bet · G801KU35 · 1984-12-31 00:00:00 — I botten för en u-kredit finns alltid enSEK-kredit som genom BITS görs mer förmånlig dvs. lägre ränta och längreamorteringstid. Ansökan om u-kredit ställs till BITS som fattar beslut omkreditvillkor och om u-kreditgaranfi. När en u-kredit avser ett s. k.programland skall SIDA:s yttrande inhämtas om projektet har anknytning till denreguljära biståndsverksamheten. SEK:s ansvar för u-krediterna skall innefattaupplåning av erforderligt kapital samt verkställighet och administration avkreditgivning-en. EKN förvaltar garantierna och säkerhetsreserven samt avgeryttrande om mottagarländernas kreditvärdighet och om relevanta garantitekniskafrågor. Till exportfrämjande verksamhet kan även räknas bidragettill Interameri-kanska (). deltagande i IDBbeslöts med hänsyn till exportfrämjandeintressena. Enligt IDB:s statistik harsvenska företag levererat för 44,4 miljoner USD till IDB-finansierade projektunder , vilket kan jämföras med gjorda åtaganden fram till1993 om 32,3 miljoner USD. Även biståndsverksamheten i stort kan medföra betydandeexportmöjligheter för svenskt näringsliv genom såväl det mulfilaterala som detbilaterala biståndet. I årets budgetproposition föreslog regeringen ettbiståndsanslag på 8 060 milj. kr., motsvarande av den beräknadebruttonationalinkomsten . Den största delen av anslaget avserutvecklingsarbete genom SIDA. Biståndet genom SIDA går bl. a. till s.k.programländer. Biståndet till programländerna bereds enligt en principsom innebär att och mottagarlandet - med utgångspunkt i mottagarlandetsutvecklingsplanering, behov och förslag- i ett sammanhang fastställerinriktningen av biståndet för . Fleråriga biståndsutfästelser ochlandramar är väsentliga inslag i landprogrammeringen. Syftet är att gemottagarlandet ett visst mått av planeringstrygghet. av det landinriktade biståndet, som ibudgetpropositionen upptagits till ca 2 800 milj. kr., utgår i form av importstöd.Detta omfattar bl. a. stöd till länder med budget- ochbetalningsbalansunderskott. Omkring hälften av importstödet är bundet bistånd. Utskottet konstaterar att stöd i olika former från statenssida har fått en allt större betydelse när det gäller att främja svensk export,inte minst för handeln med och s. k. statshandelsländer. Av dentidigare lämnade redovisningen framgår att regeringen ägnar exportfrågornabetydande uppmärksamhet och att omfattande insatser på detta område görs avolika stafiiga och statstödda organ. Från allmänna utgångspunkter ställer sigutskottet positivt till att regeringen aktivt engagerar sig i dessa frågor.Utskottet har i princip inget att erinra mot formerna för regeringens medverkani denna verksamhet. Granskningen i denna del föranleder i övrigt ingetuttalande från utskottets sida. KU1984/85:35 38 b) Viss kreditutfästelse m. m. avseende Utskottet har till granskning tagitupp regeringens handläggning av vissa kreditfrågor avseende och ianslutning härtill åtgärder från regeringens sida med anledning av en tvistmellan det svenska folkrörelseägda byggnadsentreprenadföretaget och denalgeriska staten. För utskottets räkning har upprättats en promemoria iärendet inom . Vidare har uppgifter isaken lämnats vid de utfrågningar inför utskottet som ägt rum med bl. a.statsministern och utrikesministern (se föregående avsnitt i detta betänkandes. Från beredningen för internationellt tekniskt samarbete (BITS) harutskottet erhållit en särskild promemoria om u-kreditgivningen fill (bilaga 20). Frågan har behandlats i bl. a. vid interpellations- ochfrågedebatter och . Utskottets granskning har gett vid handen bl. a. följande.I december 1982 besökte den algeriske statssekreteraren för utrikesfrågor AliOubouzar för att diskutera det ekonomiska samarbetet mellan Algerietoch . Utgångspunkten var det samarbetsavtal mellan och Sverigesom undertecknades 1974. Det var i första hand två frågor som Oubouzar tog upp,nämligen dels möjligheterna att öka de svenska oljeuppköpen i , delsfrågan om en ny ramkredit för finansiering av svensk export till . Entidigare ramkredit om 600 milj. kr. som från svensk sida lämnatsgenom () hade helt utnyttjats. a. vid ett möte med finansminister . Detöverenskoms att man i positiv anda från svenskt håll skulle studera dealgeriska förslagen. ekonomiska relationer med behandladesäven vid den algeriske utrikesministern besök i ijanuari 1983. Då nämndes ett antal lämpliga samarbetssektorer-1, ex.telekommunikationer, livsmedelsindustri, läkemedel - samfidigt somfinansieringsfrågorna på nytt berördes. Dessa diskussioner fortsatte vid debesök som statssekreterare gjorde och juU 1983 i . Även utrikesministerBodström deltog i det sistnämnda besöket. Från algeriskt håll underströksvikten av att och de svenska företagen måste kunna lämnakonkurrenskraftiga kreditvillkor för att få möjlighet att delta i störreprojekt. Kreditfrågorna togs även upp då ensvensk-algerisk s. k. biandkommission hade ett möte i , från svensk sidaunder ledning av utrikeshandelsminister . Som ett led iuppföljningen av blandkommissionsmötet besökte Oubouzar i november1983. Han sammanträffade därvid med en rad representanter för svenska exportföretag.Särskilda förhandlingar ägde rum på därfinansieringsfrågorna diskuterades. Från svensk sida förklarades att man varberedd att lämna en ny ramkredit uppgående till på normala s.k. SEK-villkor och att en del av dessa krediter kunde utgå i form av KU1984/85:35 39 u-krediter med ett biståndselement på högst 250 milj. kr.under en flerårsperiod. Det framhölls emellertid - enligt vad bl. a.statssekreterare uppgett inför utskottet - att särskilda förhandlingar omu-krediterna måste ske direkt med BITS. Vid ett sammanträffande medstatsminister avhandlades på ett allmänt plan hur samarbetet mellanSverige och skulle kunna utvecklas. Något regeringsbeslut i frågan togs inte. Ej hellerbehandlades saken i s. k. allmän beredning inom regeringen. Dettaöverensstämmer enligt regeringens uppfattning med den praxis som sedan långtid tillbaka tillämpats vid sådana sonderande förhandlingskontakter. Blandkommissionsmötet och Oubouzars besök i upp genom en särskild skriftväxling mellan den svenske ambassadören iAlger och de algeriska myndigheterna (se närmare nedan). Ett resultat av dennaskriftväxling blev att en delegation med representanter för det algeriskafinansdepartementet och algeriska banker besökte föratt närmare diskutera de förslag som framförts i ambassadörens skrivelser. Denalgeriska delegationen sammanträffade med företrädare för och . Vid ettsammanträde på UD:s handelsavdelning framkom emellerfid att den erbjudnaramkrediten på sedvanliga SEK-villkor inte var intressant för algerierna.Däremot var man intresserad av kreditmöjligheterna via BITS. Ett särskiltramprotokoll undertecknades om detta. Utskottets granskning har vidare gett vid handen att vissasärskilda åtgärder vidtagits från den sida med anledning avden förenämnda tvisten mellan BPA och den algeriska staten. BPA:s ledning toggenom företagets styrelseordförande och verkställande direktör under hösten1982 kontakt med statsminister för att få stöd i denna tvist som gälldevissa fordringar som BPA hade mot det algeriska hydraulikministeriet i sambandmed uppförandet av den s. k. Harezza-dammen med därtill hörandebevattningsanläggning. Frågan togs upp av statsministern och ävenutrikesministern i samband med den algeriske utrikesministerns besök iStockholm . Denne utfäste sig att närmare studera frågan ochverka för att tvisten skulle bringas till en lösning. Någon nämnvärdförbättring i förhandlingsläget inträffade emellertid inte varför utrikesministernvid sitt besök i på nytt aktualiserade frågan. Den algeriskeutrikesministern förklarade åter att en överenskommelse borde kunna träffas påför båda parter acceptabla villkor. Trots detta ledde inte förhandlingarna tillnågon godtagbar uppgörelse varför företaget beslöt atttillfälligt avbryta arbetet på bevattningsprojektet. Anledningen angavs varasvårigheter att få fram godtagbara rör och rördelar som skulle medge enrationell produkfion. Arbetet på dammbygget fortsatte emellertid. besökte statssekreterare för att försöka åstadkomma en lösning på frågan. Efter förhandlingar medOubouzar överenskoms att de båda ländernas ambassadörer i resp. land KU1984/85:35 40 skulle ges i uppdrag att studera tvisten och om möjligtkomma med förslag fill lösningar som kunde läggas till grund för en uppgörelsemellan parterna i tvisten. Denna "" skulle intefår några förhandlingsfullmakter från någondera parten, dvs. vare sig från detalgeriska hydraulikministeriet eller från BPA. Huvuduppgiften var att medhjälp av internationell entreprenadjuridisk expertis studera frågan ochframlägga olika förslag till uppgörelser. På svenskt förslag utsågs en norskregeringsadvokat -specialist på internationell entreprenadjuridik - tillexpert. Vidare deltog i förhandlingsarbetet en från BPA fristående svenskadvokat. besökte en av handläggarna vidstatsrådsberedningen -departementssekreteraren - för attinformera sig i frågan. Någon skriftlig-rapport från besöket föreligger inte. arbete resulterade i enöverenskommelse mellan parterna som innebar att BPAåterupptog arbetet på bevattningsanläggningen. Någon slutgiltig ekonomiskuppgörelse har emellertid ännu inte träffats. BPA har sålunda fortfarande enstörre fodran på den algeriska staten. Som tidigare nämnts förekom en skriftväxlingmellan den svenska ambassaden i och den algeriske statssekreteraren förutrikesfrågor . Utskottet har tagit del av visst material i dennafråga. Härav framgår bl. a. följande. Enligt ett förslag fill skrivelse den 23november 1983 från ambassadör till Oubouzar ställdes från svensk sidatill i utsikt en kreditram på samt därutöver ett s.k.gåvoelement om 250 milj. kr. Detta förslag till skrivelse godkändes i principav i . Dock borde skrivelsen förses med ettfillägg av innebörd att de finansiella villkoren samt projektens omfattning ochinriktning skulle fastställas genom överenskommelse mellan BITS och denalgeriska motparten. En skrivelse av nu nämnt innehåll fillställdes Oubouzarden . Först vid ett sammanträde informeradesBITS styrelse i sin helhet om de svenska krediterbjudandena. I ett meddelande fill den svenskaambassaden i från statssekreterare anfördes beträffande denaktuella skrivelsen att den på flera väsentliga punkter skilde sig från deslutsatser som drogs vid överläggningarna i i anslutning tillOubouzars besök. Enligt meddelandet gagnades inte samarbetet av att algeriernabibringades felaktiga eller svävande uppfattningar om bistånds- ochsubvenfionselementen i ett sådant samarbete. I ett senare meddelande - den 14december 1983 -instruerades ambassaden att fillställa Oubouzar en ny skrivelsedär de svenska krediterbjudandena klarlades. Detta skedde genom en ny skrivelsetill Oubouzar från ambassadör . Statsminister utrikesminister har inför utskottet förklarat att denna skrivelsegav uttryck för regeringens intentioner i frågan. Somframgått av redogörelsen i det förra avsnittet om åtgärder för att KU1984/85:35 41 stödja svensk export allmänt och insatser i hardet s. k. u-kreditsystemet reviderats. a. har kreditgivningenblivit mer utvecklingsinriktad, vilket innebär att ökad vikt fästs vid demottagande ländernas utvecklingsmål och att mottagarländerna i störreutsträckning än fått möjlighet att föra fram egna förslag och attprioritera mellan olika tänkbara projekt. Tekniken för projektval är en annan än i det landprogrammeradegåvobiståndet genom SIDA, eftersom BITS-systemet fungerar utan någon på förhandöverenskommen landram. Skälet fill att man i u-kreditsystemet undviker att görautfästelser om biståndets storlek innan parterna träffat överenskommelse omsvensk medverkan i bestämda enskilda projekt är att genomförandet ochtidsplaneringen är osäker. Däremot förekommer det att parterna kommer överensom den ungefärliga inriktningen och omfattningen av samarbetet. Detta skergenom ett förhandlingsprotokoll, som inte är ett bindande avtal utan endast engemensam avsiktsförklaring från parternas sida. Det ekonomiskautvecklingssamarbetet med är enligt vad som framkommit undergranskningen konstruerat på detta sätt. I anslutning fill anmälan av förevarande granskningsärendehar gjorts gällande att det föreligger ett samband mellan de aktuellakreditutfästelserna fill och de ekotiomiska problem BPA ställts införbl. a. på grund av den uppkomna tvisten med det algeriska hydraulikministeriet.Det har därvid påtalats att det föreligger en beloppsmässig överensstämmelsemellan BPA:s fordran och det av den svenska staten utfästa s. k. gåvoelementettill . Till detta kommer att förhandlingarna med den algeriska statenbeträffande BPA:s tvist från svensk sida förts av samma personer som haftansvaret för kreditutfästelserna, vilka gjordes innan informerats.Även i övrigt har det hävdats att handläggningen av ärendet uppvisat brister.Det gäller bl. a. instruktionerna till den svenske ambassadören i . Utskottetgör följande bedömning. Den verkställda granskningen bl. a.genom utfrågningar med statsministern och utrikesministern samt ansvarigatjänstemän i bl. a. ger på intet sätt stöd för påståendet attdet skulle föreligga ett otillbörligt samband mellan de åtgärder som vidtagitsfrån svensk sida i fråga om det ekonomiska samarbetet med och BPA:stvist. Tvärtom framstår det helt självklart att man från regeringens sidalämnar förhandlingsmässigt stöd till ett svenskt exportföretag som befinner sigi trångmål. Det är detta som har skett i förevarande fall bl. a. genom svenskmedverkan i den förenämnda . Som redan framgått av detförra avsnittet i detta betänkande om åtgärder allmänt för att stödja svenskexport har det visat sig att regeringen i ökad utsträckningfått anledning att ta direkta kontakter med andra länders regeringar för attstödja svenska exportföretag, eftersom viktigare beslut i sådana frågor oftafattas på högsta KU1984/85:35 42 politiska nivå i importlandet. Särskilt gäller det de s.k. statshandelsländerna. De frågor som ställts om u-kreditgivningen till Algeriethar vidare gällt huruvida regeringen kunde instruera ambassadören i attutfästa viss u-kreditgivning utan att tagitställning till frågan. Rent formellt torde regeringen enligt utskottet ha ensådan möjlighet, eftersom sedan BITS-samarbetets början tillhört samarbetsländer-naoch utfästelserna inte bundit BITS handläggning av enskilda projektförslag.Det måste sålunda enligt utskottet vara regeringens uppgift att ge allmännariktlinjer för biståndets inriktning, när det gäller dess infogande i ettbredare ekonomiskt samarbetsprogram. En instruktion av sådan allmän innebörd gavs i detaktuella fallet. Att instruktionen till att börja med inte fick en utformningsom var helt klarläggande i fråga om utfästelsernas art torde ha att göra medbrister i kommunikationerna mellan berörda befattningshavare. I sammanhangetbör dock beaktas att u-kreditsystemet är nytt och dessutom mycket komplicerat.Många olika instanser och befattningshavare måste bedöma en rad olika frågor \r\nain definitiva beslut kan fattas. Ävenallmänna uttalanden utan bindande natur kan därvid tolkas olika av olikabefattningshavare. De brister i kommunikationerna som skriftväxlingen kring denaktuella instruktionen återspeglar aktualiserar enligt utskottet en översyn avrutinerna i detta hänseende inom och i förhållandet tillberörda utlandsmyndigheter. Under utfrågningarna inför utskottet har framhållits attdet väsentliga i det aktuella fallet var att den algeriska staten inte skullebibringas föreställningen att utfästelserna om u-krediter var bindande tillbelopp och innehåll på samma sätt som en landram och ett samarbetsavtal inomSIDA:s område. Den slutgiltiga instruktionen, liksom det förhandlingsprotokollsom undertecknades mellan BITS och den algeriska delegafionen ,var inte bindande på någon av dessa punkter. Som tidigare nämnts harstatsministern och utrikesministern inför utskottet förklarat att det var dessasenare dokument som gav uttryck för regeringens intentioner i frågan. c) Vissa krediter till Utskottet har till granskning tagitupp fråga om viss kreditgivning till . För utskottets räkning harupprättats en promemoria i ärendet inom u-avdelning.Vidare har uppgifter lämnats vid utfrågningarna inför utskottet med bl. a.statsminister och utrikesminister (bilagorna A 11och A 13). Saken behandlades även i en frågedebatt i den 7 december1984. Utskottetsgranskning har gett vid handen bl. a. följande. I samband med statsminister besök i ifebruari 1984 berördes förutom ett stort antal andra ämnen också biståndsfrågori allmänhet under överläggningarna med den nicaraguanska regeringen. KU1984/85:35 43 redovisades allmänt intresse för krediter från Sverige.Från svensk sida uttrycktes en positiv syn i fråga om att stödja påbiståndsområdet. Någon utfästelse om kortfristig exportkredit gjordesemellertid inte. Ärendet aktualiserades första gången i samband medNicaraguas utrikeshandelsminister besök i i mars1984. Frågan om en eventuell kreditgivning togs upp i samtal med statsrådetMats och med statssekreterare . Från svensk sidalämnades inga kreditutfästelser, men man åtog sig att undersöka möjligheternaför viss kreditgivning. överlämnades ett brev från DanielOrtega till i vilket behandlades frågor om krediter för bl. a. gruvindustrin.Nicaraguas biståndsminister besökte och tog dä upp frågan pånytt vid ett möte med statssekreterare . Härvid förklarades att desvenska resurserna var alltför begränsade för att kunna tillmötesgå de behovsom presenterats vid Cuencas besök. För svensk del var den högsta tänkbaranivån för en eventuell kredit ca 40 milj. kr. Regeringen beslöt att lämna garanti fören exportkredit om högst 40 milj. kr. för export till av svenskavaror och tjänster. 1 beslutet föreskrevs att SEK skulle få ersättning av medelsom anvisas för utvecklingssamarbete med för budgetåren 1985/86 och1986/87 om inte fullgjorde sina betalningsförpliktelser med anledningav krediten. Vidare fastställdes att överensstämmelse skulle ingås med Nicaraguaom att medlen fick tas i anspråk för det avsedda ändamålet. i majträffades i överenskommelse i frågan med berörda nicaraguanskamyndigheter. Utskottets granskning av regeringens handläggning av nuifrågavarande kreditfråga har inte gett anledning till erinran. d) Viss skuldreglering avseende Utskottet har fill granskning tagitupp frågan om användningen av biståndsmedel för viss skuldreglering avseendeVietnam. För utskottets räkning har upprättats en promemoria i ärendet inomutrikesdepartementets u-avdelning. Vidare har uppgifter lämnats vidutfrågningarna inför utskottet med bl. a. statsminister ochutrikesminister . Saken behandlades även i en frågedebatt . Utskottetsgranskning har gett vid handen bl. a. följande. Under /78 gav exportkreditnämnden (EKN) s.k. u-garantier för två affärer med vilka avsåg varor förutvecklingsändamål. Det gällde leveranser av fordon från och . Vid biståndsförhandlingar mellan och i maj1983 överenskoms att samarbetet mellan länderna skulle utvidgas utöver vad sominrymdes inom biståndet. Från svensk sida anfördes därvid att ett vidgatsamarbete skulle vara betjänt av att betalade de förfallna fordringar KU1984/85:35 44 som EKN garanterat och efter skadereglering övertagit.Skulderna avsåg nämnda fordonsaffärer med och . 1 sammanhangetnämndes möjligheten för att använda importstödsmedel för den aktuellabetalningen. Vid överläggningar i begärde man frånvietnamesiskt håll att medel ställda till förfogande inom utvecklingssamarbetetskulle tas i anspråk för skuldregleringen i fråga. Med anledning av dettaönskemål upprättades inom UD:s u-avdelning ett utkast till regeringsbeslut,vilket tillställdes SIDA. I detta föreslogs att svenska statens fordringargentemot , som uppkommit genom skadereglering i anledning av u-garanfierför export av varor för utvecklingsändamål, skulle regleras medimportstödsmedel. SIDA framhöll att skadefall på u-garanterade skulder tillprogramländer i normalfallet ej borde täckas med hjälp av biståndsmedel. SIDAförordade i stället en indirekt reglering av skulden i form av enöverenskommelse med om att importstödsmedel skulle utnyttjas för avVietnam redan prioriterad import av varor och att skulle utfästa sigatt med de medel som därmed frigjordes reglera uppkomna skadefall med EKN.Skulle inte denna lösning vara möjlig ansåg SIDA att en skuldreglering överanslaget C 8, Övriga u-landspolitiska insatser, m. m. borde övervägas. I ett regeringsbeslut bestämdes att inommedelsramen för skulle medel disponibla för importstöd ökas till 160milj. under /85.1 beslutet angavs att önskadereglera skulder till inom ramen för utvecklingssamarbetet och att SIDAyttrat sig i ärendet. Vidare bemyndigades SIDA att träffa överenskommelse medberörda vietnamesiska myndigheter. Härvid skulle, av det importstöd som ställtstill förfogande /84 och 1984/85 sedan riksdagenbifallit 1984/landram för , motvärdet i svenska kronor till 20miljoner D-mark överföras fill av defordringar som uppkommit genom skadereglering av u-garantier för exportkreditertill för varor för utvecklingsändamål. I budgetproposition 1983/84:100 (s. 97) föreslogregeringen för det fall särskild överenskommelse med berört land inte kundeuppnås eller den särskilda säkerhetsreserv som byggts upp av föru-garantierna inte skulle förslå att medel från anslaget C 8. Övrigau-landspolifiska insatser m.m. fick tas i anspråk för att finansiera kostnadersom uppkommit i anledning av skadefall i samband med alltjämt uteståendeu-garantier till programländer. anmälde ingen erinran (UU1983/84:15). Som framgår av utskottets redovisning var SIDA tveksamtill de nya former för skuldregleringen i fråga som regeringen övervägde.11983/budgetproposition lämnades viss information om dessa nya former.Dock nämndes inte att saken gällde . Även om betänkligheter kan anförasbeträffande lämpligheten av dessa nya former kan enligt utskottet ingen erinranriktas mot den formella handläggningen av ärendet. KU1984/85:35 45 e) Fråga om oljeupphandling i Utskottet har till granskning tagit upp regeringenshandläggning av fråga om viss oljeupphandling i . Promemorior i ärendet harför utskottets räkning upprättats inom och av överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF). Vidare har uppgifter i saken lämnats vidutfrågningar inför utskottet med bl. a. stats- och utrikesministrarna. Fråganhar i behandlats i en frågedebatt . Utskottetsgranskning har gett vid handen bl. a. följande. har sedan budgetåret1977/78 köpt råolja för beredskapslagring. Upphandlingen administreras av ÖEFoch har skett från olika länder såväl genom kontrakt som på den s. k.spotmarknaden. beslöt att ett statligt råoljelager omsammanlagt 6,5 miljoner m' skulle byggas upp. ÖEF hade ettråoljelager på 2,0 miljoner m-. Ytterligare 0,4 miljoner m-* inköptes /82 och beslöt att återstående 4,1 miljonerm'' skulle inköpas enligt följande: 950 000 m'/83 900 000 mår 1983/84 900 000 m-år 1984/85 900 000 mår 1985/86 450 000 mår 1986/87 I enlighet med ett regeringsbesluti inköptes under /83 ca 945 000 m-' råolja. Avdenna kvantitet köptes ca 400 000 m"* från i form av ett s. k. motköpsom organiserades av ett företag som specialiserat sig på sådana affärer,. Ca 250 000 m-* köptes av Scanoil i samband med en annan motköpsaffär medIran. Återstoden inhandlades på spotmarknaden. Oljan togs in i ÖEF:s bergrum iBrofjorden. Mot bakgrund av riksdagsbeslutet begärde ÖEF ianslagsframställningen för /84 medel för inköp av 900 000 m-*råolja (1 125 milj. I budgetpropositionen 1983 föreslog regeringen medhänsyn till den sjunkande oljekonsumtionen och det statsfinansiella läget attendast 600 000 m"* råolja skulle köpas till ett beräknat belopp av 943milj. Regeringen anförde att utredningen om översyn av det löpandeoljelagrings-programmet genom tilläggsdirektiv getts i uppdrag att bedöma i hurhög grad den sjunkande oljekonsumtionen kunde motivera en reducering avoljelag-ringsprogrammet. beslöt enligt förslaget. I regleringsbrevet för /84 erhöll ÖEF 943milj. för inköp av 600 000 m- råolja.