bet · G801JoU33 · 1984-12-31 00:00:00 — 7. att riksdagenbeslutar anslå 432 milj. kr. till Prisstöd för jordbruket i norra , /86. JoU1984/85:33 12 1 motion 1984/85:3090 av m. fl. (c) yrkas 1. att riksdagenbeslutar att till Prisstöd fill jordbruket i norra för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag på 432 milj. 2. att riksdagenbeslutar att finansieringen av prisstödet i sin helhet skall ske via särskildabudgetmedel, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom rationaliseringsstöd, 4. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom stöd till sortprovning m. m. 1 motion 1984/85:3091 av KarinIsraelsson (c) och () yrkas 1. att riksdagenavvisar den i proposifion 1984/85:166 föreslagna områdesindelningen förprisstödet till jordbruket i norra , 2. att riksdagenuttalar sig för att uppräkningen av prisstödet görs enligt nu gällandeområdesindelning med samma procentsats för de olika stödområdena. I motion 1984/85:3092 av m.fl. (m) yrkas 1. att riksdagenbeslutar att fisket skall ingå i beredskapsplaneringen på samma sätt somjordbruket, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförtsbeträffande fiskets betydelse som livsmedel. I motion 1984/85:3093 av m. fl. (vpk) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppräkningav matsubventionerna, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlivsmedelsberedskap och produktionsmål för jordbruket, 3. att riksdagensorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omspannmålsodlingen, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominkomstfördelning inom jordbruket, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljö ochresursmål, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominvesteringsförbudet inom animalieproduktionen, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdifferentierade avgifter och pristillägg, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansieringav de föreslagna åtgärderna. I mofion 1984/85:3094 av m. fl. (vpk) yrkas 1.att med ändring i proposifion 1984/85:166 beslutar att prisstödetfill jordbruket i norra skall beräknas fill . JoU1984/85:33 13 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prisstödetsfinansiering, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs omrationaliseringsstödet till jordbruket i norra , 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om tvåprissystemetpå mjölk, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om ökning avresurserna fill i Röbäcksdalen, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om slaketeri- ochmejeriverksamheten i norra . I motion 1984/85:3095 av IngvarEriksson och (båda m) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om en arealanpassadanimalieproduktion. I motion 1984/85:3096 av IngvarEriksson och (båda m) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående den framtida jordbruks-och livsmedelspolitiken. I mofion 1984/85:3097 av BoArvidson och (båda m) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts angående 1. spannmålsproduktionensinriktning på högkvalitativa specialprodukter, 2. utveckling avproteingrödor, 3. forsknings- ochförsöksverksamhet kring energigrödor, 4. livsmedelsforskningensbetydelse för kvalitet, utveckling och avsättning, 5. utnyttjande avjordbrukets råvaror inom industriella områden, 6. utbildningensoch rådgivningens medverkan för att stimulera kvalitetsproduktion och prövningav alternativa grödor. I motion 1984/85:3098 av m, fl. (fp)yrkas 1. att riksdagengodkänner vad i motionen förordas angående mål för livsmedelspolitiken, 2. att riksdagengodkänner vad i motionen förordas angående val av kompensationsmodell, 3. att riksdagenmed avslag på propositionens förslag beslutar att prisstödet till jordbruketskall utgå av budgetmedel, 4. att riksdagenavslår förslaget om fortsatt giltighet för lagen (1983:147) om förbud underviss tid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin Och fjäderfä, 5. att riksdagenmed avslag på propositionens förslag beslutar att prisstödsområdena iNorrlandsstödet ej bör förändras, 6. att riksdagenfill Prisstöd till jordbruket i norra för budgetåret JoU1984/85:33 14 1985/86 anvisar ett förslaganslag av 380 milj. 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts i fråga omprispolitikens utformning för att undvika att familjejordbruken missgynnas, 8. att riksdagensom sin mening begär initiativ i undvikakonkurrensbegränsande avgifter på substitut till jordbruksprodukter, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående viktenav konkurrens i förädlingsledet, 10. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljö- ochnaturvårdsaspekter i jordbrukspolitiken, 11. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angåendesambandet mellan hvsmedelsöverskottet öch svälten i världen, 12. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder fören internationell sanering av stödet till jordbrukssektorn, 13. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om uppdrag tillnästa jordbruksutredning att utreda möjligheterna att minskajordbruksregleringen. I motion 1984/85:3099 av () yrkas 1. att riksdagenbeslutar att till Prisstöd till jordbruket i norra för budgetåret1985/86 anvisa ett med 80 milj. kr. uppräknat förslagsanslag på 432 milj. 2. att riksdagenbeslutar att finansieringen av prisstödet i sin helhet skall ske via särskildabudgetmedel, 3. att riksdagenavvisar den i proposition 1984/85:166 föreslagna områdesindelningen förprisstödet till jordbruket i norra för mjölk, kött, fläsk ochmodersuggor, 4. att riksdagenbeslutar uttala sig för att uppräkningen av prisstödet görs enligt nu gällandeområdesindelning med samma procentsatser för de olika stödområdena. I motion 1984/85:3101 av BertilJonasson och (båda c) yrkas att beslutar som sin meningge regeringen till känna vad som i motionen anförts om fördelning av anslagettill stödet till jordbruket i norra . I motion 1984/85:3102 av GunhildBolander (c) yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om investeringsstöd m, m. för alternativodling inom trädgårdsnäringen. I motion 1984/85:3103 av () yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av meritvärdering av de konsumentekonomiskaspecialkurserna samt om ökad JoU 1984/85:33 15 uppmärksamhetåt utbildning i kost- och näringskunskap, särskilt i ungdomsskolan. Imofion 1984/85:3104 av m. fl. (m) yrkas 1. att beslutar att budgetmedel motsvarande40 % av exportkostnaderna för normalskörd skall tillskjutas svenskspannmålshandel ekonomisk förening u. p. a., 2. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om ett utökat svenskt katastrofbistånd, 3. att beslutar att prisstödet tilljordbruket i norra finansieras med budgetmedel som inte påverkarprisregleringen, 4. att beslutar att prisstödet tilljordbruket i norra skall ses över, 5. att beslutar attjordbruksprisförhandlingarna skall grundas på produktionsmedelsindex, 6. att beslutar att avslå förslaget omförlängning av lagen (1983:147) om förbud under viss fid mot nybyggnad avdjurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä, 7. att beslutar att ett system meddifferentierade avgifter och pristillägg inom ägg- resp. slaktsvinsproduktionfills vidare skall få fillämpas. Imofion 1984/85:3105 av m. fl. (m) yrkas 1. attriksdagen uttalar att prisstödet till jordbruket i norra skall bli föremål för årliga justeringar utifrån utvecklingen av PM-index, 2. att beslutar att utöver av regeringen föreslagetbelopp om . och att dessamedel, som nämnts i motionen, tas från de regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska anslagen, 'att uttalar att prisstödet tilljordbruket i norra skall finansieras via särskilda budgetmedel, 4. att begär att regeringen under hösten1985 återkommer med förslag om nya regler för rationaliserings- ochfinansieringsstöd till jordbruket i norra , 5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i övrigt i motionen anförts. I mofion 1984/85:3106 av () yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförtsom konsument-delegafionens roll som rådgivande organ. I motion 1984/85:3107 av och (båda c) yrkas att uttalar sig för att ochVindelns församlingar skall överföras till område 1. I motion 1984/85:3108 av och (båda c) yrkas att beslutar som sin mening ge regeringentill känna att inom JoU1984/85:33 16 ramen för bidraget till jordbrukets rationalisering skall12 milj. kr. anslås till för /86. I motion 1984/85:3109 av LennartBrunander och (båda c) yrkas 1. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om sociala åtgärder för jordbrukare i syfte att un derlätta en omställning av animalieproduktionen, 2. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts angående trygghetspaket för renskötare. 1 motion 1984/85:3110 av GunnarBjörk i och (båda c) yrkas att beslutar attprisstödet till norra och utformas med beaktande av motionenssynpunkter. 1 motion 1984/85:3111 av BarbroNilsson i (m) yrkas att hos regeringen begär utredning rörandeförändringar av stödet till jordbruket i norra så att även kanomfattas av stödet. Inhämtat yttrande m. m. har berettstillfälle att yttra sig över proposition 1984/85:166 om livsmedelspolitikenjämte motioner i de delar som avser industri- och handelsleden. 1 sittyttrande har näringsutskottet även behandlat ett antal motioner omlivsmedelsindustriella frågor, som vid årets början remitterats tillnäringsutskottet. Ifrågavarande motioner, 1984/85:645,1101, 1502, 2700 yrkande2 och 2743 har överlämnats till jordbruksutskottet för fortsattberedning. yttrande (NU 1984/85:10 y) är fogat som bilagatill detta betänkande. Uppvaktningar, hearing, skrivelser m. m. () en uppvaktning inför utskottet under ledning av förbundsordföranden anfört synpunkter på föreliggande regeringsförslag omlivsmedelspolitiken. Från LRF:s sida har betonats att bör slå fastatt familjejordbruket skall vara den dominerande företagsformen och att dennuvarande åkerarealen bör behållas i stort sett oförändrad. Från riksförbundetssida har även framhållits att in-vesleringsförbudet inom animalieproduktionenbör finnas kvar tills en tillfredsställande balanssituation uppnåtts inomfläsk- och äggproduktionen. Enligt LRF:s mening bör även strukturstödet försvinproduktionen liksom differentierade avgifter för höns behållas. Blandövriga förslag kan nämnas en uppräkning av Norrlandsstödet med 80 milj. kr.utöver regeringens förstag. 1 fråga om spannmålsregleringen är man från jordbruketssida beredd att i ett inledningsskede s\-ara för 40 '/r avspannmålsöverskottets kostnader. JoU1984/85:33 17 Representanter för länsstyrelsernaoch lantbruksnämnderna i , och länunder ledning av landshövding i har inför utskottet anförtsynpunkter på föreliggande prof)osition i fråga om det stathga stödet tilljordbruket i norra . Vid uppvaktning har önskemål framförts dels om enordentlig höjning av prisstödet, dels en vidgad ram för det regionalarationaliseringsstödet. Vidare har framförts krav på omedelbara stödåtgärderför att hjälpa företag med hög skuldsättning. En uppvaktning under ledning av landshövding , , har framfört synpunkter på behovet av förbättrade villkorför jordbruket i . och Centralstyrelsenför försöks- och växtskyddsringar har genom en särskilddelegafion under ledning av hushållningssällskapets ordförande, f.landshövdingen , framlagt förslag rörande möjligheterna att påolika sätt utnyttja en del av landets åkerareal för annan produktion änspannmålsodling. Sekreteraren i kommittén för översyn av stödet tilljordbruket i norra , förste lantbrukskonsulenten , harlämnat utskottet en närmare redogörelse för kommitténs beräkningsmetoder m. m.i vad avser prisstödet till jordbruket i norra . Till utskottet har vidare inkommit ett antal skrivelser ianslutning fill förevarande ärende. har sålundahemställt att i samband med en höjning av prisstödet till jordbruketi norra inberäknar ett belopp om 2 milj. kr. för rennäringens ändamåloch att fördelningen av detta belopp får bestämmas vid överläggningar mellan näringenoch staten. Förutsättningar skulle härigenom skapas att införa etttrygghetspaket för renskötare. tar i en skrivelse upp frågan omprisregleringens förhållande till nya produkter och uttalar sig bl. a. för attden fillverknings-avgift som utgår på vissa fettemulsionersnarast bör avvecklas. Skrivelser har vidare inkommit i ärendet från vissa lokalaoch regionala jordbrukarorganisationer med yrkanden om bl. a. förstärkt stödfill jordbruket i norra . Rikdinjer för jordbrukspolifikenfastställdes av (prop. 1977/78:19, JoU 10, rskr. 103).Utvecklingen av samhällsekonomin och början av1980-talet medförde emellertid att jord-brukspohtiken inte längre fungerade pådet sätt som förutsatte när den fattade sitt beslut år 1977.Samfidigt hade det blivit alltmer angeläget att 2 Riksdagenl984/85. JoU1984/85:33 18 sätta in jordbrukspolitiken i ett samlat Iivsmedelspolitiskt sammanhang. Med stöd av regeringens bemyndigande den 9december 1982 tillkallade jordbruksministern därför en kommitté med uppgiftatt utforma en livsmedels-poUtik. Kommittén, livsmedelskommitté, lade i oktober1983 fram betänkandet (Ds Jo 1983:10) Vissa jordbrukspolitiska förtursfrågor. fastställde övergripande mål fören samlad livsmedelspolitik och antog en ny ordning för överläggningarna omjordbruks-prisregleringen (prop. 1983/84:76, JoU 20, rskr. Den nyaordningen med obundna överläggningar har tillämpats under regleringsäret1984/85. avlämnade sitthuvudbetänkande (SOU 1984:86) Jordbruks- och livsmedelspolitik. I proposition 1984/85:166 lägger regeringen fram förslagtill riktlinjer för en samlad livsmedelspolifik. Förslagen bygger i alltväsentligt på livsmedelskommitténs betänkanden och däröver avgivnaremissyttranden. Förutom mål och medel för livsmedelspolitiken tar regeringen ipropositionen upp frågor bl. a. beträffande den internationella bakgrunden,industri- och handelsleden i livsmedelskedjan, livsmedlens kvalitet, kost ochhälsa, konsumentinflytande samt sårbarhets- och beredskapsfrågor. Utskottet följer i fortsättningen den disposition somanvänts i propositionen och koncentrerar sig därvid i huvudsak påpropositionens huvuddrag och de yrkanden som förts fram i motionerna.Propositionen har i de delar som ej tas upp i betänkandet inte föranlett någonerinran eller i övrigt något uttalande från utskottets sida. I ett inledande avsnitt av sittanförande redogör jordbruksministern i stora drag för utvecklingen inomlivsmedelssektorn . Som redovisas i propositionen sysselsätter den del av vårtnäringsliv som producerar, förädlar och distribuerar våra livsmedel och deinsatsvaror som behövs härför i dagens ungefär en halv miljonmänniskor. Sammantaget utgör Uvsrnedelssektorn en betydande del av det svenskanärlingslivet. Konsumtionen av livsmedel uppgår till ca ,dvs. av den totala privata konsumtionen av varor och tjänster. Livsmedelssektorn brukar ofta beskrivas som en kedja medolika led. Livsmedelskedjans första led är råvaruledet som främst omfattarjordbruket, fisket och trädgårdsnäringen. Sedan följer industri- ellerförädlingsledet, handelsledet med både parti- och detaljhandel samt sist meninte minst hushållsledet som dels lagrar, dels tillagar livsmedlen så att dekan konsumeras. Hushållsledet består inte bara av enskilda hushåll utan ocksåav offentliga och privata storhushåll, dvs. främst sjukhus och skolbespisningarresp. JoU 1984/85:33 19 Längs hela livsmedelskedjan finns företag somförser kedjans olika led med de insatsvaror som behövs, t. ex. handelsgödseloch maskiner till jordbruket och trädgårdsnäringen, redskap och utrustningtill fisket, maskiner och förpackningar till livsmedelsindustrin och handelnsamt kylskåp och hushållsmaskiner till hushållen. Alla leden förbrukar ocksåenergi i form av t. ex. drivmedel och elström. Avjordbruksministerns redogörelse framgår att utvecklingen inom livsmedelssektornhar inneburit att en allt mindre del av resurserna i samhället tas i anspråkför livsmedelsproduktionen. De frigjorda resurserna har kunnat användas förproduktion av andra varor och tjänster som behövs och efterfrågas i samhälletoch har på så sätt bidragit till välståndsökningen. Att livsmedelssektorn isin helhet är rationell och effektiv är självfallet ett intresse för helasamhället, inte minst för producenter och konsumenter. Samtidigthar det särskilt blivit uppenbart att utvecklingen inomlivsmedelssektorn också har lett till förhållanden som inte i alla avseendenär positiva. I propositionen pekar jordbruksministern på en rad problem. Vissaproduktionsformer i jordbruket och förädlingsindustrin främjar inte én godlivsmedelskvalitet och kan i vissa fall medföra risker för hälsa och miljö. Denstarka koncentrationen i förädlings- och handelsleden medför risker förkonkurrensbegränsningar, ökar vår sårbarhet och försämrar den regionalabalansen. Bruket av konserveringsmedel, andra livsmedelsfillsat-ser ochbekämpningsmedel som både är en förutsättning för och en följd av modernadistributionsformer oroar konsumenterna. De växande överskotten pressar jordbruketslönsamhet och leder till ökade priser för konsumenterna. Fleraav de problem som jordbruksministern har berört är gemensamma för flera led ilivsmedelskedjan. Livsmedlens kvalitet beror t. ex. på åtgärder genom helalivsmedelskedjan. Påmotsvarande sätt beror konsumentpriset på livsmedel på effektiviteten i allaleden. En åtgärd som sänker kostnaderna i ett led i livsmedelskedjan kan"ätas upp" av ofillräcklig konkurrens eller överkapacitet i ett annatled. Enligt jordbruksministerns mening är det mot denna bakgrund nödvändigt attse hvsmedelskedjan som en helhet. Samhällets åtgärder, som har varitinriktade på vissa delar av denna kedja, måste på ett bättre sätt samordnasoch inriktas på hela livsmedelssektorn. Uppmärksamheten måste enligtjordbruksministerns mening mera än riktas mot samspelet och beroendetmellan de olika leden i livsmedelskedjan när det gäller framställningen ochdistributionen av våra livsmedel. Vad som således behövs är enligtjordbruksministerns mening en samlad syn på livsmedelssektorn, en livsmedelspolitik. Utskottetanser i likhet med jordbruksministern att samhällets syn på produktionen ochdistributionen av livsmedel och de samhälleliga åtgärder som berörlivsmedelssektorn bör samordnas i en gemensam livsmedelspolitik. JoU 1984/85:33 20 Liksom vid tidigare jordsbrukspolitiskaställningstaganden bör, anser jordbruksministern, den internationellasituationen på livsmedelsområdet tillmätas betydelse vid utformningen av våregen livsmedels- och jordbrukspolitik. Även om denna politik siktar till attbibehålla en hög självförsörjningsgrad och en hög grad av internationelltoberoende på detta område är det ofrånkomligt att utvecklingen på detjordbrukspolifiska området i vår omvärld får betydelse också för vår egenlivsmedelspolitik - en betydelse som ökat i takt med det växande överskott somunder senare år fått avsättas på exportmarknaderna. Undersenare år har de jordbrukspolitiska frågorna alltmer hamnat i centrum försåväl den handelspolitiska som den utvecklingspolitiska utvecklingen.Spänningarna mellan skyddade och i många fall starkt subventioneradehemmamarknader och de fria världsmarknaderna har vuxit och lett till alltmeröppna motsättningar mellan olika ländergrupper. har skillnadenmellan den industrialiserade världen och u-världen i fråga om situationen pålivsmedelsområdet blivit alltmer drastisk. Jordbruksfrågornaspelar därför en allt större roll i det internationella förhandlingsarbetet.Olikheterna i stödsystem har t. ex föranlett ett tilltagande antal konfliktersom måste finna sin lösning . Den växandeöverproduktionen av såväl animaliska som vegetabiliska livsmedel i länder somskyddar och/eller subvenfionerar sin egen jordbruksproduktion har lett tillallvarliga störningajr på världsmarknaden. Enligtjordbruksministerns mening är det svårt att säga vart utvecklingenkommer att leda. En sak torde dock vara klar, nämligen att de ekonomiska ochhandelspolitiska förutsättningarna för livsmedelsproduktionen internationelltsett kommer att förändras under de närmast framförliggande åren. Densvenska livsmedelspolitiken måste därför läggas upp på ett sådant sätt att manhar en flexibel beredskap inför vad som kan bli resultatet av många olikainternationella diskussioner och förhandlingar som pågår eller som kan kommaatt inledas . När det gäller den globala livsmedelsförsörjningenframhåller jordbruksministern följande. Den enda varaktiga lösningen pålivsmedelsproblemet i är, som också kommittén påpekar, att dessaländers förmåga att producera sina egna livsmedel ökar. Detta ställer storakrav på u-landsre-geringarnas vilja och förmåga att politiskt prioriterajordbruk och landsbygdsutveckling. Detta ställer också krav på större insatserfrån den rika världen för utbildning och uppbyggnad av infrastrukturer m. m.för utveckling av jordbruk och landsbygd. JoU1984/85:33 21 Av detta resonemang följer attSverige inte bör bevara och utveckla kapacitet för omfattandelivsmedelshjälp och u-landsexport. Icke desto mindre kommer det även under denärmaste åren att behövas livsmedelsbistånd både för att avhjälpa akutasvältkatastrofer som dem vi har bevittnat i och för att stödjautvecklingsprojekt i de allra fattigaste länderna. anserjordbruksministern att en viss ökning av Hvsme-delsbiståndet kan förutses förresten av . I detta sammanhang understryker jordsbruksministern attlivsmedelsbiståndet måste ges under starkt hänsynstagande fill det lokalajordbrukets situation och ges en sådan utformning att det inte motverkarsträvandena att bygga upp egen livsmedelsproduktion. Utskottet delar i huvudsak jordbruksministerns bedömningarsåvitt avser den globala livsmedelsförsörjningen. a. framhållits av styrelsen för internationellutveckling är det inte orimligt att räkna med ett ökande utnyttjande av svenskalivsmedel, främst vete och vegetabiliska oljor, för katastrofändamål. Någonkraftig ökning av Uvsmedelsbiståndet torde dock inte bli aktuell. De i motion3098 av m. fl. (fp) resp. 3104 av m. fl. (m)gjorda uttalandena om sambandet mellan Hvsmedelsöverskottet och möjligheternatill utökat svenskt katastrofbistånd står enligt utskottets mening i samklangmed dessa bedömningar. Angivna motioner synes inte påkalla någon riksdagensvidare åtgärd, såvitt nu är i fråga (yrkande 11 resp. 2). Världsmarknaden för jordbruksråvaror och livsmedel I fråga om utvecklingen av deninternationella marknaden för jordbruksprodukter och livsmedel delarjordbruksministern i huvudsak livsmedelskommitténs bedömningar. Som kommitténhar framhållit utgör världshandeln med jordbruksprodukter i de flesta fallendast en mindre del av produkfionen. Den internationella prisbildningenpåverkas starkt av detta förhållande liksom av de subventioner som utgår i deflesta länder, antingen direkt på produkfionen eller vid export av överskott.Övervägande skäl talar därför för att världsmarknadspriserna även i framtidennormalt torde komma att ligga under de svenska priserna. En fortsatt storinstabilitet kan emellertid också förväntas och därför kan det inte uteslutasatt priserna på världsmarknaden kan bli högre än iSverige. Världsmarknaden för spannmål synes, som kommittén harpåpekat, långsiktigt kunna komma att utvecklas något gynnsammare förexporfländerna än motsvarande marknader för animalieprodukter.