bet · G801KU5 · 1984-12-31 00:00:00 — Det rätfighetsskydd utredningenföreslagit var nämligen på flera punkter betydligt starkare än det som följdeav konventionerna. I lagstiftningsärendet anslöt sig föredragandedepartementschefen och även fill utredningens förslag i denna del. Utskottet vill framhålla att det givetvis måste varaSveriges skyldighet att uppfylla internationella åtaganden. Det är av detskälet angeläget att man i samband med svensk anslutning till en konventionnoggrant överväger vilka konsekvenser anslutningen får för den inhemskarättsordningen. är utskottet medvetet om att det kan vara förenat medlagtekniska svårigheter att anpassa den svenska lagstiftningen till ingångnakonventioner i alla delar. Enligt utskottets bedömning måste det som hittillsavgöras från fall till fall hur denna anpassning skall ske. Utskottet kansåledes inte förorda en generell tillämpning av inkorporationsmetoden på sättsom föreslås i motion 1112. har som tidigare framgått inte gjortsdirekt tillämplig för svenska domstolar och förvaltningsmyndigheter. Dessinnehåll, liksom innehållet i andra av tillträdda konventioner, skallemellertid beaktas vid utarbetandet av lagar och andra författningar. Det måstedärför ske en fortlöpande kontroll av svensk lagstiftnings förenlighet medkonventioner. Därvid skall även beaktas den praxis som fastläggs genomEuropadomstolens domar. Justifieministern har inför riksdagenförklarat att en sådan uppföljning av svensk lagstiftnings anpassning tillkonventioner sker inom . Med hänsyn härtill anser utskottetatt kravet på en översyn av svensk lagstiftning får anses tillgodosett. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1983/84:1108,1112,1352, yrkande 1, och 1374. I motion 1983/84:579 av i (m) begärsreglering i regeringsformen av svenskt medborgarskap. Motionären framhåller attbegreppet medborgare (resp. svensk medborgare) förekommer i ett stort antallagrum i regeringsformen, tryckfrihetsförordningen och riksdagsordningen. Medhänsyn härtill är det enligt motionären anmärkningsvärt att detta begrepp inteär definierat i grundlagen. Det grundläggande skyddet för medborgarskapet finns i 2kap. 7 § RF. Där stadgas bl. a. att ingen medborgare som är eller har varitbosatt i riket får berövas sitt svenska medborgarskap i annat fall än då hansamtidigt, efter uttryckligt samtycke eller genom att inträda i allmän tjänst,blir medborgare i KU1984/85:5 28 Reglerna om förvärv av svenskt medborgarskapfinns i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap. Nämnda stadgande i RF fick sin nuvarande lydelse genom enlagändring som trädde i kraft (prop. 1978/79:195, KU 39).Därvid förstärktes skyddet mot förlust av svenskt medborgarskap för personersom utan eget initiativ eller egen önskan innehar medborgarskap i annan stat. Utskottet anser det inte påkallat att i regeringsformenföra in även regler om förvärv av svenskt medborgarskap. De nuvarande reglernai RF tillgodoser enligt utskottet det behov av grundlagsskydd som finns pådetta område. Utskottet avstyrker således motion 579. Normgivningen på skatteområdet tas upp i motionerna1983/84:298 av (), 1983/84:1376 av () och1983/ 84:2398 av m. fl. (c). Motionerna 298 och 1376 innehåller krav på att reglerna omförbud mot retroaktiv lagstiftning på skatteområdet skall ses över. I motion2398 hävdas att skattelagstiftningen måste beredas omsorgsfullare och att deregler beslutar på detta område måste förses med utförligaremofivtext. Enligt sistnämnda motion har det pågått en utveckling som lett tillatt en allt större del av medborgarnas skattebelastning bestäms av t. ex.riksskatteverkets föreskrifter. I 2 kap. 10 § andra stycket RF finns en regel om förbudmot retroaktiv lagstiftning på skatteområdet. Bestämmelsen har sin grund i ettförslag från rättighetsskyddsutredningen (SOU 1978:34). Utredningen lämnade enutförlig redogörelse för de fall i vilka stadgandet kunde bli tillämpligt. Iproposition 1978/79:195, vari förslaget till stadgandet framlades för ,uttalade föredragande departementschefen att starka skäl talade för någon formav förbud mot retroaktiv lagstiftning. Frågan var emellertid om det var möjligtatt på ett tillfredsställande sätt ange vad som var retroakfiv lagstiftning påskatteområdet. Departementschefen ansåg dock att utredningensavgränsningsmetod kunde godtas. Han anslöt sig även i allt väsentligt till vadutredningen anfört beträffande frågan när skattskyldighet skall anses inträdavid olika skatteformer och andra fillämpningsfrågor. godtog propositioneni denna del. De nuvarande reglerna om förbud mot retroaktivskattelagstiftning har varit i kraft . Som sagts har det varitförenat med svårigheter att ange vad som skall anses som retroaktivlagstiftning på skatteområdet. En ingående undersökning har emellertidföretagits av rättighetsskyddsutredningen beträffande de olikatillämpningsproblem som kunde tänkas uppstå. Enligt utskottet bör ytterligareerfarenheter av nuvarande grundlagsregler vinnas innan en översyn aktualiseras.Utskottet vill dock framhålla vikten av att lagstiftningen på skatteområdet sålångt möjligt utformas på sådant sätt att det inte behöver råda någon tvekan omatt stadgandet i 2 kap. 10 § RF följs. Utskottet avstyrker med det anfördayrkandena i motionerna 298 och 1376. KU1984/85:5 29 Beträffande de frågor omutformningen av skattelagstiftningen som tas upp i motion 2398 vill utskottetframhålla att utskottet delar motionärernas åsikt att det är av stor vikt attlagar och förarbeten utformas på ett sådant sätt att tillräcklig ledning gesför rättstillämpningen. Utskottet vill även erinra om att utskottet i samband med1981 års granskningsarbete (KU 1980/81:25) gjort en översikt över huvudtypernaav verkställighetsföreskrifter på skattelagstiftningens område och också tagitupp vissa frågor angående myndigheternas normgivning. Utskottet konstateradedärvid bl. a. att normgivningen på detta område har en mycket stor betydelseför den enskilde. Myndigheternas normgivning kompletterar och fyller utriksdagens lagstiftning och regeringens förordningar som den är underordnad.Uppsikten över denna myndighetsverksamhet ankom enligt utskottet i första handpå regeringen eftersom regeringen genom förordningar ger myndigheterna de erforderligabefogenheterna på området. Av dessa skäl var det väsentligt att regeringenfortlöpande följer myndigheternas normgivning och tar de initiativ som framstårsom påkallade. Detta uttalande har enligt utskottets mening fortfarandeaktualitet. Det kan vidare påpekas att verksledningskommittén (C1983:04) bl. a. har till uppgift att sträva efter att åstadkomma enledningsfunktion för förvaltningsmyndigheterna som med största möjligaeffektivitet kan svara för och styra genomförandet av de uppgifter regeringenlägger på myndigheten. Denna inriktning av myndigheternas ledningsfunktionkommer även att ha betydelse när det gäller fullföljandet av de intentionerriksdagen uttalar i samband med lagstiftningsarbetet. Med det anförda får motion 2398 anses i viss måntillgodosedd. I motion 1983/84:334 av C.-H. m. fl. (vpk)begärs en offentlig utredning för att kartlägga maktförhållandena i samhället.För att folkets demokratiska rättigheter skall kunna försvaras och utvidgas, såatt demokratin blir gällande på alla områden av samhällslivet, är det enligtmotionärerna nödvändigt att största möjliga kunskap erhålls om de faktiskamaktförhållandena i samhället. Åtskilliga av de frågor som den i motionen begärdautredningen skulle omfatta har belysts av tidigare i olika sammanhang företagnaundersökningar och är fortlöpande föremål för uppmärksamhet inomstatsvetenskaplig och nationalekonomisk forskning. Det kan nämnas attRiksbankens jubileumsfond har initierat ett långsiktigtforskningsprojekt om arbete. Utskottet vill även erinra om det nupågående arbetet i folkstyrelse-kommittén och verksledningskommittén. Enhgt utskottet är det betydelsefullt att öka kunskapen omde i motionen aktualiserade frågorna men finner det inte ändamålsenligt atttillgodose dessa krav genom den begärda offentliga utredningen. Utskottetavstyrker således motion 334. KU1984/85:5 30 1. beträffanderegeringsformens bestämmelser om krig och krigsfara att avslår a) mofion1983/84:331, b) mofion 1983/84:581, c) motionerna1983/84:1385 och 1983/84:2127, d) motion1983/84:1402, 2. beträffande inrättande av enförfattningsdomstol att avslår mofionerna 1983/84:1111, 1983/84:1415och 1983/84:1418, 3. beträffande donimot och tillämpningen av internationella konventioner att riksdagenavslår a) motionerna1983/84:1108, 1983/84:1352, yrkande 1 och 1983/ 84:1374, b) motion1983/84:1112, 4. beträffande reglering iregeringsformen av svenskt medborgarskap att avslår mofion1983/84:579, 5. beträffande normgivningen påskatteområdet att avslår a) motionerna1983/84:298 och 1983/84:1376, b) mofion 1983/84:2398, 6. beträffande utredningom maktförhållandena i samhället att riksda gen avslår motion 1983/84:334. Närvarande: (), (), YngeNyquist (s), (), (), (), (), i (m), (),(), (), (), (),(vpk) och (). 1. beträffande dommot och tillämpningen av internationella konventioner (mom. 3) , iVärmdö, och (alla m) anser KU1984/85:5 31 dels att den del av utskottetsyttrande på s. 27 som börjar "Justitieministern har" och slutar"och 1374" bort ha följande lydelse: Justifieministern har i ett interpellationssvar förklarat att regeringen inte anser att den nuaktuella domen i påkallar några ornedelbara ändringar i svensklagstiftning. Någon redovisning av vad som ligger till grund för denna slutsatshar inte lämnats. Utskottet kan inte dela regeringens bedömning i denna fråga.Enligt utskottets åsikt torde det nämligen bli nödvändigt att företabetydelsefulla ändringar, för att de krav domen ställer skall uppfyllas. Mot bakgrundhärav och med hänsyn till att det är av stor vikt för vårt landsinternationella anseende att vi följer ingångna konventioner anser utskottetdet påkallat att göra en grundlig kartläggning beträffande svensk lagstiftningsförenlighet med ingångna konventioner. bör därför hos regeringenbegära en översyn av svensk lagstiftning i detta syfte. Med det anförda fårmotionerna 1108, 1352 yrkande 1 och 1374 anses tillgodosedda. dels att utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande dommot och tillämpningen av internationella konventioner att a) som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motionerna1983/84:1108, 1983/84:1352 yrkande 1 och 1983/84:1374, b) avslår motion1983/84:1112. 2. beträffande normgivningen på skatteområdet (mom. 5) (), (), i (m), (), (),() och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 28 som börjar "De nuvarande" och slutar på s. 29 med"motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse: Den nuvarande bestämmelsen om förbud mot retroaktivskattelagstiftning har varit i kraft endast . Det har emellertidenligt utskottets mening redan visat sig att den inte fått entillfredsställande utformning. Det är således uppenbariigen förenat medbetydande svårigheter att klart utläsa vad som gäller på detta område. Somframhållits i motionerna är det en fråga av yttersta vikt att grundlagen ärentydigt utformad. Utskottet anser därför, med tillstyrkande av motionerna 298och 1376, att hos regeringen bör hemställa om en översyn av 2 kap. 10§ andra stycket RF. Beträffande de frågor om utformningen avskattelagstiftningen som tas upp i motion 2398 vill utskottet framhålla attutskottet delar motionärernas uppfattning att den alltmer ökade omfattningen avmyndigheternas, främst , tillämpningsföreskrifter påskatteområdet måste motver- KU1984/85:5 32 Utskottet instämmer även i motionärernas uppfattningatt det för att bryta denna utveckling är nödvändigt med en omsorgsfullareberedning av lagstiftningen på skatteområdet och att lagarna måste förses medmotiveringar som i högre grad än f, n. ger vägledning vid tillämpning avreglerna. Utskottet vill även erinra om att utskottet i samband med1981 års granskningsarbete (KU 1980/81:25) gjort en översikt över huvudtypernaav verkställighetsföreskrifter på skattelagstiftningens område och också tagitupp vissa frågor angående myndigheternas normgivning. Utskottet konstateradedärvid bl, a, att normgivningen på detta område har en mycket stor betydelseför den enskilde och att den är omfattande. Myndigheternas normgivningkompletterar och fyller ut lagstiftning och regeringensförordningar som den är underordnad. Uppsikten över denna myndighetsverksamhetankom enligt utskottet i första hand på regeringen eftersom regeringen genomförordningar ger myndigheterna de erforderliga befogenheterna på området. Avdessa skäl var det väsentligt att regeringen fortlöpande följer myndigheternasnormgivning och tar de initiativ som framstår som påkallade. Detta uttalande harenligt utskottets mening fortfarande aktualitet. Utskottet tillstyrker såledesmotion 2398. i denna del anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under 5 bort hemställa 5, beträffande normgivningen påskatteområdet att a) med bifall tillmotionerna 1983/84:298 och 1983/84:1376 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, b) med bifall tillmotion 1983/84:2398 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 3, beträffande utredning om maktförhållandena i samhället(mom, 6) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 29 som börjar "Åtskilliga av" och slutar "motion334" bort ha följande lydelse: . Som framhållits i motionen är det nödvändigt med kunskapom de faktiska maktförhållandena i det svenska samhället för att folketsdemokratiska rättigheter skall kunna försvaras och utvidgas. Det är därförviktigt att kartlägga de betydelsefulla förändringar som har ägt rum under desenaste årtiondena. Några av de frågor som en utredning av det slag somföreslås i motionen skulle behandla har visserligen tagits upp av tidigareutredningar. Dessa täcker emellertid inte alla de aspekter som är av intresse idetta sammanhang och de är dessutom delvis inaktuella. Det kan inte hellerförväntas att frågorna kommer att bli tillräckligt belysta genom pågåendestatsvetenskapligt eller nationalekonomiskt forskningsarbete. Enligt utskottetsåsikt föreligger mot bakgrund av det anförda behov av att låta utreda KU1984/85:5 33 maktförhållandena i samhället genom en offentligutredning. bör därför begära att regeringen tar initiativ till enutredning med den inriktning som föreslagits i motionen. Utskottet tillstyrkersåledes motion 334. dels att utskottet under 6 bort hemställa 6.beträffande utredning om maktförhållandena i samhället attriksdagen med bifall till motion 1983/84:334 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. 1. beträffande regeringsformens bestämmelser om krig ochkrigsfara , iVärmdö, och (alla m) anför: I motionerna 331 (med hänvisning även till motion 581),1385 och 2127 begärs en omprövning av utformningen av vissa bestämmelser i 13kap. Dessa motioner har tyvärr blivit uppskjutna tillhöstriksdagen 1984/85, vilket i praktiken gjort det omöjligt att få till ståndett första riksdagsbeslut års riksdagsval, något som med hänsyn tilldet allvarliga utrikespolitiska läget och den aktuella händelseutvecklingen ivår del av är att beklaga. Regeringsformens bestämmelser om krig och krigsfara utgårfrån en successivt upptrappad hotbild och bygger i princip på förutsättningenatt statschefen, regeringen och har tid att förbereda sig och anpassasig till ett läge, där krig slutligen utbryter. Den militära utvecklingen i vår omvärld gör det emellertidmöjligt för främmande makter att under täckmantel av reguljära krigsövningarinleda blixtanfall mot politiskt och strategiskt viktiga områden i vårt land.Särskilt om detta skulle inträffa och , dåmedborgarna i vårt land i stor utsträckning vistas annorstädes än i hemorten,och då regeringsmakten formellt utövas av en "semesterregering", kanhelt oförutsedda situationer uppkomma, då exempelvis en sådan regering - isämsta fall på ockuperat område - kan tvingas att ta ställning till ett beslutom vapenstillestånd. Det hade varit önskvärt att redan nu fåttmöjlighet att - mot bakgrunden av realistiska scenarier - grundligt analyseraregeringsformens hithörande bestämmelser om beslutsfattande i olika lägen såatt ändringsförslag kunnat behandlas i en första läsning under detta riksmöte.Som ärendet nu ligger till kommer det att dröja till dess ettdefinitivt grundlagsbeslut kan tas. Mycket kan hända under den tiden. Det är under alla förhållanden ytterst angeläget attfolkstyrelsekommittén, i enlighet med sina direktiv, möjligt behandlardenna fråga. KU1984/85:5 34 2. beträffande inrättande av en författningsdomstol , iVärmdö, och (alla m) anför: I motionerna 1415 och 1418 framhålls bl. a. att en alltintensivare lagstiftningstakt med alltför många dåligt förberedda lagar harlett till godtycke och orimliga tolkningar från myndigheternas sida. Detta fårofta allvarliga följder för enskilda människor, vilkas möjligheter tillrättelse är små. Det ökade antalet anmälningar mot iEuropadomstolen tyder också på att förhållandena är otillfredsställande. Vi delar mofionärernas oro över dessautvecklingstendenser. Det framstår enligt vår mening som klart att de enskildamänniskornas rättssäkerhet behöver förbättras i olika avseenden. Ett alternativär därvid att inrätta en författningsdomstol. Vi menar att denna fråga bördiskuteras förutsättningslöst i den tillsatta folkstyrelsekommittén, 3, beträffande reglering i regeringsformen av svensktmedborgarskap , iVärmdö, och (alla m) anför: I regeringsformen, riksdagsordningen ochtryckfrihetsförordningen förekommer bestämmelser som avser"medborgarna" i ett stort antal paragrafer. Det förefaller mot dennabakgrund egendomligt att våra grundlagar inte någonstädes anger vad somkonstituerar svenskt medborgarskap, vilket ju bl, a. utgör grunden för utövandetav rösträtt till . Eftersom det nu inte torde vara möjligt att direkt göraett tillägg till regeringsformen skulle det enligt vår mening vara värdefulltom folkstyrelsekommittén tog frågan under övervägande.