bet · G801JuU28 · 1984-12-31 00:00:00 — attriksdagen med godkännande av den riktlinje härom som förordas i propositionenavslår motion 1984/85:96 i denna del, attriksdagen med godkännande av den riktlinje härom som förordas i propositionenavslår motion 1984/85:96 i denna del, 8. beträffande avdragsrält förfastighetsreparationer i vissa fall att avslår moiion 1984/85:95 idenna del, 9. beträffande andra styrmedel änstraff attriksdagen med godkännande av den riktlinje härom som förordas i propositionenavslår mofion 1984/85:96 i denna del. JuU1984/85:28 37 10. beträffande effektivitet attriksdagen med godkännande av den riktlinje härom som förordas i propositionenavslår motion 1984/85:93 i denna del (yrkande 3 delvis), mofion 1984/85:96 idenna del och mofion 1984/85:1534 i denna del (yrkande 4), attriksdagen godkänner den riktlinje härom som förordas i propositionen, 12. beträffandeutbildning och kompelens attriksdagen med godkännande av den riktlinje härom som förordas i propositionenavslår mofion 1984/85:95 i denna del, mofion 1984/85:96 i denna del och motion1984/85:1534 i denna del (yrkande 3 delvis), 13. beträffandesnabbare förfarande attriksdagen med godkännande av den rikthnje härom som förordas i proposifionenavslår mofion 1984/85:96 i denna del, 14. beträffandesamordnad lagstiftning attriksdagen med godkännande av den rikfiinje härom som förordas i propositionenavslår mofion 1984/85:96 i denna del, attriksdagen godkänner den riktlinje härom som förordas i propositionen, 16. beträffandekravet på brottsmisstanke vid kontrollåtgärder attriksdagen avslår mofion 1984/85:93 i denna del (yrkande 2 delvis), 17. beträffandelagstiftningens utformning m. m. attriksdagen avslår mofion 1984/85:93 i denna del (yrkande 2 delvis) och motion1984/85:454 i denna del (yrkande 1), attriksdagen avslår motion 1984/85:96 i denna del, attriksdagen avslår mofion 1984/85:95 i denna del, attriksdagen avslår motion 1983/84:908 i denna del (yrkande 4), motion 1984/85:93i denna del (yrkande 1), motion 1984/85:95 i denna del och motion 1984/85:96 idenna del, 21. beträffande utformningen av ettsyslem med näringstillstånd m. m. att avslår mofion 1983/84:2067 idenna del och motion 1984/85:94 i denna del (yrkande 1 delvis), 22. beträffande kontroll överkredilgivningen, m. m. attriksdagen avslår mofion 1983/84:2067 i denna del och mofion 1984/85:94 i dennadel (yrkande 1 delvis), JuU 1984/85:28 38 23. beträffandenamnkarantän m. m. att avslårmotion 1984/85:94 i denna del (yrkande 1 delvis), att avslårmotion 1984/85:95 i denna del, 25. beträffandeuppbörd av skatter m. m. att avslårmofion 1984/85:95 i denna del och motion 1984/85:96 i denna del, 26. beträffande kampanjer mot ekonomisk brottslighet att avslårmotion 1984/85:95 i denna del, 27. beträffande kontroll av rörelseidkares deklarationer att riksdagenavslår mofion 1984/85:95 i denna del, 28. beträffande samverkan stat-förelag att avslårmotion 1984/85:95 i denna del, att avslårmofion 1984/85:95 i denna del, 30. att avslår motion 1984/85:94 iden mån den inte tillgodosetts genom vad utskottet hemställt ovan. Närvarande:Lennart (), (), (), (), BjörnKörlof (m), i (s), (), (), (), (), (), Hans Peterssoni (fp), (), () och ElvingAndersson (c). (), (), (), (), (), i (fp) ochElving () anser att den del av utskottets yttrande som börjar på s.5 med "För utskottet" och slutar på s. 6 med "i ärendet"bort ha följande lydelse; Motbakgmnd av den ekonomiska brottslighetens omfattning och skadeverkningar anserutskottet det vara ett angeläget samhällsintresse att motverka dennabrottslighet. Statsmakterna har härvidlag ett stort ansvar för att erforderligaåtgärder kommer till stånd. Under de senaste fio årenhar det fortlöpande skett en förstärkning av JuU 1984/85:28 39 möjligheternaatt bekämpa den ekonomiska brottsligheten såväl vad gäller resurser till ochorganisatoriska förändringar av olika myndigheter som i fråga omlagsfiftningen. Fortsatta ansträngningar i denna riktning synes nödvändiga.Hittills gjorda erfarenheter visar alt det knappast finns några enkla lösningarpå problemet med den ekonomiska brottsligheten. Arbetet måste ske långsikfigtoch över ett brett fält. Inriktningen, omfattningen och karaktären av deåtgärder som lämpligen bör vidtas måste bedömas utifrån en rad mångskiftandefaktorer. Åtskilliga av de bestämmelser av administrativ, skatlerättshg ellerstraffrättslig natur som ytterst riktar sig mot den. ekonomiska brottslighetenträffar också andra fysiska och juridiska personer än sådana som är involveradei ekonomisk kriminalitet. De kontrollåtgärder som föreskrivs eller de andra förpliktelserav olika slag som åläggs enskild får enligt utskottets mening inte ges en sådanutformning att de upplevs som integriletskränkande eller alltför betungande; omså sker riskerar man att åtgärderna motverkar sitt syfte. Vidare måste deregler och åtgärder som riktar sig mot ekonomisk kriminalitet utformas så allde uppfyller de krav på rättssäkerhet som gäller i vårt land. mening måste det i sammanhanget också uppmärksammas att åtgärderriktade mot den ekonomiska kriminaliteten inte får ges sådan inriktning att de- såsom synes vara fallet med vissa av de åtgärdsförslag som berörs iproposifionen - leder till avsteg från våra grundläggande civilråttsliga ochnäringsrättsliga principer. Uppenbarligen föreligger för övrigt risker försådana konsekvenser om man i det fortsatta arbetet okritiskt skulle bygga på deriktlinjer som anges i propositionen. Betydandeändringar i de nyssnämnda principerna skulle kunna inverka menligt på detsvenska näringslivets effekfivitet. Åtgärder av det slaget torde för övrigtinte bara leda lill djupgående förändringar av näringslivet utan också fillförändringar av annat slag som inte är godtagbara i ett demokratiskt samhälle.Utskottet tar bestämt avstånd från åtgärder som kan få sådana effekter. Utskottetfinner det dessutom angeläget att understryka den utomordent-Ugt stora vikt somrättssäkerhetsaspekten måste fillmätas i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Avdet anförda följer att samhällets ansträngningar alt bemästra den ekonomiskakriminaliteten måste präglas av balans och omdöme när det gäller åtgärder avdet slag som har berörts i det föregående. Vad nu sagts riktar uppmärksamhetenpå angelägenheten av att, såsom vid all annan brottslighet, också sökaundanröja de bakomhggande orsakerna till den ekonomiska kriminaliteten. Enåtgärd i sådan riktning kan vara att söka åstadkomma förändringar av skatte-och avgiftssystemet och av uttaget av sådana bördor, så att beskattningenupplevs som rättvis av de skattskyldiga. Utskottet återkommer fill detta ämne idet följande. Motbakgrund av vad utskottet nu anfört vill utskottet uttrycka sin besvikelse överden allmänna inriktning av reformarbetet mot den ekonomiska brottsligheten sompresenteras i propositionen. Utskottet kan inte finna JuU1984/85:28 40 att vad som i detta avseende mera allmänt anförs ipropositionen kan läggas till grund för det fortsatta reformarbetet. I arbetet på att bekämpa den ekonomiska brottslighetenuppkommer många problem och principiella frågor som kräver sin lösning. Det kandärför ligga ett värde i att vissa riktUnjer för det fortsatta arbetet läggsfast. Utskottet återkommer till riktlinjerna i det följande. Vadsom anförts i propositionen i övrigt föranleder inte några ytterligareuttalanden från utskottets sida utöver vad som påkallas med anledning av demotionsspörsmål som är aktuella i ärendet. Skattenivån m. m. (mom. 1) (), (),(), () och i (fp) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 6 med "Vid bedömningen" och slutar på s. 7med "behandlade delar" bort ha följande lydelse: Med anledning av vad som anförs i motionerna villutskottet framhålla att skatte- och avgiftssystemet måste anses ha storbetydelse för den ekonomiska brottsligheten. Det tyngsta elementet i dennabrottslighet utgörs utan tvekan av skattebrottsligheten. Skattebrott och andraillegala åtgärder som brukar sammanföras under benämningen skatteflykt ärcentrala problem när åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten diskuteras. Utskottet kan konstatera att det svenska skattesystemethar byggts upp genom en mycket omfattande och komplicerad reglering. Engrundläggande invändning som kan resas mot systemet avser just det förhållandetatt reglerna har bhvit så många och så invecklade. En annan utgångspunkt förkritik är att de materiella reglerna på grund av sin konstruktion i många fallfår ojämna, snedvridande och icke avsedda effekter, något som i sin tur kan geupphov till oUka försök att kringgå lagstiftningen. En ytteriigaregrundläggande invändning som med fog kan riktas mot skattesystemet gäller detnuvarande höga skattetrycket. Med hänvisning till det anförda är det enligt utskottetsmening nödvändigt inte bara att anpassa utformningen av skattelagstiftningen såatt den blir begriplig och accepteras av flertalet medborgare utan också attsänka skattetrycket så att det upplevs som rimligt med hänsyn fill denyttigheter som stat och kommun erbjuder människorna. Om dessa uppfattar skattetrycketsom orimligt och omotiverat, blir medborgarnas uppfattning av skattereglerna sånegativ att ett överträdande av dessa ter sig naturligt. Är skattetrycket förhögt leder detta också lill alt en överträdelse av reglerna kan framstå som sålönsam alt den kan motivera det risktagande som en överträdelse innebär. Dennuvarande ordningen innefattar uppenbarligen stora risker för upprätthållandetav den allmänna laglydnaden, och detta inte bara på skatteområdet iitan överhela fältet. JuU1984/85:28 41 Utskottet kan i sammanhanget noteraatt regeringen till har överlämnat ett förslag till förenkladlöntagarbeskattning (prop. 1984/ 85:180). Även om detta förslag i och för sigkan synas ligga i linje med vad utskottet anfört om behovet av enförenkling av skattelagstiftningen, innehåller förslaget många andra inslag sombl. a. får olyckliga fördelnings-pohfiska följder. Utskottet anser attförenkUngar som får sådana effekter inte kan godtas. Likaså anser utskottet attdel är oacceptabelt att söka bemästra följderna av ett orimligt skattetryck medökade kontrollinsatser inom skatteförvaltningen. Enligt utskottets mening kommer de förslag som framförs imotionerna och som utskottet med det anförda ställt sig bakom all leda fill enförbättrad lojalitet mot skattesystemet, vilket i sin tur medför ökadeskatteinkomster för det allmänna. Detta synsätt bör enligt utskottets meningprägla det fortsatta arbetet mot den ekonomiska brottsligheten. Vad utskottet med anledning av motionerna nu anfört omförenklad utformning av skattereglerna och om sänkning av skattenivån börriksdagen som sin mening ge regeringen fill känna. dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse; 1.beträffande skattenivån m. m. attriksdagen med anledning av mofion 1984/85:96 i denna del och motion1984/85:1534 i denna del (yrkande 3 delvis) som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört i detta hänseende. Skattenivån m. m. (mom. 1) () och ElvingAndersson (c) anser att den del av utskottels yttrande som börjar på s. 6 med"Vid bedömningen" och slutar på s. 7 med "behandlade delar"bort ha följande lydelse: Vid bedömningen av motionsspörsmålet vill utskottet uttalaatt skatte- och avgiftssystemet på sitt sätt har betydelse för den ekonomiskabrottsligheten. Det tyngsta elementet i denna brottslighet utgörs utan tvivelav skattebrotis-ligheten. Skattebrott och annan kriminalitet på området ärcentrala problem när åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten diskuteras. Utskottet nödgas konstatera att det svenska skattesystemethar byggts upp genom en mycket omfattande och komplicerad reglering. Denövergripande invändning som kan resas mot systemet avser just det förhållandetatt reglerna har blivit så många och så invecklade. En annan utgångspunkt förkrifik är att de materiella reglerna på grund av sin konstruktion i många fallfår ojämna, snedvridande och icke avsedda effekter, något som i sin tur kan geupphov till olika försök att kringgå lagstiftningen. Även kontrollmöjligheternaförsvåras till följd av den komplicerade regleringen. - Det angivnaförhållandel har också fått återverkningar på det praktiska planet. Resursernainom skatteförvaltningen tas till inte ringa del i anspråk för kontroll avhuruvida oUka materiella detaljbestämmelser har följts. JuU1984/85:28 42 a. mot bakgrund av vad nuanförts anser utskottet, i linje med önskemålet i motionerna, detbetydelsefullt med en förenkling av skatte- och avgiftssystemet. Härvidlagriktar sig enligt utskottets mening intresset främst mot åtgärder beträffandeinkomstskatten och laxeringsförfarandet, ty det är här som en stor del avproblemen finns samlade. Genom förenklingar på detta område kankontrollresurserna omfördelas i riktning mot företag. Utskottet kan i sammanhanget notera all regeringen tillriksdagen har överlämnat ett förslag till förenklad löntagarbeskattning(prop. 1984/ 85:180). Även om detta förslag i och för sig kan synas ligga ilinje med vad utskottel uttalat om behovet av en förenkling avskattelagstiftningen, innehåller förslaget många andra inslag som bl. a. fårolyckliga fördelningspolitiska och samhällsekonomiska följder. Utskottel anseratt förenklingar som får sådana effekter inte kan godtas. - Däremot anserutskottet all pågående arbete på att förbättra skatteförvaltningens organisationm. m. är av värde då det bör kunna leda till en ökad effektivitet på området. När det sedan gäller den i motionerna framförda åsiktenall en sänkning av skattenivån skulle motverka den ekonomiska brottslighetenvill utskottel lill att börja med framhålla att del inte finns några entydigabelägg för en sådan uppfattning. Erfarenheterna från andra industriländer meden betydligt lägre skattenivå än visar inte att man där skulle hamindre bekymmer med den ekonomiska brottsligheten. Det kan i sammanhanget förövrigt tilläggas att den svenska regleringen i fråga om förelagsbeskattning viden internationell jämförelse framstår som mycket förmånlig. vill utskottet med anledning av motionernaerinra om alt ansträngningarna att minska skatteundandragandet börkunna få den effekten att det allmännas inkomster ökar, något som i sin lur kanha betydelse för skattenivån i landet (jfr prop. s. 7 och där gjordaberäkningar). Sammanfattningsvis anser utskottet att sådanatillkännagivanden i aktuellt avseende som efterlyses i motionerna 96 och 1534inte påkallas. Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna i nubehandlade delar. Forskning (mom. 2) (), (),(), (), (), i (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är angelägetatt samhället får ökade kunskaper om den ekonomiska brottsligheten. Sådanakunskaper är nödvändiga för att möjliggöra rätt inriktning av de åtgärder somvidtas. Den forskning som har bedrivits när del gäller att t. ex. kartlägga denekonomiska brottslighetens omfattning har, som utskottet senast förra åretkonstaterade (JuU 1983/84:21), inte gett någon samlad och JuU1984/85:28 43 fullständig bild, och ytteriigare forskningsinsatserbehövs otvivelaktigt. Också i andra avseenden behövs ökade forskningsinsatser;särskilt vikfigt är, såsom framhålls i mofionen, att få vidgade kunskaper omorsakerna lill den ekonomiska brottsligheten, ett område som i detnärmaste lämnats helt åsido. Härvidlag är det av särskilt intresse att bl. a.få kunskaper om skattetryckets och skattelagstiftningens betydelse för denekonomiska brottsligheten. Vidgade kunskaper behövs likaså när det gällerverkningarna av den ekonomiska brottsligheten samt effekterna a v de lagstiftningsåtgärderoch andra insatser som gjorts för att söka bemästra den ekonomiskabrottsligheten. Enligt utskottets mening är de forskningsarbeten sombedrivs i och för sig av betydande värde. Inte minst värdefullt är detforskningsuppdrag som brottsförebyggande rådet fått av regeringen.Utskottet anser emellertid att uppdraget är alltför begränsat, eftersom delinte omfattar också orsakerna till den ekonomiska brottsligheten; rådetsforskningsuppdrag bör således utvidgas i detta hänseende. Vad utskottet med anledning av motion 95 nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen fill känna. dels att utskottets hemställanunder moment 2 bort ha följande lydelse; 2. beträffande forskning att riksdagenmed anledning av motion 1984/85:95 i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om forskning rörande den ekonomiskabrottslighetens orsaker. Stöd för seriös näringsverksamhet (mom. 3) (), (),() och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "vill" och slutarmed "denna del" bort ha följande lydelse: Enligt jusfitieutskottets mening föranleder den aktuellarikfiinjen i och för sig inte någon erinran. Liksom näringsutskottet vill justitieutskottet framhållaatt lagsfiftningen och kontrollsystemet måste utformas så att de inte motverkaren sund förnyelse inom näringslivet. I linje med vad som anförs i motion 96vill jusfitieutskottet också understryka att kontrollsystemet aldrig får gesett sådant innehåll att det - såsom jusfilieministern synes mena - skulle medgeingripande generella kontrollåtgärder mot näringslivet, ens i sådana fall dådet förekommer omfattande och allvarligt missbruk av gällande normer. Ingripandekontroller bör såsom framhålls i motion 96 endast kunna ske då misstanke ombrott föreligger. Vad utskottet sålunda med anledning av mofion 96 anfört omförutsättningar för ingripande kontroller bör som sin mening geregeringen fill känna. JuU1984/85:28 44 dels att utskottets hemställanunder moment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande slöd för seriösnäringsverksamhet a) att riksdagengodkänner den riktlinje härom som förordas i proposition 1984/85:32, b) att med anledning avmofion 1984/85:96 i denna del som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottel anfört om förutsättningarna för ingripande kontroller, c) att riksdagenavslår motion 1984/85:95 i denna del. Kontrollpolifisk medvetenhet (mom. 4) (), (),(), (), (), i (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 12 med "Utskottet anser" och slutar på s.13 med "åtgärd" bort ha följande lydelse; Med anledning av den här angivna riktlinjen vill utskottetmera allmänt först framhålla värdet av uppmärksamhet även på oönskadesidoeffekter av reformerna; risker för s. k. kontrollskador måste naturligtvisalltid beaktas. Vidare ger riktlinjen utskottet anledning att understrykaatt de konlrollpo-litiska övervägandena i första hand måste gälla fråganhuruvida regleringar av kontrollerande karaktär verkligen behövs. Sådanaregleringar är nämligen till sin natur alltid betungande både förnäringsidkare och för de organ som har till uppgift att utföra kontroller. Detfinns därför starka skäl som talar för att man, såsom framhålls i moiion 93,begränsar antalet regler som syftar till olika kontroller. Ett exempel på enreglering som bör åtminstone förenklas utgörs av den i motion 93 nämndayrkestrafiklagsliftningen. Med anledning av vad som sägs i motion 96 vill utskottelockså framhålla att når kontrollpolitiska aspekter skall anläggas på hur enreglering som är påkallad på visst område - utanför det straffrättsliga - skallutformas det inte kan godtas att uppgifter som rätteligen borde ankomma påmyndigheterna övervältras på näringsidkarna. Exempel härpå utgörs av det imotion 96 nämnda förhållandet att bevisbördan för huruvida en viss omständighetföreligger eller ej läggs på den enskilde. Även om något sådant i vissa fall,t. ex. i samband med ett tillståndssystem, kan godtas bör enligt utskottetsmening riktmärket ändå vara att bevisbördan inte läggs på den enskilde utan pådet allmänna. Med dessa uttalanden med anledning av motionerna 93 och 96i berörda delar anser sig utskottet kunna godta den aktuella riktlinjen. anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande kontrollpolitiskmedvetenhet att med anledning av motion 1984/85: 93 i denna del(yrkande 3 delvis) och motion 1984/85:96 i denna del och med JuU1984/85:28 45 godkännande av vad utskottet anfört i detta hänseendegodkänner den riktlinje härom som förordas i propositionen. Enkelhet (mom. 5) (), (),(), (), och i (fp) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s, 13 med "Enligt utskottets" och slutar på s,14 med "föranleda någon åtgärd" bort ha följande lydelse: Den nu aktuella riktlinjen svarar enligt utskottets meningi och för sig mot allmänt erkända önskemål om att söka åstadkomma störreenkelhet i lagstiftningen och i den därav föranledda förvaltningen. En sådansträvan kan inte bara minska myndigheternas kontrollbehov utan också vara tillgagn för de enskilda när det gäller att kunna överblicka och bedöma konsekvensernaav alla regler. Även om strävan efter enkelhet sålunda är lovvärd, anserutskottet att en sådan strävan kan vara förbunden med vissa risker när det gällerbl, a, den enskildes rättssäkerhet; försiktighet måste därför iakttas ireformarbetet, I linje med vad som sägs i motion 93 kan det ligga nära lillhands att strävan efter enkelhet i lagstiftningen skulle kunna leda till ökadförekomst av generalklausuler. Och en utveckling i sådan riktning lar utskottetbestämt avstånd från. I motion 96 berörs en annan fara som är förbunden medstörre enkelhet i lagstiftningen, nämligen att antalet bestämmelser sompåkallar hänsynstagande till särskilda omständigheter i de enskilda fallenminskar. Om strävan efter enkelhet på denna punkt drivs för långt, leder delenligt utskottets mening lill en alltför stor schablonmässighet imyndighetsprövningen av enskilda fall, vilket i sin lur innebär en ökad riskför materiellt felaktiga avgöranden i det enskilda fallet. En sådan uttunningav rättssäkerheten kan utskottet inte godta. Med dessa uttalanden med anledning av motionerna 93 och 96i berörda delar kan utskottet tillstyrka all godkänner den aktuellariktlinjen. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringenlill känna. dels att utskottets hemställanunder moment 5 bort ha följande lydelse; 5. beträffande enkelhet altriksdagen med anledning av moiion 1984/85:93 i denna del (yrkande 3 delvis) ochmotion 1984/85:96 i denna del och med godkännande av vad utskottet anfört idetta hänseende godkänner den riktlinje härom som förordas i propositionen. JuU1984/85:28 46 Självsanering (mom. 7) (), (),() och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 16 som börjar med "När det" och slutar med "avriksdagen" bort ha följande lydelse: Med anledning av motion 96 vill utskottet tillägga att deti och för sig inte är främmande för vår rättsordning att de som berörs av ennäringsidkares verksamhet, det må gälla delägare, kreditgivare, leverantörereller andra affärsparter eller arbetstagare, enligt åsämjande eller i övrigtinom ramen för rättsordningen vidtar olika åtgärder, även av kontrollerandeslag, i syfte att motverka illojala förfaranden som kan vålla de berörda skada.All så sker är tvärtom naturligt. Utskottet vill emellertid, iöverensstämmelse med tankegångarna i motionen, varna för en utveckling sominnebär alt grupper av enskilda tar på sig uppgifter med avseende pånormbildning och kontroll som i ett rättssamhälle bör vara förbehållna främsträttsväsendels myndigheter. En sådan utveckling skulle allvarligt äventyrarättssäkerheten för dem som utsätts för de enskildas konlrollaklioner. En merautvecklad och frekvent privaljusfis av detta slag skulle för övrigt innebäraett allvarligt orosmoment och leda fill konflikter med de samhällsorgan varsuppgifi är att sörja för upprätthållande av lag och ordning. En annan fara somkan vara förknippad med en onyanserad tillämpning av den aktuella riktlinjen äratt enskilda eller grupper av enskilda - under sken av all vilja motverkaillojala förfaranden som kan vålla dem skada - vidtar åtgärder som i självaverket syftar till att tillgodose andra, i sammanhanget ovidkommande,intressen.