1984/85:1765, 6. beträffandeutbyggnad av yrkes- och miljömedicinska enheter att avslår motion1984/85:2257 yrkande 17, attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1984/85:2448 yrkande 3 till Bidrag till allmän sjukvård m. m. för budgetåret1985/86 anvisar ett förslagsanslag av 4 . Vidareutbildning av läkare m.m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkten E 20 (s. 99-105) och hemställer att till Vidareutbildningav läkare m. m. för /86 anvisar ett reservationsanslag av . Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso-och sjukvård i krig. Regeringen har under punkten E 21 (s. 105-107) föreslagit att till Beredskapslagring och utbildning m. m. för hälso- och sjukvård i krig för /86 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1984/85:1787 av m. fl. (s) hemställs att beslutar att som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande behovet avklarläggande regler när det gäller kostnadsansvaret för beredskapsinsatserinom sjukvården under fredskriser. I motion 1984/85:1787 av m.fl. (s) framhålls att enligt gällande ordning sjukvårdshuvudmännenhar såväl planerings- som kostnadsansvaret för sjukvården i fred samt dessutomplaneringsansvaret för krigssjukvården, medan staten har kostnadsansvaret förberedskapsplaneringen och krigssjukvården. har gränsen mellanfred och krig alltmer suddats ut . Fredskriser och s. k.skymningslägen med stridshandlingar under tid, som formellt betecknas somfred, blir allt vanligare, påpekar motionärerna. Vidare sägs att en visstveksamhet tycks finnas i fråga om kostnadsansvaret för beredskap ochsjukvårdsplanering under t. ex. "ubåtsincidenter" då\landstingetsfredsresurser inte är tillräckliga eller inte kan utnyttjas av exempelvissäkerhetsskäl. Enligt motionärerna bör kostnadsansvaret för denna form avberedskap och utbyggnad av sjukvårdsresurserna ligga på staten. SoU1984/85:19 15 att det saknas bestämmelser angående sjukvårdshuvudmännensskyldigheter att tillgodose sjukvårdsbehov under dessa speciella förhållandenoch om sådan skyldighet endast föreligger då personalresurserna - vilkadimensionerats för en normal fredssjukvård - så medger. Motionärerna begärdärför ett tillkännagivande om vad som anförts i motionen beträffandebehovet av klarläggande regler när det gäller kostnadsansvaret för beredskapsinsatserinom sjukvården under fredskriser. () fick iuppdrag att utreda hur totalförsvarets intressen skulle kunna tillgodoses i denfredstida samhällsplaneringen. TCN har avgett betänkandetBeredskapshänsyn i samhällsplaneringen (Ds Fö 1984:4). I betänkandet sägs bl.a. att det råder viss oklarhet om fördelningen mellan staten och sjukvårdshuvudmännennär det gäller kostnadsansvaret för beredskapsåtgärder inom hälso- ochsjukvården (s. 154-159). Betänkandet har remissbehandlats. Vidare kan nämnas att enligt direktiven till 1984 årsförsvarskommitté (Fö 1984:3) kommittén i samband med överväganden omplaneringsriktlinjerna för det ekonomiska försvaret bör göra motsvarandeöverväganden för försörjningsberedskapen för hälso- och sjukvården. Det börockså, enligt direktiven, ankomma på kommittén att pröva formerna försjukvårdshuvudmännens medverkan i totalförsvaret (dir. 1984:14). Utskottet anser att det finns anledning att förvänta sigatt den fråga som tas upp i motionen kommer att beröras under den fortsattaberedningen av TCN:s ovan nämnda betänkande och/eller av 1984 årsförsvarskommitté. Utskottet anser det därför inte påkallat med något riksdagensinitiativ i frågan och avstyrker således motion 1984/85:1787 (s). Utskottet har inte något att erinra mot den av regeringenföreslagna medelsanvisningen under anslaget E 21 Beredskapslagring och utbildningm. m. för hälso- och sjukvård i krig. 1. beträffandekostnadsansvaret för beredskapsinsatser ino/tx sjukvår den under fredskriser > attriksdagen avslår motion 1984/85:1787, attriksdagen till Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso-och sjukvård ikrig för /86 anvisar ett reservationsanslag av . Driftkostnader för beredskapslagring m.m. och E24. Lån till landstingskommun för vissa investeringar.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna E 22 och E 24 (s.107-108, 109-110) och hemställer SoU1984/85:19 16 att för /86 anvisar 1. tillDriftkostnader för beredskapslagring m. m. ett förslagsanslag av 52 400 000kr., 2. till Lån tillStockholms läns landstingskommun för vissa investeringar ettreservationsanslag av . Närvarande: (), (),(), (), (). (),(), (), (), MariaLagergren (s), (), (), (vpk), RosaÖsth (c) och (). Bidrag till allmän sjukvård m. m. Thoraxkirurgiskverksamhet i (mom. 4 i hemställan) 1. av () som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 8 sombörjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "alltsåavstyrks" bort ha följande lydelse: Utvecklingen inom kranskärlskirurgin, de gynnsammaresultat som rapporterats från denna verksamhet i liksom i utlandetsamt det påvisade behovet kräver emellertid att verksamhetsområdet nu ses övervad resurstillgång och lokalisation beträffar. Underlaget för , såsent som 1980, fattade beslut är inaktuellt. Fördelningen av thoraxkirurgiska vårdresurser är mycketojämn över landet, med sämsta tillgången i de norra delarna. Detta är med storsannolikhet orsaken till att många hjärtpatienter från övre kommertill Operation i ett sämre skick med större risker för komplikationer. Ursjukvårdssynpunkt kan detta i längden inte accepteras. Utskottet anser därför att beslutet om indelning av landeti fyra thoraxkirurgiska centra bör ändras samt att den framtidaresursförstärkningen inom det thoraxkirurgiska området i första hand bör skeinom sjukvårdsregion, i syfte att där etablera ett femte centrum förthoraxkirurgisk verksamhet. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna2467 (fp, m) och 1785 (s) ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa SoU1984/85:19 17 4. beträffande thoraxkirurgisk verksamhet i attriksdagen med anledning av motion 1984/85:1785 och motion 1984/85:2467 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utbyggnad av yrkes- och miljömedicinska enheter (mom 6 ihemställan) 2. av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "Utskottet har redan" och slutar med"yrkande 17" bort ha följande lydelse: Som anförs i motionen har vpk och LO länge krävt utbyggnadav de yrkesmedicinska klinikerna vid i första hand regionsjukhusen men ävenlänssjukhusen. presenterade utredning om företagshälsovårdoch yrkesmedicin ett delbetänkande som skulle tillgodose detta krav. Yrkesmedicinska kliniker finns nu i alla regioner men harinte uppnått avsedd storlek i flertalet fall. Än mindre sker uppbyggnad pålänsplanet utom i några fall. Yrkesmedicin på länsplanet skulle underlättaföretagshälsovårdens utbyggnad och förbättra det förebyggande arbetet. I förhandlingarna med om ersättningför vissa vårdkostnader bör motprestationer i form av utbyggda yrkesmedicinskaoch miljömedicinska kliniker resas. Detta börriksdagen ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 6 bort hemställa 6. beträffande uthygg/xad av yrkes-och /xxiljömedici/iska enheter att med anledning av motion1984/85:2257 yrkande 17 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Medelsanvisningen (mom 7 i he/nställan) 3. av , , (alla m) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 13 som börjar med "Utskottet vill mot" och slutar med"yrkande 3" bort ha följande lydelse: Som anförs i motionen är det med ett mycket stortbudgetunderskott och en alltför stor offentlig sektor oacceptabelt med fortsattexpansion av den kommunala sektorn. Ett primärt mål för den ekonomiskapolitiken måste vara att nedbringa den kommunala volymökningen till s. k.nolltillväxt . Härtill kommer att kommunerna efter kontinuerlig ökning nuhar mycket god likviditet, . I detta läge kan det inte anses rimligt att staten medsitt mycket stora budgetunderskott skulle tillskjuta istatsbidrag till SoU1984/85:19 18 den kommunala sektorn. För att volymökningen skall upphöraär en minskning av statsbidragen nödvändig. Eftersom dessa är specialdestineradekan den nödvändiga minskningen komma att uppfattas som riktad mot nominelltberörda verksamheter. Utskottet vill understryka att detta ingalunda äravsikten. Kommuner och landsting skall själva göra den omfördelning mellanolika verksamhetsområden de anser nödvändig. Minskad statlig detaljregleringökar dessutom möjligheterna att utnyttja de egna resurserna rationellt. Iprincip anser utskottet att huvudmannen för en verksamhet också skall ha detekonomiska ansvaret. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet attanslaget minskas med 911 milj. kr. i enlighet med motionens förslag. Det fårankomma på regeringen att aktualisera de ändringar i avtalen medsjukvårdshuvudmännen som detta kan föranleda. dels att utskottet under mom. 7bort hemställa 7. beträffande medelsa/ivisningen alt med anledning avregeringens förslag och med bifall till motion 1984/85:2448 yrkande 3 tillBidrag till allmän sjukvård m. m. för /86 anvisar ett förslagsanslag av 3 . SoU1984/85:19 19 Sammanfattning............................................................. ....... 1 Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdens planerings- och E 19.Bidrag till allmän sjukvårdm. m.............................. ....... 1 Utskottet ...................................................................... ....... 3 Bibehållandeav den fasta paviljongen vid .. 3 Denpsykiatriska tvångslagstiftningen............................ ....... 4 Vården avreumatiskt sjuka barn ................................ ....... 5 Thoraxkirurgiskverksamhet i ............................. 6 Återupprättandeav en statlig länsläkarfunktion ........... 8 Utbyggnadav yrkes-och miljömedicinska enheter......... 11 Utskottetshemställan.................................................... ...... 13 E 20.Vidareutbildning av läkare m.m............................. 14 E 21.Beredskapslagring och utbildning m. m. för hälso-och sjukvård i krig............................................................................... ...... 14 Motion .................................................... .................... 14 Utskottet ...................................................................... ...... 14 Utskottetshemställan.................................................... ...... 15 E 22.Driftkostnader för beredskapslagring och E 24. Lån till Stock holms läns landstingskommun för vissa investeringar .. ...... 15 Vid E 19.Bidrag till allmän sjukvård m. m. 1. betr.thoraxkirurgisk verksamhet i (mom. 4 i hemställan) av fp .............................................................................. ...... 16 2. betr. utbyggnadav yrkes- och miljömedicinska enheter (mom. 6 i hemställan) av vpk 17 3. betr.medelsanvisningen (mom. 7 i hemställan) av m 17 minab/gotab 1985 82606