bet · G801JoU36 · 1984-12-31 00:00:00 — Jordbruksministern tar nu upp frågan om finansieringen av samhälletsdelansvar. Som han anförde i sin anmälan till nämnda proposition bör entotalfinansiering av samhällets kostnader ske. Denna bör ske inomjordbrukssektorns ram. Mot denna bakgrund föreslår jordbruksministern attsamhällets delansvar finansieras genom att det beräknade beloppet, 160miljoner kr., tas ut i form av prishöjningar per . Det bör fåankomma på regeringen att besluta i frågan. Jordbruksministern avser att senareföreslå regeringen att uppdra åt jordbruksnämnden att efter överläggningar medLantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen lämna förslagom hur beloppet skall tas ut och användas för ifrågavarande ändamål. Imotionerna från såväl moderata samlingspartiet, som vänsterpartietkommunisterna tar man avstånd från tanken på att samhällets delansvar föröverskottsarealens kostnader skall finansieras genom prishöjningar påjordbruksprodukterna och anser att kostnaderna i stället bör belastastatsbudgeten. Samma tanke förs fram i centerpartimofionen. Utskottetvill erinra om att utskottet vid behandlingen av propositionen omlivsmedelspolitiken vände sig mot att finansieringen av samhällets andel avöverskottsarealens kostnader skall ske genom t. ex. minskadelivsmedelssubventioner eller prispåslag med avräkning av mervärdeskatteeffekternapå prishöjningarna. Enligt utskottets mening kunde åtskilliga invändningar, bl.a. av principiell natur, riktas mot ett förslag i denna riktning. Utskottet harinte ändrat uppfattning härvidlag utan föreslär som i sitt tidigare avgivnabetänkande 1984/85:33 om livsmedelspolitiken att samhällets andel av angivnakostnader får belasta statsbudgeten. Detta innebär att utskottet avstyrkerpropositionen på nu förevarande punkt och tillstyrker bifall till motionerna3229 (m) yrkande 3, 3231 (fp) yrkande 2 och 3232 (vpk) yrkande 1. 1motion 2167 av m. fl. (c) föreslås att beslutar befriagödselmedlet P 17 från avgifter enligt 7 § lagen (1967:340) om prisregleringpå jordbrukets område. Enligt mofionen består ifrågavarande gödselmedel avsvensk apatit som inte innehåller för mark eller växter skadliga syror. Jämförtmed superfosfaten innehåller medlet nästan inga tungmetaller. Medlet är vidaresvårlösligt vilket minskar urlakningen. Utskottetvill erinra om att genom en ändring i lagen (1967:340) omprisreglering på jordbrukets område bemyndigade regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, statens jordbruksnämnd att ta ut en avgift pähandelsgödsel. Avgiften tas ut vid inhemsk tillverkning JoU1984/85:36 12 och vid import. Enligt riksdagsbeslutet skall infiutnaavgiftsmedel användas inom jordbruksprisregleringen. Enligt 25 § ifrågavarandelag fär regeringen eller, efter bemyndigande av regeringen, statensjordbruksnämnd medge befrielse frän avgift eller återbetalning av avgift. Frågan om befrielse från den i motionen åsyftade avgiftenär enligt vad utskottet inhämtat föremål för prövning inom regeringskanslietmed anledning av ingiven framställning härom. Med hänsyn till vad nu anförts finner utskottet inte skälförorda någon vidare åtgärd med anledning av motionen. I motion 2030 anför och tredje vice talmanKarl (båda fp) att det har skett handel med hö ochstråfoder mellan och främst i gränstrakterna i ochVärmland. som det finns ett stort överskott av hö på den svenskasidan och intresserade köpare på den norska är handeln emellertid starktbegränsad genom den importkvot som gäller . På svenska sidanfinns det tusentals ton prima hö som skulle vara avsättningsbara till köpareinom närhåll pä den norska sidan. Enligt motionärernas mening är det angelägetatt berörda svenska myndigheter snabbt agerar mot onödiga inskränkningar i dentraditionella gränshandeln med foder mellan och . En fri handelkommer både de svenska jordbrukarna till godo samt är gynnsam för vårhandelsbalans. Utskottet delar motionärernas uppfattning att gränshandelnmellan och med hö och annat stråfoder är av betydelse föråtskilliga lantbrukare på ömse sidor om gränsen. Det är därför önskvärt attifrågavarande gränshandel inte i onödan drabbas av några inskränkningar.Enligt vad utskottet erfarit är bakgrunden till den tillfälliga importbegränsningendet norska jordbrukets överproduktion pä animalier. En obegränsad import haransetts försvåra eller omöjliggöra en styrning mot en bättre balans mellanproduktion,och konsumtion. Frän svensk sida har markerats den principiellaståndpunkten att denna traditionella handel skall vara fri. De svenskalantbrukarna har genom LRF förklarat sig beredda att godta en tillfälligbe.gränsning av den svenska exporten av hö till på en nivå som med 5 000ton understiger en överenskommen kvot för innevarande kvotår om 25 000 ton.Denna kvantitet ligger enligt uppgift historiskt sett högt, om rnan bortserfrån de senaste årens mycket kraftiga exportökning för hö till Norge.Utvecklingen följs emellerfid noga, och krav på en avveckling avrestriktionerna kommer att framföras så snart förutsättningarna härför ansesföreligga. Utskottet finner det under angivna förhållanden inte påkallat mednågot särskilt uttalande från sida med anledning av motionen. Enligt motion 634 av och (bådac) bör ett importförbud för hampfrö införas. Det framhålls imotionen att hampfrö, som saluförs som fågelmat i praktiskt taget samtligalivsme- JoU1984/85:36 13 delsbutiker, också utnyttjas för odling av växten Cannabissativa L, av vilken det är lätt att framställa hasch, marijuana ochcannabisolja. Motionärerna påpekar att många alternativ för fågelmatföreligger utan inblandning av hampfrö. Från jordbruks- eller viltvärdssynpunkt finner utskottetatt det knappast föreligger något skäl för att påyrka förbud mot import avhampfrö. En eventuell reglering av sagda import torde falla inom ramen förnarkotikalagstiftningen. Utskottet vill härvidlag erinra om att regeringenhösten förelade förslag om en samordnad och intensifierad narkotikapolitik(prop. 1984/85:19). Förslagen avsåg en rad åtgärder för att dels hindrainförsel och spridning av narkotika, dels förbättra det förebyggande arbetetoch skapa en mer heltäckande värd- och behandlingskedja. I sammanhangetpresenterades ett samlat program som innehöll såväl helt nya som redanrealiserade satsningar och omfördelningar av befintliga resurser inom bl. a.tull, polis och socialtjänst. Det får förutsättas att behovet av åtgärder avden typ motionärerna föreslär beaktas av vederbörande myndigheter utan någotsärskilt uttalande härom från sida. Motionen bör därför i dettasammanhang lämnas utan ytterligare åtgärd från sida. Enligt jordbruksministerns meningbör det nuvarande organet för främjande av exporten av högförädlade livsmedelinom exportråd ombildas och utgöra ett centralt organ med uppgift attfrämja exporten av svenska livsmedel, såväl råvaror från jordbruket,trädgårdsnäringen och fisket som mera bearbetade livsmedel. Det nya organet börtillhandahälla de uppgifter om exportmarknaderna och den service som företagenbehöver för en framgångsrik exportsatsning. I begränsad utsträckning bör också ekonomiskt stöd kunnalämnas till marknadsföringsaktiviteter. Stödet bör emellertid inte fä avsesubventio-nering av produkter. Organet bör vara en del av exportrådoch fä del av dess samlade resurser både i och utomlands. De ekonomiskaresurserna för de åtgärder som förordas bör utgöras av dels medel som företagenbetalar för utförda tjänster, dels medel som tillförs kollektivt av denäringsgrenar som har intresse av verksamheten, dels ock medel som exportrådetinom ramen för sina resurser tilldelar verksamheten. För /86 bör staten av prisregleringsmedelutanför den s. k. fördelningsplanen tillskjuta 1,5 milj. kr. Jordbruksministernhar därvid förutsatt att jordbruket tillskjuter minst samma belopp avprisregleringsmedel inom fördelningsplanen. Enligt vad jordbruksministern harinhämtat kommer exportråd att tillskjuta ett belopp som motsvarar vadsom tillförs av prisregleringsmedel. Detta innebär sammantaget att minst 6milj. kommer att stå till förfogande för verksamheten under budgetåret1985/86. JoU1984/85:36 14 De i propositionen sålunda gjordauttalandena pä denna punkt föranleder ingen erinran från utskottets sida. Somanförs i propositionen ankommer det på regeringen eller efter dessbemyndigande på exportråd att besluta om den närmare organisationen avfrämjandeorganet. Införselavgiftsmedel m. m. I följande tabell redovisasanvändningen av införselavgiftsmedel m. m. under /84 liksomockså en beräkning av införselavgiftsmedel som inflyter under regleringsåren1984/85 och 1985/86. I tabellen redovisas även regeringens förslag tillanvändning av införselavgiftsmedlen för regleringsäret 1985/86. Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedel m.m. regleringsåren 1983/84, 1984/85 och 1985/86 Summa 516 499 533 855 555 000 a) Avmedel inom Upplysningsverksamhetoch utvecklingsarbete Djurhälsovård, kontrollverksamhet m. m. Stöd till odlingav konservärter och andra köksväxter Stöd tillodling av bruna bönor Stöd till odling av vallväxtfrö Fonden för kollektivaåtgärder inom biodlingen Sverigesexportråd Reserv till jordbruksnämndensförfogande I Ränta 1982. - Ränta 1983 och 1984 samt ejutnyttjade medel Prisåterbäring pälsdjursuppfödare 1983/84. ' Förslag till preliminärfördelning av medel inom fördelningsplanen lämnas av jordbruksnämnden . JoU 1984/85:36 15 1983/84' 1984/85 1985/86 / 000-tal 1 000-tal prel. . kr. b) Av medel utanför fördelningsplanen' Utbyteshandel nötkött,Utbyteshandel kött och fläsk Pristillägg får- och lammkött Svenskmatpotatiskontroll Bidrag till Stiftelsenför ackordhästor-ganisationens bevarande Bidrag till fraktkostnader för mjölkoch grädde Prisåterbäringtill pälsdjursuppfödare Stöd till odling av vallväxtfrö . Fonden för kollektiva ätgärder inom bi odlingen 300 500 Kollektiva åtgärder inom odlingen av konsumtionsfisk 300 Restitution av införselavgifter för styck ningsdetaljer av kött och fläsk samt av införselavgifter för ost Stöd till maltproduktionen exportråd Kostnaderför statistik pä jordbrukets område Ackumulerat saldo vid utgången av resp.regleringsår -35 835 -47 194 -56669 * Anmärkning: Budgetåren är intejämförbara på grund av att vissa poster /84 utgätt /85. Sålundafinansieras fr. o. m. detta budgetår posterna och Stöd till odling av vallväxtfrö av medel inomfördelningsplanen. Posten Restitution av införselavgifter förstyckningsdetaljer av kött och fiäsk samt av införselavgifter för ost bokförsfr. o. m. samma budgetår som ett avdrag på införselavgifter på slaktvaror resp.mjölk- och mejeriprodukter. Posterna Prisåterbäring till pälsdjursuppfödare ochKollektiva åtgärder inom odlingen av konsumtionsfisk slutligen finansierasinom spannmälsregleringen samt som restitution av införselavgifter. Härav avser 323 000 kr.tilläggsanslag för täckande av lönehöjningar / 85. föreslås tas ur sockerfonden. Utskottet har inte något att erinramot vad i propositionen anförts rörande införselavgiftsmedlens dispositionunder regleringsåren 1983/85 och 1984/85. Enligt propositionen bör fördelningsplanen /86 omfatta 267,2 milj. kr. jämte inflytandefodermedelsavgifter, vilket totalt ger 517,2 milj. kr. Utskottet biträderregeringens förslag. Beträffande medelsbehovet under /86 förde ändamål som bör täckas av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanenför innevarande regleringsår disponeras medel för pristillägg för får- ochlammkött med högst per kg. Nämnden föreslår ett oförändrat pristillägg,vilket beräknas innebära en kostnad av 16,5 milj. kr. Enligtjordbruksministerns mening bör ett belopp motsvarande 8,5 milj. kr. JoU1984/85:36 16 poneras för pristillägg på får- och lammkött, vilketinnebär ett pristillägg av ca per kg. föreslås att förstatistik på jordbrukets område bör anvisas ett belopp av 8 milj. kr., vilketbör tas upp som inkomst under anslaget Administration av permanentskördeskadeskydd m. m: I centeimotionen 3228 anförmotionärerna att de inte kan godta att subventionen på får- och lammköttminskas med 8 milj. kr. och att beloppet används för att täcka kostnader förinsamling av skördestatistik. Förslaget bör avslås och medel anvisas påvanligt sätt, varvid också möjligheterna att rationalisera verksamheten börprövas. Även i den moderata motionen 3229 vänder man sig mot attadministrationen av skördeskadeskyddet på föreslaget sätt delvis skallbekostas av införselavgiftsmedel och föreslår i stället en uppräkning avanslaget för ändamålet med 8 milj. kr. utöver regeringens förslag. Utskottet kan för sin del ansluts sig till regeringensförslag i förevarande avseende. I rådande budgetläge är det nödvändigt attutnyttja resurserna så ändamålsenligt som möjligt. Den'av regeringen förordadeändringen i medelsdispositionen bör enligt utskottets mening mot angivenbakgrund anses godtagbar. Utskottet föreslå r därför att motionerna 3228 (c)och 3229 (m) i vad avser finansieringen av jordbruksstatistiken bör lämnas utanvidare åtgärd av . I fråga om de övriga ändamål som enligt propositionen börtäckas med medel utanför fördelningsplanen har utskottet inte något att erinramot regeringens förslag. Utskottet ansluter sig likaså till de i propositionengjorda bedömningarna i fråga om behovet av rörliga krediter m. m. iriksgäldskontoret för olika ändamål under nästkommande budgetär. I syfte att uppnå en från hälso-och miljösynpunkt nödvändig minskad , användning av gödsel- ochbekämpningsmedel föreslog regeringen (prop. 1983/84:176) införandetav särskilda avgifter pä sådana medel fr. o. m. . Avgiften påhandelsgödsel skulle motsvara av försäljningsvärdet och avgiften påbekämpningsmedel . per kg verksam beståndsdel. beslutade att avgifterna skall tas ut enligtregeringens förslag (SkU 1983/84:47, rskr. gav vidareregeringen till känna att de influtna medlen borde användas till utökadeinsatser i fråga om forskning, rådgivning och miljöförbättrande åtgärder. Skogs- och jordbrukets forskningsråd () harregeringens uppdrag att redovisa bl. a. nuläget i frågaom forskning rörande alternativa produktionsformer inom jordbruket ochträdgårdsnäringen. skall därvid inkomma med förslag till ett sammanhålletforskningsprogram på området. JoU1984/85:36 17 Utskottet vill erinra om att fråganom alternativa produktionsformer var en av dem som ägnades ingåendeuppmärksamhet i samband med forskningspolitiska riksdagsbeslut, såvittavsäg jordbruksutskottets område. Det framhölls i nämnda sammanhang att deproblem vi står inför när det gäller de nuvarande produktionsformernas riskerför hälsa och miljö är av den art och omfattning att vi allvarligt måsteöverväga möjligheterna till sådana produktionsformer som med bibehållande avhög effektivitet motverkar dessa risker. Som beslutsunderlag måste vi bl. a.skaffa oss ökade och bättre kunskaper om alternativ till dagensproduktionsformer. Det borde ske genom en samlad och medveten satsning päFoU-arbete rörande sådana alternativ. Det forskningsprogram som fått i uppdrag att läggafram skall utgöra underlaget för bl. a. utformningen av vår jordbruksproduktioni fortsättningen. Avsikten med att ge forskningsrådet uppdraget har varit attfå förevarande angelägna forskningsområde närmare definierat. Programmet skallvidare kunna ge underlag för en bedömning var önskemål om förstärkta resurserär mest motiverade. Utskottet vill för egen del starkt understryka vikten avatt det möjligt skapas erforderligt underlag för berördaforskningsorgans och myndigheters beslut i fråga om prioriteringar mellan olikaåtgärder inom forskningen rörande alternativa produktionsformer inom jordbruketoch trädgårdsnäringen. I moderata samlingspartiets kommittémotion 3229 och motion3230 av m. fi. (m) samt i partimotion 3231 (fp) liksom ivänsterpartiet kommunisternas partimotion 3232 riktas kritik mot attregeringen ännu inte framlagt något förslag rörande den närmare användningen avinflutna medel av handelsgödsel- och bekämpningsmedelsavgifter. De moderatamotionärerna anser i och för sig att ifrågavarande avgifter böravskaffas. 1 avvaktan härpå bör nu kunna fatta beslut om attinflytande medel skall användas till bl. a. utbyggnad av gödselvårdsanläggningari miljöförbättrande syfte. Även folkpartimotionen innehåller krav på attriksdagen redan nu tar ställning till hur en del av avgiftsmedlen skallanvändas. Motionärerna föreslår sålunda att medel bl. a. bör ställas tilllantbruksuniversitetets förfogande för forskning inom områden av stor betydelseför alternativ odling och möjligheter att minska jordbrukets miljöpåverkan.Vidare anser motionärerna att medel bör ställas till naturvårdsverketsförfogande för bidrag till fortsatt hävd av nedläggningshotad betesmark avstort allmänt värde. Enligt vpk-motionen är det klart otillfredsställande attfrågan om avgiftsmedlens användning åter skjuts . Motionärerna, somdock utgår från att förslag kommer att läggas fram i början av nästa ,föreslår redan nu vissa åtgärder som bör kunna finansieras med angivna medel.Sålunda måste det enligt motionärernas mening ses som mycket angeläget attåtgärder snabbt vidtas för att rådgivning i alternativ odling skall blitillgänglig på alla 1 ** 1984/85. JoU1984/85:36 18 Vidare bör skapas en särskild fond föratt därigenom underlätta en omläggning av jordbruksdriften till en alternativodlingsform. Utskottet finner att de i motionerna framförda förslagen ioch för sig är välmotiverade och att de även står i god överensstämmelse med deallmänna riktlinjer för avgiftsmedlens användning som angivit. Somframgår av den föregående redogörelsen kan emellertid beslutsunderlaget, närdet gäller inriktning på specifika insatser, väntas bli väsentligt bättre närSJFR:s förslag framlagts, vilket beräknas ske . Iavvaktan härpå finner sig utskottet inte nu böra förorda någon riksdagensvidare åtgärd med anledning av ifrågavarande motionsyrkanden. I enlighethärmed avstyrker utskottet motionerna 3229 (m) yrkande 5, 3230 (m), 3231 (fp)yrkande 3 och 3232 (vpk) yrkande 3. I det föregående har utskottet avstyrkt förslaget i motion3228 (c) att 100 milj. kr. utöver regeringens förslag skulle tillförasjordbruket . Därigenom saknar det i samma motionframlagda förslaget att utnyttja infiutna avgifter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel som finansieringskälla aktualitet. Motionen avstyrks såledesäven på denna punkt (yrkande 3 i motsvarande del). Utskottet har tidigare vid sin behandling av proposition1984/85:166 om livsmedelspolitiken tillstyrkt regeringens förslag att dekvantiteter spannmål som åtgår för att uppfylla utfästelser i detinternationella samarbetet mot världssvälten bör ingå i den prisregleradevolymen. Kostnaderna för dessa åtaganden bör enligt nu framlagd propositionfinansieras från biståndsanslagen. Utskottet har för sin del inte något atterinra häremot och tillstyrker alltså regeringens förslag i förevarandeavseende. I motion 3231 (fp) framlagt avslagsyrkande bör i enlighet härmedavslås. 1 propositionen tas upp anslagrörande lantbruksnämnderna, prisreglerande åtgärder på jordbrukets område,skördeskadeskyddet, djurens hälso- och sjukvård och växtförädlingen.Utskottet, som behandlar anslagen i den ordning de redovisas i propositionen,tar i samband härmed upp vissa motionsvis väckta förslag i närliggande frågor. I sin anslagsframställning beträffande lantbruksnämndernaför /86 har lantbruksstyrelsen redovisat ett huvudförslag somomfattar budgetåren 1985/861987/88. Styrelsen har redovisat att nedskärningarvid en tillämpning av huvudförslaget bör fördelas pä de tre åren med 2,2 resp.1 %. Enligt jordbruksministerns bedömning bör det vara möjligt atttidigarelägga en del av dessa utgiftsbegränsningar. Viare bör verksamheten fåtillföras även de inkomster som överstiger 16 milj. kr. Vidare har beräknats0,4 milj. kr. för vissa uppgifter inom det ekonomiska försvaret. JoU1984/85:36 19 Utskottet har inte något att erinramot regeringens anslagsberäkning och förordar med hänvisning till ipropositionen redovisad sammanställning att till Lantbruksnämnderna för. nästabudgetär anvisas ett förslagsanslag av . Den i motion 2168 avBengt m. fi. (fp) vid årets början yrkade minskningen av anslagetmed 12 milj. kr. bör alltså inte ske. I motion 1078 begär och i (båda c) att ytterligare en trädgärdskonsulenttjänst tillförs ochKopparbergs län. Motionärerna påpekar att de båda länen delarpå en sädan tjänst. Inte minst mot bakgrund av de länga avstånden ansermotionärerna detta vara för litet. Utskottet fär erinra om att det ankommer pålantbruksstyrélsen att vid sin fördelning av de medel som anvisas förverksamheten prioritera rådgivningsresurserna så att insatserna kan väntas fåstörst effekt. Utskottet, som utgår från att man frän lantbruksstyrelsens sidahar sin uppmärksamhet riktad på det förhällande som berörs i motionen, finnermot bakgrund av det anförda inte att motion 1078 (c) bör föranleda någonriksdagens ytterligare åtgärd, såvitt nu är i fråga (yrkande 2). 1 motion 2162 av () hemställs attriksdagen uttalar sig för att en tjänst som konsulent för pälsdjursnäringen iBlekinge inrättas med placering vid minkcentret i . Ifrågavarandebefattningshavare skulle bl. a. svara för viss rådgivningsverksamhet somkomplettering till planerad gymnasieutbildning på området. Utskottet får med anledning härav erinra om att riksdagende båda haft att pröva motsvarande yrkanden. Det har i nämnda sammanhangframhållits att pälsdjursuppfödningen enligt gällande regler ej räknas tilljordbruksproduktionen och därför inte faller inom ramen förlantbruksorganisationens normala rådgivningsverksamhet. 1 sammanhanget harvidare nämnts att det inom ramen för utvecklingsfondens verksamhet bör varamöjligt att pröva frågor av det slag som anges i motionen. Motionerna haravslagits av (JoU 1982/83:24 och 1983/84:37). Även om utskottet för sin del inte finner att någonytterligare åtgärd från sida påfordras med anledning av motionenvill utskottet understryka det angelägna i att lantbruksstyrelsen i sinplanering av rådgivningsverksamheten har sin uppmärksamhet riktad på frågan ompälsdjursuppfödning. Enligt motion 1392 av m. fl. (s) börregeringen utfärda föreskrifter så att lantbruksnämnderna utsträcker sinrådgivning och utbildning till "alternativa odlare". Utskottet finner i och för sig önskvärt att samtligalantbruksnämnder erhåller erforderlig kompetens att jämväl svara förrådgivningen rörande alternativa produktionsformer. Under hänvisning till vadutskottet i det föregående anfört beträffande användningen av vissaavgiftsmedel för Rättelse: S. 20, rad 21 Står: motion 2287 Rättat till:motion 2289 JoU1984/85:36 20 a. sädan rådgivning som här avses föreslär utskottetemellertid att lämnar motionen utan vidare åtgärd. 1 motion 2289 av och (bådam) hemställs att hos regeringen begär förslag om sammanslagning avlantbruksnämnder och skogsvärdsstyrelser. I sin i motion lämnademotivering till förslaget anför motionärerna att lantbruksnämndernas ochskogsvärdsstyrelsernas arbetsuppgifter ofta går i varandra. Som remissinstanserhandlägger de ofta samma ärenden. En sammanslagning av dessa myndigheter skulledärför minska dubbelarbete och medföra besparingar. Till dessa sammanslagnamyndigheter kunde lämpligen från länsstyrelsernas naturvårdsenheteröverföras de areella miljö- och natur-vårdsfrägor, som hör nära samman medjord- och skogsbruk, anser motionärerna. Enligt utskottets mening utgör den i propositionenförordade samverkan mellan de regionala länsmyndigheterna i fråga om.denadministrativa verksamheten och ADB-användningen ett viktigt led i strävandenaatt åstadkomma besparingar inom myndigheterna. Den föreslagna försöksverksamheteni fråga om utökad samverkan mellan lantbruksnämnden och iGöteborgs och län torde kunna ge värdefulla erfarenheter som underlagför vidare beslut i frågan. Ett väsentligt syfte med motion 2289 (m) synes härigenomuppfyllt. Utskottet föreslär att i avvaktan på resultatet av bl. a.ovan berörda försöksverksamhet lämnar motionen utan vidare åtgärd. Under anslaget till prisreglerande åtgärder på Jordbruketsområdean\isas medel för olika prisreglerande åtgärder. Från anslaget bestridskostnaderna för livsmedelssubventioneringen.