bet · G801JuU29 · 1984-12-31 00:00:00 — omanslag till polisväsendet, m. m. 1984/85:100 bil. 4, B, jämte motioner) Regeringen har i proposition 1984/85:100 bilaga 4() under punkt B 1 (s. 36-39) föreslagit attlill för /86 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1984/85:965 av m. fl. (s)yrkas, såvitt nu är i fråga, alt beslutar som sin mening geregeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av ökad intagningtill polisutbildning. I mofion 1984/85:1240 av m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga, att med avslag på budgetpropositionen imotsvarande del beslutar att 200 polisaspiranter skall antas igrundutbildningen nästa budgetår (yrkande 1). I motion 1984/85:1244 av i Röstångam.fl. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga, att beslutar alt med ändringav regeringens förslag fastställa intagningen av polisaspiranter till 200platser (yrkande 1). Imotion 1984/85:1652 av m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga, - att beslutar uttalasig för att 300 polisaspiranter skall antas för /86 (yrkande 3), - att beslutar tillanslaget B 1 , förvaltningskostnader, anvisa ett iförhållande till regeringen med 15 milj. kr. förhöjt förslagsanslag (yrkande4), . - alt beslutar hosregeringen begära en utbildningsplan /86 för dimensionering avpolisutbildningen inför den kommande femårsperioden (yrkande 5). I motion 1984/85:2395 av m. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga, att lill /86 anvisar ett förslagsanslag av . (yrkande 1). 1 1984/85. JuU 1984/85:29 2 fattade beslut om rikfiinjer fören reform i fråga om polisens uppgifter, utbildning och organisafion m. m.(prop. 1980/81:13, JuU 24, rskr. Somett första steg i reformens genomförande lade regeringen i febmari 1984 fram enproposifion med förslag om ändrad organisafion m. m. för myndighetema inornpolisväsendet. godtog i allt väsentligt förslagen (prop. 1983/84:89,JuU 16, rskr. beslutade om en nyrättslig reglering av polisverksamheten i en poUslag (prop. 1983/84:111, JuU27, rskr. 331; SFS 1984:387). I anslutning härtill utfärdades också bl. a. enförordning (1984:731) med instmktion för . Beslutom ett andra steg i polisreformens genomförande har fattats avriksdagen (prop. 1984/85:81, JuU 18, rskr. Detförsta steget i polisreformen innebar att gavs en nyorganisation och nya uppgifter fr. o. m. . Enligt vad somanges i årets budgetproposition innebär den nya organisationen en minskning avpersonalen på med ganska betydande övergångsproblem. Motbakgmnd härav har för /86 undantagits fråntillämpningen av huvudförslaget. Regeringens förslag innebär att anslaget ökasmed ca 17 milj. kr. i förhållande till nuvarande budgetår och kommer att uppgåfill . Medel har beräknats för två tjänster som forskare i ämnetpolisforskning vid samt fill en administrativ tjänst. Vidare harmedel beräknats för en tjänst som revisor samt för en administrativ tjänst föratt förstärka rikskriminalen inom i kampen mot denekonomiska brottsligheten. Rikspohsstyrelsen har föreslagit att antalet eleveri gmndutbildningen fastställs till 460 för nästa och de två därpå följandebudgetåren. Vidbudgetbehandlingen gjorde departementschefen bedömningen attantagningen av aspiranter kunde begränsas fill 200 för /85 ochde två därpå följande budgetåren. Departementschefenanser nu att antagningen av aspiranter bör begränsas till 150. Som skäl för sinståndpunkt anför han att personalläget förbättrats och att det nu finns ca 1200 polismän som tjänstgör utöver gällande personaltablå, dvs. som harfullgjort alterneringstjänstgöring men som ännu inte har fått tjänst vid någonpolismyndighet. Departementschefenanför vidare att antalet aspiranter som antagits till grundutbildning underbudgetåren 1978/79-1984/85 har varierat mellan 800 och 200. Han säger vidareatt dessa variationer har inneburit vissa olägenhe- JuU 1984/85:29 3 terför polisväsendet och anmäler att han har för avsikt att undersöka hur man -som man undviker större skillnader mellan åren - på bästa sätt kananpassa aspirantantagningen till behovet av poliser i samhället. Departementschefensställningstagande krifiseras i mofionerna 965,1240, 1244, 1652 och 2395. Idessa hävdas att ytterligare aspiranter bör antas. I motion 1652 efterlysesockså en utbildningsplan för dimensionering av polisutbildningen . I motionerna anförs olika argument. Det sägs bl. a.att de färdigutbildade poliserna förvisso inte saknar arbetsuppgifter och attden ansträngda personalsituafio-nen inom polisväsendet skulle vara heltohållbar utan dessa poliser. I en motion tas främst fasta pårikspolisstyrelsens prognoser för avgångar bland polispersonalen under denärmaste åren. Enligt dessa kommer drygt 400 polismän att avgå t. o.m. I motionerna pekas också på behovet av konfinuitet vidpolishögskolan och det sägs bl. a. att det är av stor betydelse förverksamheten vid att utbildningen kan planläggas för längretidsperioder än . När det gäller frågan hur många aspiranter som börantas till grundutbildningen under nästa budgetår vill utskottet peka på attpersonalläget inom polisväsendet förbättrats . Det antalpolismän som tjänstgör utöver gällande personaltablå har ökatfrån ca 1 000 till ca 1 200. Beräkningarna av hur många aspiranter som behövsgmndar sig på att personalläget således är gynnsamt . Mot dennabakgrund och med hänsyn till det statsfinansiella läget anser utskottet attdepartementschefens bedömning inte bör frångås. Utskottet avstyrker såledesbifall til) motionsyrkandena som gäller ytterligare aspirantantagning (motion 965,motion 1240, yrkande 1, motion 1244, yrkande 1, mofion 1652, yrkandena 3 och 4,och mofion 2395, yrkande 1). Närdet sedan gäller önskemålet om en plan för den fortsatta dimensioneringen avpoUsutbildningen vill utskottet peka på att samma fråga har behandlats avutskottet . Vid det första tillfället uttaladeutskottet att det var av stor betydelse för organisationen av polishögskolansarbete och därmed också för kvaliteten på den undervisning som där bedrivs attverksamheten kan planläggas för längre tidsperioder än och attelevantagningen sker någorlunda jämnt över åren. Saken hade enligt utskottetsmening så stor betydelse för rekryteringsarbetet och polisverksamheten i stortatt den borde studeras närmare. Utskottet utgick från att det skulle komma attske inom ramen för polisberedningens arbete (JuU 1982/83:20 s. 3). Närfrågan behandlades - - förklarade sig utskottet vidhållauppfattningen om betydelsen av att verksamheten vid kanplanläggas för längre tidsperioder än och att elevantagningen skernågorlunda jämnt över åren. Utskottet - som noterade att departementschefen ibudgetpropositionen bedömt att antalet polisaspiranter kunde begränsas till 200även under budgetåren 1985/86 och 1986/87-utgick från att JuU1984/85:29 4 regeringen skulle komma att behandla den nu aktuellafrågan i samband med redovisningen av de frågor som återstår för polisreformensfulla genomförande (JuU 1983/84:22 s. 3). När frågan nu återkommer vill utskottet framhålla attutskottets tidigare uttalande om planläggning för längre tidsperioder m.m.alltjämt har aktualitet. Mot bakgrund av vad departementschefen uttalar om sinavsikt att undersöka hur man - som man undviker större skillnadermellan åren - på bästa sätt kan anpassa aspirantantagningen till behovet avpoliser i samhället anser utskottel dock att inte heller nu bör tanågot initiativ i frågan. Utskottet, som utgår från att departementschefenredovisar resultatet av undersökningen i nästa års budgetproposition, avstyrkerbifall till motion 1652 i nu behandlad del (yrkande 5). Vad departementschefen anför underdetta anslag föranleder- utöver vad som har sagts i det föregående - ingetsärskilt uttalande från utskottels sida, och utskottet tillstyrker regeringensförslag lill medelsanvisning. 1. beträffandemedelsberäkning och antagning av polisaspiranter att med avslag på motion 1984/85:965 i denna del, motion 1984/85:1240 i denna del (yrkande 1), mofion 1984/85:1244 i denna del (yrkande 1), motion 1984/85:16521 denna del (yrkande na 3 och 4) och motion 1984/85:2395 i denna del (yrkande 1) med bifall till regeringens förslag till för /86 anvisar ett förslagsanslag av ,, altriksdagen avslår motion 1984/85:1652 i denna del (yrkande 5), Polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet m. m.Regeringen har under punkt B 2 (s,40) föreslagit att tillPolisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet m. m. för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag av . I mofion 1984/85:340 av m.fl. (vpk)hemställs 1. att riksdagenuttalar att personalkontrollkungörelsen bör ersättas av lag och hemställer hosregeringen om förslag härom, 2. att riksdagenuttalar att andra meningen i 13 § personalkontrollkungörelsen bör utgå underkungörelsens kvarvarande giltighetstid. JuU1984/85:29 5 3. att uttalar att enårlig redovisning till av tillämpningen av personalkontroll ochRPS/Säk:s register bör ske i enlighet med vad som anförs i motionen. I motion 1984/85:454 av UlfAdelsohn m. fl. (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, att hosregeringen hemställer om utredning för alt analysera främmande maktersindustrispionage samt komma med förslag för att motverka denna brottslighet(yrkande 4). I mofion 1984/85:2395 av Per-OlofStrindberg m. fl. (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, att fillPolisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet m. m. för budgetåret1985/86 anvisar ett förslagsanslag av . (yrkande 2). Regeringens anslagsframställninginnebär en ökning av anslaget till den polisiära säkerhetstjänsten från 137,1milj. för innevarande budgetår fill 148,5 milj. kr. för /86. I mofion 2395 förordas en medelsanvisning i enlighet medrikspohsstyrel-sens förslag om , dvs. med ett belopp som är ca2,2 milj. kr. högre än regeringens förslag. Utskottel, som i särskild ordning informerat sig om innebördenav regeringens medelsberäkning, tillstyrker bifall fill regeringens förslag ochavstyrker bifall till motionen. I motion 454 påpekas bl. a. attfrämmande stater är mycket aktiva i för att från svenska oftahögteknologiska industriföretag tillgodogöra sig forskningsresultat och nyteknik. Denna akfivitet kan enligt motionärerna leda till försämradkonkurrenskraft för industrin och till minskad sysselsättning. De efterlyserdärför utredning och förslag för att motverka den brottslighet främmandemakters industrispionage utgör. Förekomsten av industrispionage har fidigareuppmärksammats av utskottet (se JuU 1975/76:46 s. 14,1979/80:3 och 1981/82:8s. I betänkandet JuU 1975/76:46 initierade utskottet en översyn i ämnet.Saken har därefter behandlats av spionbrottsutredningen (Ds Ju 1979:6) ochsenast av utredningen om skydd för företagshemligheter i betänkandet (SOU1983:52) Företagshemligheter. I betänkandet redovisas bl. a. en kartläggning avföretagsspioneriets omfattning, och utredningen föreslår bl. a. en särskildstraffbestämmelse mot företagsspioneri. Efter remissbehandling av betänkandetpågår ett omfattande beredningsarbete i saken inomjustitiedepartementet. Beredningen, som sker i nära samarbete med företrä-1* 1984/85. JuU1984/85:29 6 dåre för industrin och rikspolisstyrelsenssäkerhetsavdelning, är inriktad på att en lagrådsremiss skall föreligga undernästa . Med hänsyn till det arbete som sålunda pågår saknasanledning för att vidta någon åtgärd till följd av motionsyrkandet,och utskottet avstyrker bifall fill motionen i här behandlad del. I mofion 340 riktas krifik motpersonalkontrollkungörelsen (1969:446) från olika synpunkter och framställsönskemål om en årlig redovisning till av fillåmpningen av den. Utskottet har under en följd av år ägnat storuppmärksamhet ål sådana frågor om tillämpningen av personalkontrollkungörelsen,om den författ-ningsmässiga regleringen i fråga om personalkontroll och om detvid förda registret som tas upp i motionen.Utskottet har också nära följt det pågående översynsarbetet ifråga om personalkontrollkungörelsen, vilket resulterat i en förordning(1983:764) om ändring i personalkonlrollkungörelsen som trätt i kraft den 1oktober 1983, Utskottel vill hänvisa fill den redogörelse i ämnet som lämnats ibetänkandena JuU 1983/84:22 p, 2 och 1981/82:38 p, 1 och där gjordahänvisningar. Utskottet inskränker sig härefter lill att konstatera attutskottet inte kan dela det synsätt som präglar motionen. Utskottet avstyrkerbifall fill motionen. attriksdagen med bifall fill regeringens förslag och med avslag på mofion1984/85:2395 i denna del (yrkande 2) till Polisverksamheten rörande brott motrikets säkerhet m. m. för /86 anvisar ett förslagsanslag av , attriksdagen avslår motion 1984/85:454 i denna del (yrkande 4), 3. beträffandepersonalkontrollkungörelsen att avslår moiion 1984/85:340. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 3 (s. 40 och 41) och hemställer att lill Statenskriminaltekniska laboratorium för /86 anvisar ettförslagsanslag av . JuU 1984/85:29 7 Regeringen har under punkt B 4 (s. 41-46) delsberett tillfälle att ta del av vad chefen för justitiedepartementethar anfört om tunnelbaneövervakningen i , dels föreslagit riksdagenatt till Lokala poHsorganisationen för /86 anvisa ettförslagsanslag av 4 . I motion 1984/85:339 av () yrkasatt beslutar om ändring av 16 § fömndersökningskungörelsen så attordet "barn" ändras fill "ungdom". I mofion 1984/85:489 av () ochKenth Skårvik (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen fillkänna vad i motionen anförts angående ny ordning för utredning av anmälningarmot polisen. .I mofion 1984/85:965 av m. fl. (s) hemställs, såvitt nu är ifråga, att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts i motionen om ytterhgare poUstjänsler till polisdistrikt. I mofion 1984/85:1239 av i Malmöm.fl. (m) hemställs att uttalar att rättssäkerheten kräver attorganiserad verksamhet mot brottshghet skall ske genom offenthga myndigheteroch offentlig kontroll. I motion 1984/85:1240 av m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga, att som sin m I motion 1984/85:1244 av i Röstångam. (fp) hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar att som sinmening ge regeringen fill känna vad i motionen anförts angående en överföringfill poHsen av bevakningsuppgifterna i (yrkande 2). I motion 1984/85:1540 av m.fl.(s) hemställs, med hänvisning till vad som anförts i mofion 1984/85:1539, attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i denmotionen anförts beträffande tillfälliga resursförstärkningar till poHsväsendetsamt om översyn och omfördelning av resurserna inom polisväsendet. I mofion 1984/85:1651 av ()hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om omreglering av avdelningstjånster från polis- ochkriminalinspektör fill kommissarie. I mofion 1984/85:1652 av m. fl. (c)hemställs, såvitt nu är i fråga. JuU1984/85:29 8 - att riksdagenbeslutar all som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omvåld mot tjänsteman och anhöriga till tjänsteman (yrkande 1), - att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i mofionen anförts omkvarterspolisers/områdespolisers arbete (yrkande 2). I motion 1984/85:2394 av OlofJohansson (c) och () hemställs l.att beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförs om ABAB;s prissättning på olika verksamheter, 2. att beslutar att hos regeringen begära attpolismyndigheten i lån genom omfördelning inom given ekonomisktotalram, i enlighet med vad som anges i motionen, får möjligheter att inrättamaximalt 30 polistjänster. I moiion 1984/85:2741 av GöranEricsson (m) och () hemställs, med hänvisning till motion1984/85:2740, att beslutar hos regeringen begära förslag tillåtgärder syftande till skärpta straff för langning av alkohol till ungdom. fattade riksdagenprincipbeslut om allmänna riktlinjer för en reform av polisväsendet (prop.1980/81:13, JuU 24, rskr. Som ett första steg i polisreformensgenomförande beslutade om en ändrad organisationm.m. för myndigheterna inom polisväsendet (prop. 1983/84:89, JuU 16, rskr.182). beslutade om en ny rättslig regleringav polisverksamheten i en polislag (SFS 1984:387). - Genomförandet av detförsta steget bestämdes lill (SFS 1984:721 ff). har , som ett andra steg i polisreformensgenomförande, fattat beslut om polisens arbetsformer på lokal och regionalnivå, utbildning och rekrytering (prop. 1984/85:81, JuU 18, rskr. - Detandra stegel skall genomföras . senaste beslut innebär att de lokala ochregionala myndigheterna ges ett avgörande inflytande över verksamhetensinriktning och resursfördelningen inom polisväsendet med utgångspunkt i deallmänna riktlinjer för verksamheten och för resursanvändningen somstatsmakterna beslutat om. I den nya ordningen kommer det att finnas ett systemmed basorganisafion, som beslutas av regeringen, och i övrigt s. k. friaresurser. Antalet polismanstjänster i varje distrikt skall liksom förnärvarande bestämmas av statsmakterna. Fördelningen på enheter av de tjänstersom inte ingår i basorganisationen - ca 5/6 av personalen - avgörs genom lokalabeslut med utgångspunkt i de riktlinjer för resursanvändningen som stals- JuU 1984/85:29 9 Systemet kompletteras med en ökad frihet för myndigheterna attförfoga över en egen budget inom s. k. medelsramar. Dennya ordningen med basorganisafion och fria resurser förutsätter en delvis nyanslagskonstmktion som syftar till att minska statsmakternas detaljstyrning. Idet förslag fill budget för polisväsendet som läggs fram i propositionentillämpas den nya anslagskonstruktionen. Den innebär bl. a. att vissa av de hittillsvarandeanslagen har upphört och alt däri ingående poster har förts över till andraanslag. Till den nya medelsramen på anslaget till den lokalapolisorganisafionen har också förts över delar av vissa poster. Slutligen harvissa av de kvarstående anslagen getts nya beteckningar. Dennya anslagskonstruktionen medför all anvisade medel för innevarande budgetåroch yrkanden i anslagsframställningen inte alltid kandirekt hänföras fill de nya anslagsposterna. föreslagna anslag kan beloppsmässigtinte heller direkt jämföras med anslagen för innevarande budgetår. Polisreformeninnebär att statsmakterna i samband med budgetprocessen bör ta ställning fillhur resurserna inom polisväsendet totalt sett skall användas. Statsmakternasprioriteringsbeslut utgör rikfiinjer för den resursanvändning ochresursfördelning som sedan beslutas av de regionala och lokalapolismyndigheterna. - Det nya systemet innebär att frågan om hur stora resursersom skall ägnas åt en viss del av polisens verksamhet, t. ex.narkotikabekämpning, kommer att beslutas av resp. länsstyrelse och lokalpohsmyndighet med utgångspunkt i den basorganisation och de riktUnjer förresursanvändningen som statsmakterna har fastställt. Riksdagensprioriteringsbeslut kommer att återspeglas i regleringsbrevet. Den nyaordningen innefattar ohka möjligheter för regeringen alt styra myndigheterna pågrundval av principbeslut om resursanvändningen. kan först och främst göras vissa allmänt hållna uttalanden omhur myndigheterna bör utnyttja de fria resurserna utan att dessa uttalandeninnehåller någon närmare precisering av resursanvändningen. I den månstatsmakterna önskar styra användningen av resurserna ytterligare kan detta skegenom att man anger t. ex. procentuella förändringar i fråga om vissaverksamhetsgrenar. En ännu längre gående styrning innebär att det iregleringsbrevet uttryckligen fattas beslut om användning av viss del av defria resurserna för någon bestämd verksamhet. Enligt vad chefen för anför ibudgetpropositionen bör en naturlig utgångspunkt för myndigheternasprioriteringsbeslut vara de ställningstaganden som regeringen har redovisat isärskilda propositioner fill . Regeringen har idessa presenterat sina förslag rörande bekämpningen av narkotikabrottslighetenoch den ekonomiska JuU 1984/85:29 10 brottsligheten(prop. 1984/85:19 och 1984/85:32). har i huvudsak godtagit förslagenrörande narkofikabrottsligheten (JuU 12, rskr. Propositionen om denekonomiska brottsligheten har utskottet slutbehandlat denna dag (JuU1984/85:28). Innebördenav förslagen i de båda nu nämnda propositionerna är att narkotikabrottslighetenresp. den ekonomiska brottsligheten även i fortsättningen bör prioriteras ochatt detta också bör komma till uttryck vid statsmakternas ställningstagandentill resursanvändningen inom polisväsendet under nästa budgetår. Polisensinsatser på dessa båda områden bör alltså enligt vad departementschefen nuanför om möjligt överstiga den nuvarande nivån. En sådan prioritering börenligt departementschefen även gälla för bekämpning av olika former avvåldsbrottslighet. Utskottetkan för sin del ansluta sig till departementschefens uppfattning attnarkotikabrottsligheten, den ekonomiska brottsligheten och våldsbrottslighetenhör fill de områden där polisens insatser måste prioriteras. I sammanhangetvill emellertid utskottet understryka att denna prioritering inte får leda tillatt man eftersätter kampen mot annan mera traditionell brottslighet somexempelvis bostadsinbrott. För den som drabbas av traditionell brottslighet avdetta slag ter sig de direkta skadeverkningarna ofta som allvarliga angrepp påden personliga integriteten. Såsom departementschefen framhåller har dedrabbade rätt att kräva att samhället ger dem sitt stöd. Mot bakgrund av den alltjämt allvarligaarbetssituationen i den lokala polisorganisationen har ett reducerathuvudförslag om besparing fillämpats på det anslagsförslag regeringen lagt framför den lokala polisorganisationen. Totalt föreslås ett anslag av drygt 4miljarder kronor. Förinnevarande budgetår filifördes polisorganisationen vissa nya tjänster förhandläggning av ufiänningsärenden. I övrigt skedde en begränsad omfördelning avtjänster fill vissa angelägna verksamhetsområden. Ifråga om de prioriterade verksamhetsområdena föreslås för nästa budgetår ettvisst fillskott av tjänster för bekämpningen av den ekonomiska brottshgheten,där det finns ett kvarstående behov av spanings- och utredningsresurser inompolisen. I övrigt föreslås behoven inom andra angelägna områden få blifillgodosedda inom ramen för systemet med fria resurser. Ienlighet med det anförda beräknas i proposifionen medel för 15polismanstjänster, avsedda för kampen mot den ekonomiska brottsligheten samtför fyra tjänster för revisorer. Vidare beräknas medel för en utökning av denadministrafiva personalen med 19 tjänster. För polisens personalbehovvid SAS svävarterminal i beräknas JuU 1984/85:29 11 medelför tio polismanstjänster samt nio tjänster för pass- och säkerhetskontrollanter. I mofion 1540 begärs att polisen ges resurser föratt bättre kunna handha det ökande antalet ufiänningsärenden. Enligtmofionärerna bör detta ske dels genom en tillfällig ökning av polisensresurser, dels genom omfördelningar av befinfiiga resurser. I sammanhangetpekas i motionen på de resursförstärkningar som tillförts statensinvandrarverk. Riksdagenbeslöt om ett nytt system för mottagande av asylsökande ochflyktingar i (prop. 1983/84:124, SfU 27, rskr. a. ett ökat statligt ansvar för mottagande av asylsökande och överförandeav ansvaret för mottagande av flyktingar från tillstatens invandrarverk . Utlänningar som söker asyl i sambandmed inresan till tas normalt emot i en statlig utredningsförläggning.Under vistelsen i denna förläggning utreds asylärendet genom polismyndighetensförsorg. Skälen för all genomföra asylulred-ningarna i anslutning tillvistelsen i en utredningsförläggning är bl. a. all handläggningsfiderna därigenomkan begränsas. Polisens utredningar i asylärenden bör i princip kunnagenomföras (se prop. 1984/85:25 s. 5). Antaletutlänningar som kommit fill på egen hand och sökt asyl här 1983 till ca 2 600, vilket är obetydligt färre än . År 1984ökade antalet asylsökande dramafiskt och uppgick fill drygt 9 000. -Enligt vadutskottet erfarit har antalet asylsökande som varit utan pass vid ankomstentill också ökat kraftigt i jämförelse med . Ibudgetproposifionen (bil. 12; ) erinras om att storaansträngningar har gjorts för att komma fill rätta med de problem som de långahandläggningstiderna i utlänningsärendena har utgjort. Inom invandrarverket haren rad rationaliseringsåtgärder vidtagits.