bet · G801AU13 · 1984-12-31 00:00:00 — Imotion 2926 av m.fl. (s) framhålls atl har eni etl flertal avseenden starkt negativ utveckling . För denregionala utvecklingen är /en viktig stödjepunkt. Denna regionkaraktäriseras av omfattande strukturförändringar. genomgåren likartad om än inte lika besvärlig utveckling. De regionalpolitiska målenvad gäller balanserad befolkningsutveckling, arbete och service kan inte nås.Enligt motionärerna uppfyller de nämnda kommunerna kriterierna för attvaraktigt placeras i stödområdet. 1motion 2914 av m.fl. (s) tas upp också strukturomvandlingen iVästernorriands län. I takt med den omfattande strukturomvandlingen ökarbehovet av ny produktion och ny produktionsteknik i länet. I motionen hemställsdärför att utbildningen inom tekniksektorn, informationsutbildningen samtekonomiutbildningen vid högskolan i förstärks. Dessutomhemställs att organisatoriska förutsättningar ges nämnda högskola för enuppbyggnad av en industrihögskola. AU 1984/85:13 113 Vikten av att överföra ytterligare uppgifter tillstatliga verk i framhålls i motion 2697 av () och (). Gävleborgslän hade i stort sett en oförändrad folkmängd:Sedan 1980-lalets början har inga större förändringar i befolkningsutvecklingenskett för länet totalt. prognos fram visar på enviss ökning av folkmängden i åldern . Drygt30% av arbetskraften finns inom gruv- och tillverkningsindustrin mot förriket. Förvärvsfrekvensen är lägre för både män och kvinnor i änriksgenomsnittet. Arbetslösheten låg liksom tidigare överriksgenomsnittet. Även andelen personer som är placerade i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder är hög. tillhör tillsamman med de län somhar den högsta andelen förtidspensionärer. Imotion 1469 av m.fl. (s) redogörs för effekterna avstrukturförändringarna inom basnäringarna i , främst inom järn-och stålindustrin samt pappers- och mässaindustrin. Effekterna avförändringarna har enligt motionärerna blivit hög arbetslöshet och ogynnsambefolkningsutveckling. Arbetsmarknaden förbättrades allmänt , meninte länets situation. Industristatistiken visar en mycket kraftig nedgång iindustrisysselsättningen i länet. I motionen föreslås bl. a. följanderegionalpolitiska åtgärder till förmån för länet; - utvidgade ekonomiska ramar för lokaliseringsstöd,glesbygdsstöd och projektverksamhet samt friare disposition av de regionalpolitiska med len utvecklingen av småindustri måste stimuleras,utvecklingsfondens möj ligheter att förse småindustri med riskkapital bör förstärkas - länet bör även framöverfå ingå i del regionalpolitiska stödområdet kommun och de östra delarna avHudiksvalls kommun bör placeras i stödområde C. Enhemställan om att kommun skall placeras i stödområde C återfinnsäven i motion 2964 av m.fl. (s). I motion 2744 av GunnelJonäng (c) och () föreslås en allmän översyn av stödområdena ilänet. Motion1471 av m.fl. (s) tar också upp behovet av ytteriigare medel förlänsstyrelsen att disponeras för regionala utvecklingsinsatser i Gävleborgslän. har tilldelats 27 milj. kr. för /85, mendessa medel var enligt motionärerna intecknade redan efler halva budgetåretsslut. Äveni motion 2744 av (c) och i (c) begärs en ökadandel till av medlen till regionala utvecklingsinsatser. 1motionen framhålls den svåra arbetsmarknadssituationen och den storabefolkningsminskningen . Dessa frågor tas vidare upp imotion 2187 av () där behovet av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i länet påtalas. I den senare motionen 8 1984185. AU 1984/85:13 114 försockså fram behovet av ett mer varierat näringsliv på de orter i länet somdominerats av en enda bransch eller ett företag. Imotion 2746 återkommer (c) och i (c) ochpreciserar vissa åtgärder för industriell utveckling i län.Motionärerna föreslår bl. a. att länets utvecklingsbolag skall fåtillgång till särskilda lånemöjligheter. BertilMåbrink (vpk) tar i motion 2660 också upp situationen i län.Förslag lämnas till en utvecklingsplan för länet. Bland åtgärderna märks förläggningav ett träkemiskt forskningscentrum till och prioritering av länetnär det gäller nytillkomna statliga verk och institutioner. Näringsliveti de här aktuella Norrlandslänen är till stor del baserat på inhemska råvaror.Detta skapar problem i form av bl. a. konjunkturkänslighet ochstrukturförändringar som också fått konsekvenser försysselsättningen. För att komma till rätta med problemen pågår inom ramen förlänsplaneringen ett omfattande arbete som syftar till att åstadkomma ett merdifferentierat näringsliv i länen. Utskottet har i det föregående tillstyrkt enkraftig höjning av anslaget för regionala utvecklingsinsatser och förutsätteratl regeringen vid fördelningen av dessa medel tar hänsyn till de särskilda behovsom dessa län har. Detregionala utvecklingsarbetet är omfattande. Från centralt häll har även gjortsett antal insatser som har betydelse för. Utskottel villhär särskilt framhålla den omstrukturering mot tekniskt och ekonomiskt inriktadeutbildningar vid högskolorna i och som chefenför har föreslagit i årets budgetproposition.Regeringen har också tilldelat i 2,5 milj. kr. förspridning av ny teknik till småföretag. Vidare kan nämnas att SIND /84 har tilldelals ökade resurser till ett branschprogram förträindustrin. Genom dessa resurser kan produktutveckling och vidareförädlinghos sågverks- och träförädlingsföretagen i stödområdet stimuleras. Imotion 2746 yrkas att utvecklingsbolaget i skall fåsärskilda låneresurser. Utskottet har i denna fråga erfarit att regeringenredan den 28 juni 1984 har beviljat , tidigare VENT-X, delsen statiig garanti på , dels ett lån på . enligt 7 §förordningen (1982:677) om regionalpolitiskt stöd. Moiionsyrkandet är alltsåinte längre aktuellt. Ävende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i de tre här aktuella länen har varitmycket omfattande. var i genomsnitt av länetsbefolkning i förvärvsarbetande åldrar placerade i någon form av åtgärd motknappt för riket i genomsnitt. Den arbetsmarknadspolitiskaberedskapen är hög även för /86. Medanledning av det ovan anförda avstyrker utskoUet motionerna 1469, 2187, 2660,2744 och 2746 i förekommande fall i motsvarande delar. AU 1984/85:13 115 Under denna rubrik behandlar utskottet utvecklingendels i Bergslagen, dels i övriga delar av som här omfattas avVärmlands, , , och län. Bergslagen.Utvecklingen i regionen har under en följd av år varit mycket besvärlig med enrad driftinskränkningar och företagsnedläggelser inom främst gruv- ochstålindustrin. Med anledning härav beslutade efter förslag avregeringen (prop. 1983/84:157) om olika åtgärder för att förbättraförhållandena i regionen. Dessa åtgärder innebar i huvudsak statlig medverkan irekonstruktionen av AB Bofors-Kilsta och särskilda insatser för industriellförnyelse inom en ram av 25 milj. kr., de s.k. Bergslagsmedlen. inom regionen gjort ekonomiska åtaganden för företagsutveckling påsammanlagt 125 milj. kr. Vidarekan nämnas att länsstyrelserna i Bergslagslänen inkl. underinnevarande budgetår över anslaget Regionala utvecklingsinsatser disponerarsammanlagt 110 milj. kr. Dessutom är flertalet av de s. k. Bergslagskommunernainplacerade i stödområde. Härigenom har olika verksamheter kunnat komma i gångför att främja utvecklingen i Bergslagen. Detarbete som pågår inom regionen syftar bl. a. till att ta tillvara och utveckla lokala initiativ, att utveckla befintliga och skapa nyaföretag och att ge företagen tillgång till ny kunskap och teknik. SIND, som harett samordningsansvar, har tillkallat en särskild Bergslagsdelegation med bredrepresentation från regionen. Av de s.k. Bergslagsmedlen har SIND erhållit 10milj. för atl bl. a. initiera och samordna länsövergripande projekt. STUhar likaså erhållit 10 milj. kr. för att bl. a. samordna och initiera åtgärderför teknikutveckling och teknikspridning i regionen. Efter rekommendation avBergslagsdelegationen har verken sammanlagt fattat beslut om medeltill olika projekt om ca 12 milj. kr. Sexmotioner tar upp olika åtgärder eller föreslår särskilda åtgärdsprogram föratt främja utvecklingen i Bergslagen. En av dessa motioner härrör från denallmänna motionstiden. LarsWerner m. fl. (vpk) framhåller i motion 2943 att i krävs merplanmässiga insatser än vad som gjorts . Detta är nödvändigt på grundav att en rad relativt stora industriorter drabbats av kris och omstruktureringoch där t. o. m. länscentra som upplevt allvarliga problem. Det ärdärför nödvändigt att arbetet med Bergslagsproblemen ges en långt bredarekaraktär. Ett program innefattande statliga lokaliseringar, förbättringar inomjärnvägsväsendet samt inkoppling av löntagarfonder på en industriell förnyelseav regionen är därför påkallat. Imotion 546 av m.fl. (s) från den allmänna motionstidenpåpekas att Bergslagslänen på grund av brist på arbetstillfällen fått ennegativ befolkningsutveckling. En första början pä reindustrialise-ringsarbetetav Bergslagen har emellertid tagits genom de åtgärder rege- AU 1984/85:13 116 Arbetet måste emellertid intensifieras och utvecklasför atl skapa en ny industristruktur. Vidare anser motionärerna att samhälletmäste motivera, underiätta och stimulera de enskilda människorna och företageni Bergslagen vid uppbyggandet av det framtida samhället. För att vidare på siktutveckla ett mångsidigt näringsliv anser motionärerna att småföretagssektornbehöver utökas och statliga myndigheter förlägga sin verksamhet lill regionen.Vidare kräver motionärerna ytterligare åtgärder för att öka teknikspridningen.Ingemar () återkommer i motion 2919 lill förhållandena i Bergslagenoch framhåller att tillgången på kunskap om nya tekniker och nya teknologierhar avgörande betydelse för att utveckla befintliga företag och skapaförutsättningar för nya konkurrenskraftiga företag. Tillgången på tekniskhögskoleutbildning är mycket begränsad i Bergslagslänen och ytterligare medelhärför är av största betydelse. Vidare anser motionären alt en friare användningav länsanslaget skulle vara en möjlighet att kunna öka utbildningen. YngveNyquist m.fl. (s) redovisar i motion 2924 en rad åtgärder som krävs enligtderas mening i det regionalpoliliska arbetet för alt främja utvecklingen iBergslagen. En ny teknisk högskola till Bergslagen föreslås vilket enligtmotionärerna måste ses som en direkt förutsättning för en positiv utveckling iregionen. Vidare föreslås bl. a. utlokalisering av statliga tjänstemän tillregionen, utbyggnad av kommunikationerna, medel för lokalt utvecklingsarbeteoch nya former av offertstödet. Imotion 2925 av m.fl. (s) konstateras att det snabbt krävsytterligare åtgärder för att förbättra sysselsätiningslägel inom bergslagsområdeti norra . Det är, menar motionärerna, betydelsefullt atl samordningmellan olika organs resurser sker för att optimalt resultat skall kunna uppnås.Motionärerna föreslår bl.a. att en bättre infrastruktur skapas, att vägnätetbyggs ut ytterligare och att teknisk utbildning på högskolenivå och tekniskFoU-verksamhet kan bedrivas på andra orter än där de tekniska högskolornafinns. Lars-OveHagberg (vpk) föreslår i motion 2941 ett regionalpolitiskt program för Dalarnaoch Bergslagen som bl. innehåller förslag om en kraftfullare näringspolitik,utbyggd turism för vanligt folk, bättre kommunikationer och långsiktigplanering av byggandet. Vidare anser motionären att det är betydelsefullt allkooperativa initiativ tas och alt samverkansprojekt mellan kooperativa och'kommunala organ främjas. Utskottetkonstaterar att Bergslagen är en industriregion som under en lång följd av årdrabbats hårt av en omstrukturering inom industrin som accentuerats under desenaste åren. Gruv- och handelsstålindustrin har minskat ochspecialstålindustrin står mitt uppe i en omstrukturering. För att komma tillrätta med dessa problem behövs långsiktiga åtgärder för atl differentieranäringslivet och få nya företag till regionen. Det behövs även åtgärder för attfrämja utvecklingen av befintliga företag. Regeringen och näringslivet iregionen har därför ställt medel till regionens förfogande i AU 1984/85:13 117 formav bidrag, lån och utvecklingskapital som uppgår till närmare 3,5 miljarderkronor. Enligt vad utskottet erfarit pågår ett intensivt utvecklingsarbete iBergslagslänen för att komma till rätta med de regionala problemen.Bergslagsdelegationen med representanter för regionen har inrättats för attanalysera situationen inom näringslivet och medverka till utvecklingsinsatsersom främst gäller ianspråktagande av ny teknik. Flertalet av kommunerna iregionen ingår redan i stödområdet och kan härigenom komma i åtnjutande avregionalpolitiskt stöd. Vidare bör också erinras om regeringens möjlighet attförordna att sådant stöd temporärt kan utgå i viss kommun eller ort. Regeringenhar beslutat att Hallsta-hammars kommun förs in bland de kommuner somkan få del av de s. k. Bergslagsmedlen. 1 avvaktan på resultatet av de insatsersom nu görs är utskottet inte berett att tillstyrka ytteriigare åtgärder. Motionerna546, 2919, 2924, 2925, 2941 och 2943 i förekommande fall i aktuella delaravstyrks. Härefter övergår utskottet att länsvis behandlaövriga delar av . Värmlandslän hade en befolkningsminskning på ca 900 personer och länet harunder drabbats av befolkningsminskningar med 700-800 personerårligen. Kommuner som främst har drabbats är , och Säffle.Enligt prognos väntas en fortsatt befolkningsminskning fram tillår 1990. Den totala sysselsättningen liksom industrisysselsättningen beräknasockså att minska fram till den tidpunkten. Antalet arbetslösa och personer iolika arbetsmarknadspolitiska åtgärder har ökat jämfört med år1982. Fyramotioner varav tre frän den allmänna motionstiden tar upp frågor som rörVärmlands län. SvenAspling m.fl. (s) framhåller i motion 1104 att trots förbättradekonjunkturer har en fortsatt relativt sett hög arbetslöshet och ett minskandebefolkningstal. Det krävs därför enligt motionärerna insatser som förstärkeroch kompletterar förutsättningar för en vidareutveckling i positivriktning. a. föreslås att forsknings- och utvecklingsresurserna i länetförstärks, atl turistutbildningen byggs ut och att vattenbruket utökas. Vidareanser motionärerna att det krävs särskilda förnyelseinsatser i Bergslagsområdetoch att vägnätet i byggs ut och förbättras. Vidare föreslår SvenAspling m.fl. (s) i motion 2920 i anledning av den regionalpoliliskapropositionen att en rad regionalpolitiskt strategiska projekt bordekanaliseras till som t. ex. ett vattenbrukscentrum i , enstiftelse för utbildning, utveckling och forskning i området verktygstekniksamt ett industricentrum i . Imotion 2768 av () och () konstateras attVärmland länge varit inne i en svår och utdragen strukturomvandling och att detkrävs stora insatser för att utvecklingen skall kunna vändas. AU 1984/85:13 118 Sådanainsatser menar motionärerna kan vara mer turism, bättre kommunikationer och engenerösare tillämpning av reglerna för det regionalpoliliska stödet. Vidareanser motionärerna att högskolan i borde bli ett centrum för bl. a.elektronik och datapedagogik. GötheKnutson m. fl. (m, fp) konstaterar i motion 2769 att under fleraår betecknats som ett krislän. För att råda bot på detta föreslås en radåtgärder för att förbättra förutsättningarna för att skapa en god framtid förlänels befolkning. Åtgärder som tas upp i motionen är bl. a. en fortsattutbyggnad av datateknologin, vattenkraftsutbyggnad, utbyggnad av turismen, stödtill jordbruket och ytteriigare resurser för utbildning vid högskolan iKarlstad. Örebrolän uppvisar en befolkningsminskning . Under år 1983uppgick minskningen lill närmare 1000 personer. Fram väntas enbartÖrebro kommun kunna behålla minst den folkmängd som kommunen har . Enligtlänsstyrelsens prognos beräknas antalet sysselsatta minska fram till år 1990varav de flesta inom tillverkningsindustrin. hararbetslösheten i länet legat över riksgenomsnittet. Kommuner med särskilt högarbetslöshet är , och . Imotion 2164 av Per (vpk) föreslås ett åtgärdsprogram som bl. a.innehåller krav på att samhället aktivt driver frågor kring forskning ochutveckling och att en utlokalisering av produktionen av högteknologiskaprodukter sker till delar av landet där sysselsättningen behövs. Vidare börstaten ta ett särskilt ansvar för sysselsättningen inom försvarsmaterielindustrinoch därmed också för . Befolkningeni minskade med drygt 800 personer . Huvudorsakentill befolkningsminskningen är att utflyttningen från länet har varit störreän inflyttningen. har de störstaflyttningsförlusterna drabbat kommunerna , , ochFagersta. Enligt prognos beräknas antalet arbetstillfällen ilänet minska fram . I samtliga kommuner i länet bedömssysselsättningen minska och särskilt i ,, och kommuner. (vpk) föreslår i motion 2119 en utvecklingsplan för länsom bl. innehåller lokalisering av ett järnsvampverk till , ökadprospektering, en utbyggnad av naturgasledning i regionen och utlokaliseringav statlig verksamhet till länet. Kopparbergslän har efter befolkningstillväxt haft befolkningsminskning. , och kommuner hadeunder den kraftigaste befolkningsminskningen i länet. De störstaflyttningsföriusterna bland länets kommuner hade ,och . Arbetsmarknadsläget har försämrats i länetoch den lägsta arbets- AU 1984/85:13 119 löshetenåterfinns i kommuner med stor offentlig sektor. Hit hör , , ochHedemora kommuner. Efter en nedgång har den totalasysselsättningen emellertid åter stigit i länet. Situationeni länet tas upp i två motioner från den allmänna motionstiden. IréneVestlund m.fl. (s) framhåller i motion 1470 att det är viktigt att skapa nyasysselsättningstillfällen i områden som kommer att drabbas avomstruktureringar. Det är därför angeläget enligt motionärerna att bruksorternai södra snabbt komrner i gång med arbetet med lokalisering av nyaverksamheter och utbildning av friställda. Ytterligare insatser för att stärkaarbetsmarknaden kan också bli nödvändiga. 1motion 1445 av m. fl. (s) konstateras att sysselsättningsfrekvensenför kvinnorna i är den lägsta i landet. En bidragande orsakhärtill är sannolikt den struktur länet har inom näringslivet med tonviktenlagd på tung industri, t. ex. gruv-, stål- och skogsindustri. Motionärernaföreslår därför att utses till ett projektlän för att få framen modell för att öka den kvinnliga sysselsättningen på lång sikt i helalandet. 1Uppsala län ökade antalet arbetstillfällen med närmare 19000.Under 1980-talet pekar prognos mot en betydligt svagaresysselsättningsökning. Länet har också haft en kraftigfolkökning som emellertid väntas bli väsentligt svagare . Underförsta noterades en minskning av folkmängden ilänet. har antalet arbetslösa och arbetsmarknaden försämrats ialla länets kommuner, men antalet arbetslösa och personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder uttryckt i procent av befolkningen visar dockatt ingen kommun ännu är i nivå med riksgenomsnittet. Utskottetär medvetet om att dessa läns utveckling till stor del är beroende av attproblemen i löses. Som har redovisats i det föregående kommerindustri- och regionalpolitiska åtgärder med tonvikt på teknikområdet att hahög prioritet även i fortsättningen inom denna region. Dessa åtgärder bör kunnainnebära att också angränsande regioner kan dra nytta av en förbättradutveckling. Utskottet ser positivt på de olika lokala engagemang som görs föratt lösa sysselsättningsproblemen och förutsätter att länsstyrelserna även ifortsättningen tar initiativ till övergripande handlingsprogram. Utskottet hari det föregående tillstyrkt ett utökat länsanslag vilket bör innebära attlänsstyrelserna i denna region har möjlighet att få utökade medel för regionalaåtgärder under nästa budgetår. Vidare bör högskolorna och de stora företagen idenna del av landet kunna utnyttjas i arbetet med att stärka hela landsdelensnäringsliv. Slutligen vill utskottet erinra om att ett flertal kommuner inomregionen är placerade i stödområde. AU1984/85:13 120 Med hänvisning till vad nu anförtsavstyrker utskottet motionerna 1104, 1445, 1470, 2119, 2164, 2768, 2769 och2920 i förekommande fall i motsvarande del. har under hela1970-talet och haft en befolkningstillväxt. Enligtlänsstyrelsens prognos fram väntas befolkningsökningen fortsättamed i genomsnitt 5400 personer . Antalet sysselsatta i länet väntas ökamed ca 43 000 personer . Ökningen tillfaller den tjänsteproducerandesektorn. Den största delen av sysselsättningstillskottet väntas hamna i dennorra länsdelen. Vidare har länet i relativa tal en låg arbetslöshet, klartunder riksgenomsnittet. Två motioner från den allmänna motionstiden berörutvecklingen i . I motion 2097 av m.fl. (m) framhålls att enstark är bra för landets industriella utveckling och förexportindustrins avsättningsmöjligheter. arbetsmarknadkännetecknas av en dominerande tjänstesektor med stort inslag av statlig ochkommunal verksamhet. Enligt motionärerna skulle åtgärder som innebär enprivatisering av delar av den offentliga verksamheten medverka till ett rikareoch mer varierat service- och varuutbud och till en lägre kostnad. Motionärernaanser vidare att privat arbetsförmedling måste tillåtas i länet och att andraprivata alternativ inom den offentliga sektorn i länet måste uppmuntras. Vidarebehövs en bättre vägförsörjning i vissa delar av länet. m.fl. (vpk) framhåller i motion 2205 en radolika åtgärder för att förbättra den regionala obalansen i länet. Det är bl. a.viktigt enligt motionärerna att företagens lokalisering förs över till samhälleligkontroll och att länets industristruktur förändras. Kollektivtrafiken börförbättras och vägnätet byggas ut. Vidare anser motionärerna attkompetensfördelningen mellan kommunerna, och staten bör omprövasgrundligt. Samhället bör också i större grad engagera sig i dataindustrin, ochett program för bostadsbyggandet bör upprättas. hade en befolkningsminskning under år1983 med 610 personer vilket innebär att länet under de senaste tre årenförlorat över 1 500 invånare. och hade de kraftigastebefolkningsminskningarna. uppvisar ennegativ befolkningsutveckling. Enligt prognos fram lill år 1990väntas sysselsättningen minska. Arbetslösheten nådde sin högstanotering . Läget har dock förbättrats, och den öppna arbetslöshetenhar därefter minskat något. m.fl. (s) föreslår i motion 2121 från denallmänna motionstiden elt antal insatser för att skapa en positiv utveckling ifråga om sysselsättning och befolkning i . AU 1984/85:13 121 detär angeläget att får tillgång till goda transport- ochkommunikationsmöjligheter både inom och till angränsande län. Av särskild viktär en bättre vägförbindelse mellan och . Det är vidareviktigt att de näringsgrenar som har speciellt gynnsamma förutsättningar i ettvisst område får möjlighet att utvecklas och tas till vara. Slutligen är enbättre arbetsmarknad för ungdomarna nödvändig. I motion 2935 framhåller OlleSvensson m.fl. (s) behovet av särskilda insatser i kommun, ochpåpekar att de arbetsmarknadspolitiska och trafikpolitiska frågorna ärviktigast att lösa. Vidare bör kommunen ihågkom-mas i samband med omlokaliseringav statliga verk eller enheter. Gotlandslän hade en positiv befolkningsutveckling och enligtprognoserna väntas den fortsätta. Sysselsättningen väntas öka under 1980-taletoch ske i de privata och offentliga servicesektorerna, medan jord- ochskogsbruket samt tillverkningsindustrin väntas få tillbakagång. Arbetslöshetenligger under riksgenomsnittet för . Två motioner tar upputvecklingen i . GunhildBolander (c) påpekar i motion 2952 att 1960-talets regionalpolitiskasatsningar för del gav jämförelsevis liten utdelning. Det föreliggerenligt motionen ett stort behov av kraftfulla och samlade regionalpolitiskasatsningar för länets del. En absolut nödvändig förutsättning för detbefintliga näringslivet på är goda fastlandskommunikationer.Fätjetrafikens taxesättning måste därför anpassas till riksdagsbeslutet år1974. Vidare anser motionären att jordbruket bör undantas från eventuellabegränsningsåtgärder. sockerbruk bör också garanteras fortsatt drift.Motionären föreslår dessutom att turistbranschen på skall ges sammastödmöjligheter som gäller för Qällområdena, dvs. som i stödområde A, ochframhåller värdet av att får en högskoleenhet.