bet · G801BoU24 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet avvisar med hänvisning härtill förslaget ipropositionen om att ett nytt statligt bidrag skall införas till samupphandlingoch teknikutveckling avseende hissinstallationer. Vad utskottet anfört innebär att regeringens förslag samtmotion 3003 (fp) yrkande 5 bör avvisas i vad gäller såväl införandet av detaktuella bidraget som dess tilltänkta finansiering. Motion 3002 (m) yrkande 8tillstyrks därmed. dels utskottet under 19 bort hemställa 19. beträffande bidrag tillsamupphandling och teknikutveckling, avseende hissinstalltioner att riksdagenmed bifall till motion 1984/ 85:3002 yrkande 8 avslår regeringens förslag samtmotion 1984/ 85:3003 yrkande 5, Bidrag till samupphandling och teknikutvecklingavseende hissinstallatio ner (mom. 19) () och (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 21 som börjar "delar" och slutar"yrkande 5 avstyrks" bort lyda: För att belysa behovet av ytterligare hissinstallationerkan följande kortfattade uppgifter lämnas. Det finns närmare 180 000trapphus i flerbostadshus med minst tre våningar som är byggda t. o. m. BoU 1984/85:24 39 av dessa trapphus, omkring 49 000, har hiss. Ungefär hälften av dessa hissarär i sin tur stora nog att rymma en normal rullstol. Sammantaget innebär dettaatt ett mycket stort antal bostadslägenheter inte är tillgängliga för främstrullstolsbundna handikappade. Detfinns i första hand två faktorer som påverkar tillkomsten av hiss i defastigheter som inte har sådan. Den ena är det krav på installation avhiss som gäller enligt byggnadsstadgans bestämmelser och Svensk byggnorm vidombyggnad av hus som har minst tre våningar. Dispens kan dock erhållas fråndetta krav av bl. a. kostnadsskäl. Sådana dispenser har också lämnats i myckethög utsträckning. Den andra faktorn är det hissbidrag som kan utgå förhissinstallation i första hand i trevåningshus. Anslagen till hissbidrag haremellerfid inte varit större än att de endast kunnat täcka ett mindre antalinstallationer. Efterfrågan på bidrag har dessutom varit dålig. a. tordeden minst sagt generösa dispensgivningen från hisskravet ha bidragit härfill. Föratt samordna insatserna i samband med teknikupphandling av hissar har statensråd för byggnadsforskning filisatt en särskild hissgrupp. Enhgt vad som anförsi propositionen har gruppens arbete hitfills varit framgångsrikt. Trots dettavill inte regeringen bevilja erforderliga medel för grtappens fortsatta arbete.Sålunda har , efter samråd med byggforskningsrådet ochstyrelsen för teknisk utveckling, i en skrivelse till regeringen föreslagit att10 milj. kr. av den fastställda beslutsramen för statsbidrag tillhissinstallafioner i bostadshus skall få användas för att stödja de ytterligareinsatser som hissgruppen förordat. Förslaget i propositionen innebär emellertidatt endast 6 milj. kr. föreslås få disponeras för verksamheten. Bostadsutskottetdelar inte regeringens bedömning av medelsbehovet. För verksamheten bör ienhghet med vad i skrivelse och i motion 3003 (fp)föreslagits få disponeras sammanlagt 10 milj. kr. under åren 1985 och 1986.1enlighet med regeringsförslaget bör kostnaderna betalas av de medel som haranvisats för s. k. hissbidrag. anfört innebär att motion 3003 (fp) yrkande 5 fillstyrks. Mofion 3002(m) yrkande 8 avstyrks därmed. delsutskottet under 19 bort hemställa 19. beträffande bidrag till samupphandling ochteknikutveckling avseende hissinstallationer att med bifall tillmotion 1984/ 85:3003 yrkande 5 och med anledning av regeringens förslag och medavslag på motion 1984/85:3002 yrkande 8 a. godkänner attett bidrag införs samt medger att sammanlagt . får disponeras för bidrag , (=utskottet). BoU1984/85:24 40 Bidrag till hissinstallation i hus med fyra våningar(mom. 20) (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 21 som börjar "Des. och slutar "hänvisninghärtill" bort lyda: Bidrag för installation av hiss i bostadshus med mer äntre våningar utgår om det finns särskilda skäl. Sådana särskilda skäl är iförsta hand att kostnaden för hissen blir förhållandevis stor per ytenhet elleratt det är särskilt angeläget att förbättra tillgängligheten och att kostnadenför hissinstallationen och övriga ombyggnadsåtgärder i projektet överstigerfastighetens ekonomiska bärkraft. Dessa regler ger enligt bostadsutskottetsmening en alltför snäv avgränsning av de bostadshus som kan erhålla bidrag.Reglernas utformning har dessutom i många fall skapat oklarhet kring frågan ombidrag kommer att utgå eller ej. Därmed skapas också osäkerhet rörandefinansieringsförutsättningarna i det enskilda fallet. Det är, som anförs imotion 2999 (vpk), dessutom sällan fastighetsekonomiskt fördelaktigt attinstallera hiss i fyravåningshus i och med att hissbidrag normalt inte utgår. Sammantaget innebär de här redovisade förhållandena attinstallation av hiss som separat åtgärd sällan kommer till stånd. Andraeffekter av en ogynnsam ekonomi för hissinstallationer i fyravåningshus kanenligt utskottets mening vara att hela ombyggnadsprojekt inte kommer tillstånd eller att de får en så pass begränsad omfattning att hisskravet inteaktualiseras. Mot bakgrund av vad som ovan anförts bör enligt utskottetsmening reglerna för bidrag till installation av hiss ändras i enlighet med förslageti motion 2999 yrkande . Hissinstallation i fyravåningshus bör sålundagenerellt kunna få bidrag. Härigenom undanröjs de oklarheter som är förknippademed dagens regelsystem för fyravåningshusen. Tillgängligheten i dessabostadshus får enligt bostadsutskottets mening inte bli avhängig svårtolkadebidragsregler. I enlighet med vad som föreslås i motion 2999 bör dockhissbidragets andel av den godkända kostnaden sättas lägre än den andel somgäller för trevåningshus. Även kommunens bidragsandel kan därmed minskas imotsvarande mån. Vad utskottet med anledning av motion 2999 (vpk) yrkande anfört om bidrag till hiss i fyravåningshus bör som sin mening geregeringen fill känna. dels utskottet under 20 bort hemställa 20. beträffande bidrag tillhissinstallation i hus med fyra våningar att med anledning av motion1984/85:2999 yrkande som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottetanfört, BoU1984/85:24 41 Bidrag till hissinstallation i hus med fyra våningar(mom. 20, motive ringen) , , och (alla m) anser att den del av utskottetsbetänkande på s. 21 som börjar "De s. och slutar "hänvisninghärtill" bort lyda: Det finns som moderata samlingspartiet i skilda sammanhanghar framhållit-senast i en reservation till betänkande BoU 1984/85:13-starkaskäl som talar för att bostadsförbättringsprogrammet bör avvecklas.Bostadsutskottet delar denna uppfattning. De inom ramen för programmet utgåendes. k. hissbidragen bör enligt utskottets mening därmed också upphöra. Utskottetavstyrker med hänvisning härtill motion 2999 (vpk) yrkande om atttillämpningsområdet för hissbidragen skall vidgas. Anslag (mom. 21) , , och (alla m) anser - under förutsättning av bifalltill reservationerna 10 och 16 - att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 22 som börjar "Utskottet har" och slutar"yrkande 7 avstyrks" bort lyda: Utskottet har ovan avstyrkt regeringens förslag i vadavser införande av återställningsbidrag samt införande av ett statligt bidragför försöksverksamhet med integrerad boendeservice. Därmed föreligger inteheller något behov av ytterligare anslag till Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m. för /86. Mofion 3002 (m) yrkande 7 om att något anslag inte skallbeviljas tillstyrks. Regeringens förslag avstyrks. dels utskottet under 21 bort hemställa 21. beträffande anslag att riksdagenmed bifall till motion 1984/85:3002 yrkande 7 och med avslag på regeringensförslag inte beviljar något ytterligare anslag till Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m. för /86, Utbildning i tillgänglighetsfrågor (mom. 22,motiveringen) , , och (alla m) anser att den del av utskottetsbetänkande som på s. 22 börjar "Som framhålls" och på s. 23 slutar"ytterligare övervägs" bort lyda: Utskottet har ovan framfört uppfattningen att bostadsförbättringsprogrammetbör avvecklas. Därmed saknas också anledning att diskutera utbildningsinsatseri anslutning till detta program. Motion 3000 (s) yrkande 3 avstyrks medhänvisning härtill. BoU 1984/85:24 42 26.Enskilda initiativ inom (mom. 23) (), (), BertilDanielsson (m), () och () anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 23 sombörjar "har" och slutar "3003 (fp) yrkande4" bort lyda: Enomstrukturering och förbättring av äldres, handikappades och långvarigt sjukasboende är inte bara en fråga om bostädernas utformning och utrustning. Det ärockså en fråga om att oberoende av boendeform kunna erbjuda olika former avservice samt vård. Ett utökat kvarboende kräver sålunda fillgång till enutbyggd och samordnad hemtjänst och hemsjukvård. Den eftersträvade utvecklingenmot ett ökat kvarboende kommer därmed att ställa stora krav på bl. Det bör mot bakgrund härav lämnas stort utrymme för nytänkande ochalternativ när det gäller verksamhet. Möjligheterna att finnaalternativa verksamhetsformer måste noga prövas. Som framhålls i motion 3003(fp) torde verksamheten i många fall kunna skötas på entreprenad av annan änkommunen, t. ex. av ideella föreningar. Utskottet kan också medtillfredsställelse notera att regeringen när det gäller försöksverksamheten medintegrerad boendeservice har accepterat tanken på att även föreningslivet ochenskilda företag i detta sammanhang skall kunna göra med det offentligasamordnade insatser för att förbättra boendeservicen. Ävennär det gäller kan mångfalden vara utvecklande och förhindra attverksamheten stelnar i etablerade former. Tillgången till olika alternafivleder också fill att kostnadsmedvetandet ökar då kostnaderna för olikaverksamhetsformer kan ställas mot varandra. Härigenom skapas också ettincitament för att hålla kostnaderna nere. Vadsom nu anförts pekar enligt bostadsutskottets mening entydigt på att målet attförbättra äldres, handikappades och sjukas boende kräver tillgång till andraalternativ än dagens också när det gäller . I enlighet med förslageti mofion 3003 (fp) yrkande 4 bör sålunda även enskilda alternativ kunna komma ifråga inom . Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. delsutskottet under 23 bort hemställa 23. beträffande enskilda initiativ inom hemtjänstenatt med anledning av mofion 1984/85:3003 yrkande 4 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört. BoU 1984/85:24 43 KerstinEkman (fp) anför: anfört om flexibilitet beträffande begreppet fullvärdiga bostäderinnebär närmast en anslutning av utskottet fill vad i motion 3003 (fp)förordats. Jag vill understryka vikten av en flexibel tolkning av gällande ochkommande regler m. m. på området. Flexibilitet skall syfta till att ge de äldrebättre boendestandard men med bibehållande av den tillsyn och omvårdnad somålderdomshemmen kan ge. Jag vill också betona vikten av att själva ombyggnadenav t. ex. ett ålderdomshem utförs utan alltför stora omställningsproblem för deboende. Vid mindre ombyggnader kan man lättare göra ombyggnaden successivt utanatt alla måste flytta. Deförändringar av boendet för äldre m.fl. som måste genomföras bör göras relafivtsnart så att även den nuvarande generafionen pensionärer får nytta av dem. Medelför bidrag för försöksverksamhet med integrerad boendeservice ToreClaeson (vpk) anför: Vänsterpartietkommunisterna stöder principen om att ett bidrag för försöksverksamhet medintegrerad boendeservice bör införas. De invändningar som rests mot bidragethar gällt den ofillräckliga beslutsramen för verksamheten. I detta sammanhanghar också frågan om hur medelstilldelningen skall säkras tagits upp. Somframhålls i vpk:s partimotion 2999 bör medel för verksamheten i sin helhetanvisas under anslaget B 8. Viss bostadsförbättringsverksamhet m.m. underbostadsdepartementets huvudtitel. Det får förutsättas att så sker underpåföljande budgetår. Skulle en medelstilldelning i annan ordningaktualiseras avser kommunisterna att återkomma med förslag ifrågan. BoU 1984/85:24 44 Bilaga 1 Vid propositionen fogat och av utskottettillstyrkt Lagom ändring i lagen (1947:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningensfrämjande m. m. Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1947:523) omkommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m. skall ha nedanangivna lydelse. 3f En kommun skall fortlöpande be- En kommun skall fortlöpande be- drivabostadsförsörjningsplanering driva bostadsförsörjningsplanering i syfte att främja att ändamålsenliga i syfte att främja att alla i kom- åtgärder för bostadsförsörjningen munen får en egen bostad av god inom kommunen förbereds och ge- kvalitet samt att ändamålsenliga åt- nomförs. inom kommunen förberedsoch genomförs. Bostadsförsörjningsplaneringen skall komma tilluttryck i ett program som skall antas av kommunfullmäktige. Omkommunen ingår i ett område som kan anses utgöra en enhet ibostadsförsörjningshänseende, skall samråd om bostadsförsörjningsplaneringenske med övriga komrhunér i området. Kommunenskall lämna redovisning av bostadsförsörjningsplaneringen enligt bestämmelsersom regeringen meddelar. Dennalag träder i kraft den . 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:131. Senaste lydelse 1984:35. BoU 1984/85:24 45 Bilaga 2 Tillhör reservation 2 (m) Lagom upphävande av lagen (1947:523) om kommunala åtgärder tillbostadsförsörjningens främjande m. m. Härigenom föreskrivs att lagen (1947:523) omkommunala åtgärder fill bostadsförsörjningens främjande m. m. skall upphöra attgälla. Dennalag träder i kraft . BoU1984/85:24 46 1984/85:4 y om förbättrade boendeförhållanden för gamla, handikappadeoch långvarigt sjuka (prop. 1984/85:142) har berettsocialutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1984/85:142 omförbättrade boendeförhållanden för gamla, handikappade och långvarigt sjukajämte motioner, såvitt propositionen och motionerna rör socialutskottetsberedningsområde, Med anledning av propositionen har följande motioner väckts,nämligen motionerna 1984/ 85:2999 av m. fl. (vpk), 1984/85:3000 avMargareta (), 1984/85:3001 av (), 1984/85:3002 avRolf m. fl. (m), 1984/85:3003 av m. fl. (fp) och1984/85:3004 av m. fl. (c). Under den allmänna motionstiden harväckts motionerna 1984/85:1137 av () och () samt1984/85:2193 av m. fl. (fp). Motionerna berör bl. a. frågor om ändring av lagen(1947:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m.m., måloch synsätt inom bostadspolitiken, låneregler, bostadsanpassning, tillgängligheti den yttre miljön, boendeservice och hissinstallationer. tar i yttrandet upp frågor om mål ochsynsätt inom bostadspolitiken samt villkoren för statliga bostadslån, däremotinte bostadsfinansieringens generella utformning. Regeringen hemställer ipropositionen bl. a. att skall godkänna vad som i propositionen harförordats i fråga om mål och synsätt inom bostadspolitiken för att förbättraboendeförhållandena för gamla, handikappade och långvarigt sjuka, Ipropositionen anges tre mål för bostadspolitiken, nämligen rätten till frihetoch integritet i boendet, rätten till stöd, hjälp och vård i bostadsmiljön ochrätten till en god boendestandard. Dessa mål innebär enligt propositionen attalla skall ha rätt till en egen bostad. Många människor som bor påinstitution skulle kunna skrivas ut till ett självständigt boende ombostadsförhållandena förbättrades och primärvård och hemtjänst byggdes ut.Resurser bör så långt möjligt omfördelas från institutionsvården tillhemtjänsten, hemsjukvården och andra öppna vårdformer. En god standard påbostaden är särskilt viktig för människor som behöver hjälp och stöd. Rättentill en god boendestandard avser inte bara förhållandena i den enskildalägenheten. Också tillgängligheten till lägenhe- BoU1984/85:24 47 ten och den yttre miljön har stor betydelse.Sammanfattningsvis anser departementschefen att det i hög grad är brister ibostäderna, bostadsförsörjningen, de bostadssociala förhållandena samt iboendeservice som leder till institutionsboende för många gamla, sjuka ochhandikappade. Mänga människor som egentligen bara behöver omvårdnad och servicevistas på olika institutioner, eftersom andra, mer ändamålsenliga, sätt atttillgodose behoven av lämplig bostad samt stöd, hjälp och vård inte står tillbuds i tillräcklig omfattning. Åtgärder måste därför, enligtdepartementschefens mening, snabbt inriktas på att avhjälpa dessa brister. Detinnebär krav på en förnyelse av våra bostadsområden. Förnyelsen måste särskiltinriktas på att öka tillgängligheten för människor med funktionshinder, attstärka grannkontakterna och gemenskapen, att förbättra förvaltningen avbyggnader och anläggningar och att bygga ut närservicen inom bostadsområdena. I motionerna 1984/85:2193 och 1984/85:3003 (båda fp) tasupp frågor om rätten till eget boende. Enligt motionärerna behövs etttioårsprogram för att genomföra att alla får tillgång till ett självständigtboende anfingen i en vanlig bostad eller i någon form av serviceboende.Hemtjänsten och hemsjukvården måste byggas ut för att minskainstitutionsboendet. De institutioner som blir kvar måste byggas om så att allakan få ett eget rum, anför motionärerna. Utskottet har tidigare vid fleratillfällen behandlat frågor om äldres levnads-och boendeförhållanden, senast år1984 i det av godkända betänkandet SoU 1983/84:14 och ibetänkande SoU 1984/85:22. Utskottet har därvid påtalat det angelägna i attomsorgen om äldre människor kan anpassas till individuella behov och att äldremänniskor får möjlighet att leva och bo självständigt, med stöd och hjälp, omde så behöver. Utskottet har vidare i betänkande SoU 1982/83:27 konstaterat attdet råder stor politisk enighet kring de handikapp-politiska målen som kommertill uttryck i det handlingsprogram i handikappfrågor som utarbetats av beredningsgruppenför det internationella (SOU 1982:46). I handlingsprogrammet slåsfast att handikappade skall ha samma möjlighet som andra att välja bostadsortoch bostadsform och att handikappade har rätt till en egen bostad. Endast i detfall den enskilde i eget intresse väljer annan boendeform bör sådan komma ifråga. Utskottet konstaterar att det pågår ettintensivt program-och planeringsarbete för att minska institutionsboendet.Förslagen i propositionen utgör en etapp i det arbetet. Förslagen skall inteses isolerade utan ingår i ett större sammanhang där bl. a. den nyligenframlagda propositionen 1984/85:181 om utvecklingslinjer för hälso- ochsjukvården m. m. ingår som en del. I den propositionen understryks atttyngdpunkten i sjukvården skall ligga hos primärvården. Primärvården får ettvidgat ansvar för bl. a. långtidssjukvården, den psykiatriska vården ochhemsjukvården. En central fråga för primärvården blir därför samverkan med dekommunala instanserna, särskilt den sociala , samt samordningen avolika vårdinsatser. En allmän utgångspunkt för vården av långtidssjuka angesvara att den BoU1984/85:24 48 enskildes möjligheter att leva och bo på egna villkor -dvs. som vanligt -endast bör begränsas om detta är en förutsättning för attkunna ge en god medicinsk vård. Vidare föreslås i proposition 1984/85:176 om nylag om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingstörda m. fl. a. att denuvarande vårdhemmen och specialsjukhusen avvecklas. Vuxna psykiskt utvecklingsstördaskall helst ha en egen bostad och få erforderligt stöd genom . Iandra hand skall landstingskommunen tillhandahålla bostad i form av vad som iden propositionen benämns grupphem. De nämnda propositionerna är för närvarandeföremål för behandling i socialutskottet. Det är således fråga om en allmän strukturförändringmot ett minskat institutionsboende för äldre, handikappade, långfidssjuka,psykiskt sjuka och psykiskt utvecklingsstörda. Utskottet, som i flera olikasammanhang drivit på den utvecklingen, anser att de mål och synsätt som anges ipropositionen om förbättrade boendeförhållanden för gamla, handikappade ochlångvarigt sjuka ligger väl i linje med strävandena på vårdområdet.Socialutskottet ställer sig således bakom den principiella inriktningen iproposifionen, ehuru de angivna villkoren för bostadslån ger anledning tillvissa uttalanden från utskottets sida (se nedan). Önskemålen i motionerna 2193(fp) och 3003 (fp) yrkande 1 står inte i motsättning till det i propositionenangivna målet för bostadspolitiken att alla skall ha rätt till en egen bostad. Det är emellertid angeläget att det tvärdepartementalaarbete som legat till grund för betänkandet (SOU 1984:78) Bo på egna villkorfortsätter. Enligt propositionen skall omstruktureringen av vården och boendetföljas upp genom en studie av konsekvenserna med avseende på såvälsamhällsekonomin som fördelningen av kostnaderna mellan staten,landstingskommunerna, primärkommunerna och enskilda. Formerna för samarbetetmellan kommuner och landsting skall också uppmärksammas. Enligt vad somupplysts har och beslutat om ettgemensamt samarbetsprojekt för att studera konsekvenserna avstrukturförändringen mot ett minskat institutionsboende. Utskottet vill medmledning härav framhålla att fungerande samverkansformer måste komma ill ståndpå det lokala planet - främst vad gäller hemhjälp och hemsjukvård -m deintentioner som ligger bakom propositionen skall kunna förverkligas. I dettasammanhang vill utskottet också fästa uppmärksamhet på risken för att ett självständigtboende utan tillräckligt samhällsstöd kan leda till att alltför stora insatserbegärs av de anhöriga. De anhörigas hjälp är ofta av utomordentligt stortvärde. De får emellertid inte lämnas ensamma i sitt arbete utan måste ges stödoch avlastning genom social hemhjälp och hemsjukvård. Bostadslån kan lämnas till ny- ochombyggnad av bostadshus. Dessutom kan under vissa förutsättningar bostadslånutgå för ombyggnad av ålderdomshem till . Bostadslån beviljasdäremot inte för sjukvårdslokaler för sluten eller halvöppen vård eller förålderdomshem. BoU1984/85:24 49 Enligt bostadsstyrelsensföreskrifter till bostadsfinansieringsförordningen gäller somvillkor för bostadslån bl. a. att en bostad skall innehålla minst 1 rum ochkök, alternativt 1 1/2 rum och kokvrå. När det gäller gruppbostäder godtas enlägre privat standard, om bostäderna är kompletterade med gemensamma utrymmen.I propositionen föreslås dessa föreskrifter ersättas av ett krav på attbyggandet skall resultera i fullvärdiga bostäder. Departementschefen framhålleratt för att det skall vara fråga om en fullvärdig bostad krävs en bostad medalla primära boendefunktioner. Bostaden bör med andra ord uppfylla alla nugällande krav i fråga om ytor, utformning, utrustning och tillgänglighet.Förutom att uppfylla dessa krav skall bostaden för att vara fullvärdig ocksåvara så väl integrerad i bebyggelsen att de boende får förutsättningar fördelaktighet och gemenskap med andra. Viss flexibilitet bör enligt propositionenmedges i fråga om gruppbostäder. Det kan gälla fördelningen av boendefunkfionerpå privat resp. kollektiv del av bostaden. I tre motioner tas från olika utgångspunkter upp frågan ominnebörden av kravet på fullvärdig bostad. Enligt motion 1984/85:3000 (s) börkravet på fullvärdig bostad omfatta också gruppbostäder. Ett gruppboende sominte innehåller t. ex. eget hygienutrymme och pentry kommer i praktiken att blien institution, anför motionären. I motion 3003 (fp) anför motionärerna attkravet på fullvärdig bostad bör tillämpas med flexibilitet. Alltför höga kravpå utrymmen, köksutrustning o. d. kan försvåra eller förhindra en ombyggnad.En mycket snabb minskning av antalet ålderdomshemsplatser kan också innebära attdet blir svårare att få till stånd ombyggnader inom långvården eftersom detblir ett ökat tryck på långvården. I motion 1984/85:3004 (c) föreslårmotionärerna att upprustnings- och lånereglerna skall få sådan utformning attålderdomshemmen omfattas. Motionärerna anför bl. a. att kommunerna själva börfå besluta om hur de vill ha boendet för de äldre utformat.