bet · G801NU30 · 1984-12-31 00:00:00 — Här skall också berörasSwedegas AB:s.organisatoriska tillhörighet. Regeringenbemyndigades av att medge statens vattenfallsverkatt förvärva samtliga aktier i (prop. 1983/84:47, NU 1983/84: 10,rskr. 1983/84:125). Mot näringsutskottets Ull-styrkande av förslaget häromreserverade sig kommunisternas företrädare i utskottet. Enreservation förelåg också frän håll. I denna tillstyrktesregeringens förslag, dock med en annan motivering än utskottets. Förraåret avstyrkte utskottet (NU 1984/85; 30 s. 78) och avslog ett motionsyrkande(vpk) som syftade till att Swedegas skulle frigöras från statensvattenfallsverk. Reservationer förelåg från dels moderata samlingspartiets ochcenterpartiets, dels kommunisternas företrädare i UtskoUet. Imotion 1984/85:2088 (vpk) finns också ett yrkande som berör denna fråga.Motionärerna begär förslag av om att Swedegas skall skiljas frånvattenfallsverket och ges en självständig roll inom sitt område av den svenskaenergipolitiken. Förraåret anförde utskottet att överföringen av Swedegas till vattenfallsverket varändamålsenlig. Verket har stor erfarenhet av distribution och marknadsföring avledningsbunden energi och förfogar över resurser som kan utnyttjas vidprojektering, anläggning och drift av naturgassystem. Samordningsvinster bordeockså kunna uppnås. Vad utskottet sålunda har anfört om Swedegas nuvarandeägarförhållanden har i sina NU 1984/85:30 112 huvuddragbekräftats av Swedegas ledning i samband med en utfrågning om naturgas somutskottet ordnade . Med hänvisning till vad här har anförtsavstyrker utskottet nu behandlad del av mofion 1984/85:2088 (vpk). Idetta sammanhang hör också motion 1984/85:2068 (c) hemma. Där föreslåsriksdagen uttala sig för att den s.k. vyrmetanmetoden för utvinning av metanur torvmossar skall främjas och att möjligheterna till energiproduktion meddenna metod i skall undersökas inom ramen för u-landsbiståndet.Motionärerna erinrar om att viss försöksverksamhet har pågått ,Det är angeläget, anför de, att staten aktivt stöder utvecklingen av metodenoch medverkar till en rimlig handläggningstid för tillståndsgivningen avseendeen planerad fullskaleanläggning. Liknandeförslag har avstyrkts av utskottet de (NU 1982/83: 33 s. 64,NU 1983/84:45 s. 32) med hänvisning till att det pågick statligt stöddförsöksverksamhet med att utveckla den nämnda metoden. Centerpartietsföreträdare i utskottet reserverade sig. beslöt i enlighet medutskottets förslag. Utskottetkommer till samma slutsats även . Något initiativ av i detta ämneanser utskottet inte vara motiverat. Det bör emellertid erinras om att det inomramen för det statliga energiforskningsprogrammet finns ett delprogram förtorvbränsle som syftar till utveckling av teknik för bl. a, utvinning av energiur torv. har till uppgift att ta ställning till olikaprojekt inom delprogrammet. Enligt reglerna för u-landsbiståndet är bl. a.mottagarländernas prioriteringar avgörande för vij-ken inriktning biståndet iresp. Ett engagemang i vyrmetanmetoden kräver således attmottagarländerna själva gör bedömningen att ett sådant engagemang skall ske. Förbrukningen av kol för energiändamål, s.k.ångkol, uppgick enligt preliminära uppgifter till ca . Riksdagenbeslöt efter förslag av regeringen om riktlinjer för kolanvändningenför tiden fram (prop. 1983/84: 158, NU 1984/ 85:44, JoU1984/85:28, rskr. 1984/85: 390). Därvid angav en kol-användningsnivåom högst till är 1990, Vidare fastställdes strängamiljökrav för kol. Som följd av beslutet har bl, a, införts en energipolitiskprövning av nytillkommande koleldade anläggningar enligt lagen (1981:559) omutförande av eldningsanläggningar för fast bränsle. Prövningen avses bl. a.leda till att koleldade anläggningar endast kommer att uppföras när det inte ärtekniskt och ekonomiskt rimligt att använda inhemska bränslen. Denna prövningskall ske från energipolitiska utgångspunkter, medan miljökraven skallfastställas vid prövningen enligt miljöskyddslagen (1969: 387). NU 1984/85:30 113 I propositionen anförs (s, 179) att det nu finnstecken som tyder på att kolbehovet kan komma att bli lägre än den av riksdagenangivna nivån om högst . noterar (s. 196) att reintroduktionen av kol i sker mediakttagande av skärpta miljökrav och med en sådan styrning från samhällets sidaatt kolanvändningen hålls på lägsta möjliga nivå. Denna inriktning föresläsgälla även fortsättningsvis. Imofion 1984/85:2878 (c) hemställs om ett uttalande av till regeringenom dels insatser för att ersätta importerade energislag, dels riktlinjer förkolanvändningen. Motionärerna konstaterar att minskningen i oljeförbrukningenhar gått snabbare än vad som bedömdes vara möjligt i energipolitiskabeslut . De drar slutsatsen att det inte föreligger något behov av attersätta olja med andra importerade fasta bränslen för att uppsatta sparmålskall nås. Det finns således, menar de, inte några energipolitiska skäl attintroducera ytterligare kol i det svenska energisystemet, utöver de ca 2miljoner ton som förbrukas. Kommande satsningar för att minskavårt oljeberoende bör, enligt motionärerna, ta sikte på drivmedelssidan. Ocksåi motion 1984/85:2875 (m) berörs frågor med anknytning till kolanvändningen.Synpunkter lämnas på de miljöproblem som är förknippade med kolförbränning.Motionärerna hänvisar dock till att krav från moderata samlingspartiet inomdetta område framförs med anledning av proposition 1984/85:127 om program motluftföroreningar och försurning och sålunda behandlas i annat sammanhang (JoU1984/85; 28). Ett yrkande om skatt på kolbränslen behandlas av skatteutskottet(SkU 1984/85:50), Frågor om drivmedel tarutskottet upp i ett senare avsnitt. Utskottetkonstaterar att den kolanvändning som enligt nuvarande bedömningar blirerforderlig vid slutet av detta årtionde avsevärt understiger den är 1981förordade kolanvändningsnivån. Denna utveckling finner utskottetfillfredsställande. Enligt de energipolitiska målen skall oljeersättningen,förutom genom hushållning, i första hand ske genom övergäng till inhemskabränslen och ny teknik. Utskottet ser inte anledning för att nu göranågra andra beräkningar av det kommande behovet av kol än dem som anges ipropositionen. Därför avstyrker utskottet den nu behandlade delen av motion1984/85:2878 (c). Av den totala ärliga energianvändningen i landettillgodoses ca genom inhemska bränslen inkl. bark och lutar. Ipropositionen anförs (s. 179) att de senaste årens satsningar på inhemskabränslen har varit framgångsrika. På har användningen avtorv, trädbränslen och avfall ökat från en låg nivå till att svara för enicke obetydlig del av värmeförsörjningen. Regeringen räknar dock med 8 1984/85. NU 1984/85:30 114 attmarknaden för flertalet inhemska bränslen kommer att växa något långsammareunder andra . På , ochframöver, bör de inhemska bränslenas konkurtenskraft komma att stärkas delsgenom att elpriset stiger, dels genom aU den tekniska utvecklingen ger bättreekonomi. Statsmakternahar vidtagit flera åtgärder för att underlätta introduktionen av inhemskabränslen i energisystemet. beslut om ett investeringsprogram för år1983 inom energiområdet innebar bl, a, införande av ett 25-procentigt bidragför investeringar i förbränningsanläggningar för eldning med främst torv, sombeställdes , 200 milj, kr. anvisades för detta ändamål. I ettsenare skede ställdes ytterligare ca 170 milj. kr. till förfogande genom enöverföring från anslaget för stöd till upphandling inom energiområdet. Genom1984 års investeringsprogram infördes ökade möjligheter aU bevilja stöd. Stödettill torveldade förbränningsanläggningar utvidgades till att även omfatta andrainhemska bränslen. Bidraget reducerades fill högst av investeringen ipannor som beställdes . har sedermera beslutatom en begränsning av stödet till högst av investeringen. Underåren 1983, 1984 och 1985 gäller därtill särskilda bidrag om förinvesteringar i förbränningsanläggningar för inhemska bränslen i Norrbottenslän (prop. 1982/83:120 bil. 6, NU 1982/83: 38, rskr. 1982/83:306). Islutet av beslöt att medel som fanns kvar inom ramen för 1983och investeringsprogram skulle få användas efter utgången av (prop. 1984/85:25, NU 1984/85; 12, rskr. 1984/85:87). Ipropositionen erinras (s, 207) om de nu nämnda åtgärderna för att bredda ochunderiätta introduktionen av inhemska bränslen. Vidare påpekas att de inhemskabränslena är befriade från energiskatt. De har också undantagits frånmervärdeskatt och förmånsbeskattning vid inkomsttaxering. En betydande del avde stafliga satsningarna pä forskning och utveckling - satsningar vilkasverkningar dock är mera långsiktiga - är dessutom inriktade på de inhemskabränslena. Etthuvudsyfte med de ekonomiska stödinsatserna är, anför föredragande statsrådet,att de inhemska bränslena skall etablera sig pä den svenska energimarknaden ochklara sig pä egna meriter utan några subventioner. Mothär angiven bakgrund föreslås aU nuvarande stöd till investeringar iförbränningsanläggningar för inhemskt fastbränsle skall föriängas till utgångenav , Stödet föresläs uppgå till högst av investeringskostnaden.Därefter borde förbränningsanläggningar av detta slag vara så etablerade attstödet kan avvecklas, 1tvä motioner framläggs alternativa förslag om ifrågavarande stöd. Motion1984/85: 2875 (m) går i denna del ut på att stöd inte skall lämnas förinvesteringar i större eldningsanläggningar för inhemska bränslen, I motion1984/85:2878 (c) föreslås aU här aktuellt stöd skall utgå avinvesteringskostnaderna och att det skall bibehållas tills vidare. NU 1984/85:30 115 Utskottet vill understryka att en avsikt med det nuförordade stödet är att de inhemska bränslena skall kunna bli så passetablerade pä marknaden att de kan klara sig pä egna meriter och utan stöd. Dennedtrappning av stödet som regeringen nu föreslär är enligt utskottetsuppfattning väl avvägd. Av vad nu har anförts framgår att utskottet avstyrkerifrågavarande delar av motionerna 1984/85:2875 (m) och 1984/85:2878 (c), Imotion 1984/85:2878 (c) yrkas också på ett uttalande av om attstatliga verk och myndigheter, landsting och kommuner aktivt bör prövalösningar för sin energiförsöijning som tar sikte på att en fungerande marknadför inhemska bränslen skall byggas upp. behandlade (NU 1983/84:30 s. 80) ett yrkande av sammainnebörd som detta konstaterade utskottet att regeringen och hadevidtagit en rad åtgärder för att få till stånd ett ökat utnyttjande av inhemskabränslen. Vidare hade regeringen haft överläggningar med bl, a. berördamyndigheter om olika problem på biobränsleområdet. Kommunernas ansvar för ochinflytande pä energiförsöijningen nämndes likaså. Med reservation avcenterpartiets och kommunisternas företrädare i utskottetavstyrktes motionsyrkandet. Avpropositionen framgår (s, 57) att regeringen har inlett överläggningar medföreträdare för kommunerna om deras uppgifter i fullföljandet avenergipolitiken. Överläggningarna syftar bl, a, till att klargöra pä vilketsätt kommunerna inom ramen för den utvecklade kommunala energiplaneringen kanmedverka till att det görs erforderliga avvägningar mellan t, ex, elenergi ochinhemska bränslen i det lokala energisystemet. Ytterligare framhålls ipropositionen (s. 101) betydelsen av att de statliga myndigheterna är aktivanär det gäller att förverkliga statsmakternas intenUoner rörandeenergihushållning och oljeersättning. Det har ett särskilt demonstrationsvärdeatt statliga myndigheter i sin egen verksamhet vidtar åtgärder som frånstatsmakternas sida anses angelägna. Utskotteterinrar om vad som anfördes i detta ämne förta året. Härutöver vill utskotteti likhet med vad som sägs i propositionen understryka det ansvar som kommuner,kraftproducenter och distributörer har för att åstadkomma en uppbyggnad av ettfungerande system för utnyttjande av inhemska bränslen. På flera håll i landethar regionala bränslebolag byggts upp. Också den statliga sektorns ansvar i vadgäller den egna energiförbrukningen är värd att betonas. Det finns här vidareskäl att uppmärksamma det arbete som bedrivs i utredningen (I 1984:02) om eloch inhemska bränslen (). Utredningen skall bl. a. belysa frågan omkonflikter mellan elkraft och inhemska bränslen för uppvärmningsändamål. Kommunernas roll i energipolitiken har stärktsgenom beslut med anledning av propositionen om utvecklad kommunalenergiplanering (prop. 1984/85:5, BoU 1984/85:6, rskr. 1984/85:82). NU 1984/85:30 116 Mot bakgrund av vad här har anförts anser utskottetdet inte erforderligt med ett sådant uttalande i detta ämne av somföreslås i motion 1984/85:2878 (c). Ytterligaretvå motioner som behandlas här gäller mera regionalt inriktade åtgärder, Imotion 1984/85:1096 (c) begärs ett uttalande av om vad i motionenanförts rörande biobränsleproduktion i . Förutsättningarna förökad produktion av biobränslen i detta län är, anför motionärerna, mycket goda.Energipolitiken borde utformas så att dessa förutsättningar utnyttjas maximalt.Motion 1984/85: 2746 (c) går i här aktuell del ut på att hosregeringen skall begära att statens energiverk skall lokalisera ett centrum förfastbränsleteknik till Ljusdals-Hudiksvallsregionen. Utskottetanser att det närmast är en angelägenhet för resp, lokala intressenter att tade initiativ som erfordras för att få de här aktuella frågorna prövade.Riksdagen bör följaktligen inte uttala sig på så sätt som föreslås imofionerna. Dessa avstyrks därför. Gällande plan för introduktion av alternativadrivmedel antogs av är 1983 efter förslag av regeringen ibudgetproposiUonen (prop. 1982/83:100 bil. 14, NU 1982/83:33, rskr.1982/83:280). De stafliga insatserna borde enligt propositionen främstinriktas på att utveckla användningen av bränsle som består av nästan enbartmotoralkoholer. Den alkohol som förordades var metanol. Målet för de statligainsatserna sades vidare vara att ge närmare underlag för ett beslut i slutet av1980-talet om introduktion av ett rent alkoholbränsle som drivmedel i störteskala. Forsknings-och utvecklingsarbete för att fä fram kommersiellt acceptabel teknik förinhemsk produktion av ett rent alkoholbränsle borde enligt planen även ifortsättningen vara en angelägen uppgift inom energiforskningprogrammet, Iplanen anges vidare att låginblandning kunde vara ett sätt att påbörja enintroduktion av motoralkoholer. Riksdagensbeslut om ett nytt treårigt energiforskningsprogram innebar bl, a, en fortsattsatsning på att få fram och pröva alternativa drivmedel (prop, 1983/84:107, NU1983/84:45, rskr, 1983/84:407), Genom energiforskningsprogrammet stödsteknikutveckling som bl. a, syftar till fram-tagning av en process som kanutnyttjas för produktion av metanol. Statligt stöd har vidare beviljats för ettantal projekt i syfte att demonstrera olika tekniskaenergitillförselalternativ. För att förusättningarna för produktion av etanolur jordbruksprodukter skall klarläggas har regeringen beslutat om stöd frånoljeersättningsfonden till en produktionsanläggning för etanol i ,Inblandning av etanol i bensin prövas av OK iStockholmsområdet inom ramen för det s, k. . NU 1984/85:30 117 Av propositionen framgår att statens energiverkavser att i en lägesrapport till industridepartementet redovisaarbetssituationen när det gäller genomförandet av introduktionsplanen föralternativa drivmedel. anför att möjligheterna att minska oljeberoendet inomtransportsektorn är mer begränsade än inom exempelvisuppvärmningssektorn. Eftersom transportsektorn svarar för en allt störte andelav den totala förbrukningen av olja måste vi dock, fortsätter hon, intensifierainsatserna för att göra energianvändningen mer effekfiv och minska beroendet avolja inom denna sektor. Enfråga som särskilt uppmärksammas i propositionen gäller läginblandning avetanol i bensin. Den har varit aktuell i olika sammanhang, bl.a. i samband med debatten om blyfri bensin. har i rapporten till blyfri bensin - energipolitiskakonsekvenser, , bl. a. studerat förutsättningarna förlåginblandning av etanol. Vidare har en interdepartemental arbetsgrupp iregeringskansliet övervägt förutsättningarna för och konsekvenserna av en ökadanvändning av etanol för drivmedelsändamål. Detta arbete har skett i samråd medberörda myndigheter och branschorganisationer samt mot bakgrund av statensenergiverks utredning. Medhänsyn till vad som har framkommit i bl. a. utredningsarbete ochinom den interdepartementala arbetsgruppen dras i propositionen slutsatsen attflera frågor rörande bl. a. läginblandning av motoralkoholer i drivmedel börytterligare klarläggas och övervägas. En utredning härom aviseras (s. 215). Ipropositionen dras vidare slutsatsen - mot bakgrund av utredning- att frågan om blyfri bensin och frågan om läginblandning av etanol kan sesfrikopplade från varandra. Regeringenhar beslutat att tillsätta en kommitté med parlamentarisksammansättning (dir. 1985:14) för att klarlägga förutsättningarna för att ökaförsörjningstryggheten och minska oljeberoendet inom transportsektorn genomökad användning av altenafiva drivmedel. Enligt direktiven skall kommitténutreda dels möjligheterna till läginblandning av motoralkoholer i drivmedel,dels möjligheterna att på använda ett alternativt drivmedel sombränsle. Kommittén skall vidare bedöma de ekonomiska förutsättningarna förproduktion av alternativa drivmedel ur inhemska råvaror. Förutsättningarna föranvändning av energigrödor för andra ändamål inom energiområdet än produktionav motoralkoholer bör också övervägas. Utgångspunkten bör vara att detalternativa drivmedlet skall vara konkurtenskrafUgt jämfört med oljebaséradedrivmedel. Kommittén skall klarlägga konsekvenserna för andra samhällssektorerav en ökad produktion av alternativa drivmedel grundade på inhemska råvarorsamt belysa konsekvenserna från alkoholpolitisk synpunkt av en sådananvändning. Om kommittén finner att det är lämpligt och att förutsättningardärför finns bör ett förslag till reviderad plan för introduktion av alternativadrivmedel inom transportsektorn framläggas. NU 1984/85:30 118 I det följande tas här upp elvamofionsyrkanden om alternativa drivmedel. Huvudsakligen gäller det förslag omatt etanol skall introduceras som drivmedel. Närbesläktade förslag behandlasäven av andra utskott. behandlar sålunda förslag omskattebefrielse av etanol producerad på inhemska råvaror. Häröver harnäringsutskottet yttrat sig till skatteutskottet (NU 1984/85:7 y).Skatteutskottets ställningstagande framgår av betänkandet SkU 1984/85:50,har i betänkandet JoU 1984/85:28 om program motluftföroreningar och försurning kommit in på frågan om alternativa drivmedel, I partimotionen 1984/85:558 från allmänna motionsfidenbegär - med motivering i motion 1984/85:556 att regeringen, isamråd med berörda pä marknaden, skall ta erforderliga initiativ för attintroducera svensk etanol som drivmedel i enlighet med vad som förordas imotionen, Mofion 1984/85:556 behandlas av jordbruksutskottet, 1 motionen argumenteras för en omfattande introduktion avetanol som drivmedel, i första hand genom en låginblandning i bensin om högst6%. Etanolproduktionen skulle helt baseras pä inhemska råvaror. De positiva effekterna av en omfattande introduktion avetanol sammanfattas av mofionärerna pä följande sätt. En förbättrad miljöerhålls i tätorterna genom att införande av blyfri bensin underlättas ochdärmed möjliggör införande av katalytisk rening eller annan bättre teknik förrening av bilgaserna. Försöijningstryggheten ökar och livsmedelsberedskapen förbättras.Sysselsättningen ökar med 2000-3000 nya arbetstillfällen enbart inometanolindustrin. Svensk industri fär ökademöjligheter att exportera teknologi och kompletta anläggningar. Enligt motionen bör etanolproduktionen i första handstimuleras genom att etanol baserad på inhemska råvaror i likhet med andrainhemska bränslen befrias frän skatt. Målet bör vara att utbyggnaden för enomfattande svensk etanolproduktion skall vara genomförd till i början på1990-talet. Ett yrkande med samma innebörd som det nu nämnda framförsi motion 1984/85:2085 (c), I motion 1984/85:2878 (c) påyrkas ett uttalande avriksdagen om alternativa drivmedel. Motionärerna hänvisar till vad som anförsi nämnda partimotion från allmänna motionstiden ochupprepar sammanfattningsvis krav som framförs i densamma. Härutöver begärs ettuttalande av om tillsättande av en parlamentarisk utredning ommöjligheterna att använda etanol som drivmedel. Uttalandet skulle gå ut på attriksdagen redan nu utan ytterligare utredningsinsatser borde fatta ettprincipbeslut om läginblandning av etanol i motorbensin. Frän folkpartistiskt håll begärs också uttalanden avriksdagen i detta ämne. I motion 1984/85:2870 (fp) hemställs att somsin mening skall ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omalternativa drivmedel samt läginblandning av motoralkoholer. NU1984/85:30 119 I här aktuell del anförs att detinte torde föreligga några energipolitiska skäl att införa en låginblandning avetanol i bensinen. De miljöproblem som man kommer åt med en sådan inblandningkan troligen lösas med andra tillsatser, som dessutom har tekniska ochekonomiska fördelar, Mofionärerna vill dock inte utesluta att man i ett vidgatperspektiv - där hänsyn tas till bl. a. jordbrukspolifiken - kan komma till enannan slutsats. Det finns därför, uttalar de, skäl för den utredning omlåginblandning av motoralkoholer som aviseras. I motion 1984/85:2869 (fp) begärs ett uttalande avriksdagen om utredning av etanolfrägan. Det är angeläget, säger motionären,att den aviserade utredningen om etanol dels väger in betydelsen av enetanolproduktion för jordbruks-, regional- och naturvårdspolitiken i sittarbete, dels bedriver sitt arbete med största skyndsamhet. Motion 1984/85:2264 (vpk) går ut pä att hosregeringen skall begära förslag om ett program för inhemsk etanolframställning.Det skall bygga på erfarenheter från försöksanläggningen i och baseraspä överskottet i den svenska jordbruksproduktionen. Utskottet noterar att arbetet enligt den gällande planenför att klarlägga förutsättningen för introduktion av alternativa drivmedelfortskrider. Vad som i detta sammanhang särskilt har uppmärksammats gällerlåginblandning av motoralkoholer i bensin. Som framgår av den här lämnade redogörelsenför synpunkter i propositionen och i vissa moUoner finns det en rad frågor somytterligare behöver klarläggas innan ställning kan tas till etanolens framtidaroll inom transportsektorn. Det står klart att det här inte gäller enbart enenergi- och industripolitisk fråga. Jordbruks- och försörjningspolitiska frågorhör hit liksom olika ekonomiska frågor, miljöfrågor m. m. Det är därförvärdefullt att en allsidig utredning nu kommer till stånd om användning avmotoralkoholer som drivmedel, bl, a, genom låginblandning av etanol i bensin.Kommitténs huvuduppgift är att närmare klarlägga de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna samt utreda för-och nackdelar med låginblandning avmotoralkoholer. Med hänsyn till det utredningsarbete som skallgenomföras finner utskottet inte anledning för att göra någotuttalande på grundval av de här behandlade motionerna. Dessa avstyrks därför iifrågavarande del. De fyra återstående motionsyrkanden som skall behandlashär gäller alla förslag om lokalisering av fabriker för etanolframställning.Östergötland, , och är de landsdelar som berörs. Motion 1984/85:2629 (c, s) går ut pä att en eventuellkommande etanolanläggning skall förläggas till , En sådan fabrik kanbli en verklig vitamininjektion för näringslivet i den västra delen avÖstergötlands län, anför motionärerna. I motion 1984/85:1094 (c) pläderas för etablering av enfabrik för framställning av etanol i , Bl, a, åberopassysselsättningsskäl. NU 1984/85:30 120 I motion 1984/85; 1425 (s) begärs ett uttalande avriksdagen om förläggning av etanoltillverkning till . Enligtmotionärernas uppfattning finns det goda möjligheter att lokalisera sådantillverkning dit. Vidarebegärs i motion 1984/85:2085 (c) att hos regeringen skall begära atten anläggning för produktion av etanol skall lokaliseras till , Ensådan lokalisering skulle, anför motionärerna, betyda mycket försysselsättningen i området.