bet · G801UbU34 · 1984-12-31 00:00:00 — dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande kooperationsforskningen attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2213 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Anslag till (punkt I, mom. 5) () och () anser dels att den del av utskottelsyttrande som pä s. 5 börjar "Utskottet erinrar" och slutar "/86" bort ha följande lydelse: Utskottet anser det rimligt att staten bestriderhuvudparten av kostnaderna för kooperationsforskningen. Statens bidrag tillkooperativ forskning bör ökas med 1 milj. kr. Diskussioner bör ocksä tas uppmed de kooperativa organisationerna om ytterligare stöd. Utskottet föreslär all tillForskningsrådsnämnden anvisar ett reservationsanslag av (44 090 000 -I- 1 000000 = ) . för budgetaret 1985/86. dels att ulskoliels hemställanunder 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande anslagsbeloppet attriksdagen till med bifall till motion 1984/85:2213yrkande 1, med anledning av proposition 1984/ 85:100 och med avslag pä motion1984/85:1508 yrkande 2 för /86 anvisar ett reservationsanslag av45 . Behovet av forskning om datoriseringens effekter samtanslag till (punkt 2) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 7 börjar "1 den" och pä s. 8 slutar"/86" bort ha följande lydelse: Utskottetvill med anledning av motion 1984/85:2752 anföra följande. Datatekniken berör oss alla. Den finns i arbetslivet,hemmet, förvaltningen, fritiden, kulturen och medierna. De positivamöjligheter och fördelar som del framväxande informationssamhället ger måstelas till vara och de negativa sidorna undvikas. Till följd av den långtgående datoriseringen harsamhällets sårbarhet ökat, inte bara när det gäller kris eller avspärrning förvärt land utan ocksä i fredstid. På grund av bristerna i forskning ochutbildning om datoriseringens effekter har sårbarheten aldrig blivit riktigtbelyst ur social synpunkt. Detta område måste enligt utskottets uppfattningbli föremål för studium. UbU1984/85:34 13 Med hänvisning till det anfördadelar utskottet motionärernas bedömning att UHÄ bör fä i uppdrag av regeringenatt lägga fram planer för förstärkning av högre utbildning och forskning omdatoriseringens effekter för hela värt samhälle. Detta bör även innefattainrättande av en professur pä ämnesområdet. Vad utskottet har anfört omforskning m. m. om datoriseringens effekter bör med bifall tillmotion 1984/ 85:2752 som sin mening ge regeringen till känna. Beträffande medelsberäkningen under anslaget finnerutskottet alt det föreligger skäl för att anvisa ett större belopp änvad regeringen har föreslagit. Utskottet vill i likhet med motionärerna imotion 1984/ 85:1324 erinra om uttalande under det förra riksmötetom förstärkning av den humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningen. Utskottetanser att detta bör leda till ökade resurser redan för /86.Härigenom kan det bli möjligt att bl.a. sä snart som möjligt förverkliga ensatsning pä forskning om datoriseringens effekter i enlighet med vad utskottethar förordat i del föregående. Utskottet tillstyrker sålunda yrkande 9 imotion 1984/85:1324 att ytterligare 5 milj. kr. skall tillföras förevarandeanslag. Med hänvisning till det anförda föreslär utskottet attriksdagen med bifall till motionen och med avslag pä budgetpropositionen tillHumanis-tisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet för /86 anvisarett reservationsanslag av . dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande uttalande om behovetav forskning m. m. om datori seringens effekter att riksdagenmed bifall till motion 1984/85:2752 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört, attriksdagen till med bifalltill motion 1984/85:1324 yrkande 9 och med avslag pä proposition 1984/85:100för /86 anvisar ett reservationsanslag av . Utredning om maktförhållandena (punkt I, mom. 2) () anför: har i sina motioner 1984/85:1505 och1984/85:1508 framhållit all forskning för att klarlägga maktförhållandena idet svenska samhället bör genomföras utan påverkan av olika maktorgan isamhället. I motionen har förordals att forskningsrådsnämnden (FRN) skall få i UbU1984/85:34 14 uppgift att initiera forskning om maktfrågor i det svenskasamhället. Denna lösning anser jag vara den bästa. Sedan regeringen nu tagitinitiativ till en maktutredning och avser att ge uppdraget till en särskildforskargrupp att självständigt genomföra projektet ser jag dock inte någotskäl att vidhålla värt förslag att det aktuella uppdraget skall ges FRN. Utredning om maktförhållandena (punkt 1, mom. 2) (vpk) anför: Det är värdefullt att allmän anslutning nu vinnes bakomkravet att en särskild maktutredning bör göras. Viktig tid skulle ha vunnits omdenna insikt funnits redan vid föregående , när frågan väcktes. Hur denav regeringen aviserade utredningen kommer att läggas upp är ej klart närutskottet slutbehandlar de väckta motionerna. Det bör framhållas att utredningengenom en enda forskargrupp inte med säkerhet ger den nödvändiga allsidigabelysningen av maktförhållandena med deras mänga aspekter. Tanken har därförväckts om att tvä olika forskargrupper oberoende av varandra borde utredamaktfrågorna. Representanter för politiska partier och folkorganisationer böräven beredas tillfälle att ge sina synpunkter på utredningsarbetet i dess olikaskeden. UbU1984/85:34 15 omutredning av maktförhållandena i Till konstitufionsutskottet harhänvisats två motioner från allmänna motionstiden. 1985 om kartläggning avmaktförhållandena i del svenska samhället. Motionerna är följande: 1984/85:290 av Carl-HenrikHermansson m.fl. (vpk) vari hemställs att hos regeringen hemställerom initiativ för att genom en offentlig utredning kartlägga och analysera defaktiska, reella maktförhållandena i det svenska samhället och deras följderför olika grupper och individer. 1984/85:473 av () och () vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av en utredning avmaktförhållandena i . Till utbildningsutskottet harhänvisats motion 1984/85:1508 av m.fl. (fp) med förslag att 2milj. skall anvisas till forskningsrådsnämnden för /86 föratt nämnden härigenom skall initiera ett forskningsarbete med samma inriktningsom den norska maktutredningen. För all möjliggöra en mera samlad behandling av ärendetöverlämnar till utbildningsutskottet motionerna1984/85:290 och 1984/85:473. Därvid avger följandeyttrande. I motionerna åberopas den norskamaktutredningen, och motionärerna förordar att motsvarande undersökning skallkomma till stånd i . Bland de olika frågeställningar som enligtmotionärerna närmare bör belysas märks maktförhållandena inom näringslivet ochinom de privata och statliga företagen, och regeringens roll iförhällande till den statliga administrationen samt till intresseorganisationeroch näringsliv, kommunernas ställning, massmediernas roll. Andra angelägnaforskningsområden är enligt motion 1984/85:290 (vpk) kvinnornas ställning ochroll i samhället. Mofionärerna anför vidare alt makten bör beskrivas nedifrånur de styrdas, ur de maktlösas perspektiv. I motion 1984/85:473 (s) hävdas att frågan om vem ochvilka som bestämmer i och hur beslutsfattandet gär till inte hartillräckligt belysts. Motionärerna anser att del är påkallat med en utredningsom sammanfattar och vidareutvecklar tankegångar, utredningar och forskning sombedrivits . UbU1984/85:34 16 Den norska regeringen tillsatte år1972 en maktutredning som avslutade sitt arbete . Den hade fill uppgiftatt undersöka och klarlägga de faktiska maktförhållandena i det norskasamhället för att därigenom möjliggöra en offentlig debatt och krifisk analys.En utgångspunkt för arbetet var enligt direktiven att söka kartlägga självamaktbegreppet. I direktiven angavs vissa områden som borde bU föremål förspecialundersökningar, nämligen de ekonomiska maktgrupperingarna,organisationer inom arbets- och näringsliv, den administrativa apparatens,massmediernas och de internationella företagens maktposition. Utredningsarbetet leddes av en forskningsgrupp beståendeav tre professorer som vid sin sida hade en rådgivande kommitté om 24 personerutsedda av regeringen. Kommitténs ordförande var storlingspresidenten . arbete som bedrevs i en rad forskargrupper harresulterat i ett stort antal utredningsrapporter och böcker. Vid sin behandling av motionsförslag om enutredning av maktförhållandena i det svenska samhället avstyrkte utskottet (KU1984/ 85:5) förslaget med hänvisning till att flera offentliga utredningar hartagit upp olika aspekter av denna fråga. Utskottet redovisade det arbete somutförts inom koncenlrationsutredningen, låginkomstulredningen, kooperationsutredningen,verksledningskommittén, massmediekoncentrationsut-redningen ochfolkstyrelsekommittén. Av intresse i detta sammanhang är ocksä del arbete somsker inom slat-kommunberedningen och demokratiberedning. Flera av de frågor som motionärerna önskar få belystabehandlas i olika större forskningsprojekt. Dessa bedrivs med stöd frånhumanistisk-samhälls-vetenskapliga forskningsrådet, forskningsrädsnämnden ochriksbankens jubileumsfond. Bland de områden som undersöks kan här nämnasriksdagsforskning med projekten sektorisering och samordning i samtriksdagen och de organiserade intressena, välfärdsstaten och de centralastatsorganens styrelsekapacitet, kommunernas roll i framfiden, folkrörelsernai välfärdssamhället, kooperafion och ekonomisk demokrati, facklig politik ochfacklig makt , det svenska skattesystemet samtsamhällets organisation och förelagens förnyelse. Andra undersökningar rörsamhällsförändring i , politik som rafionellt handlande,decentralisering av politisk makt, värderingar och värderingsförskjutningar idet svenska samhället, upplevd rättvis och orättvis fördelning av resurser,jordbrukspolitiken som ett spel mellan olika intressegrupper. Ävenmassmediernas roll i samhället är föremål för undersökningar. Ett omfattande forskningsprogram som syftar till att ettsvenskt forskningskollegium för avancerad samhällsvetenskap skall inrättas harnyligen utarbetats på uppdrag av forskningsrådsnämnden,humanistisk-samhällsve-tenskapliga forskningsrådet och riksbankensjubileumsfond. I detta forskningsprogram ingår som teman för löpandeseminarieverksamhet flera frågor UbU1984/85:34 17 som anknyter till maktförhållanden i samhället. Viss forskning som berör frågor om maktstrukturen isamhället bedrivs vid som är knutet tilluniversitetet i . I enlighet med beslut om forskning (prop.1983/84:107, UbU 1983/84:28, rskr. 401) har en delegation inrättats förforskning om den offentliga sektorn. Verksamheten, som skall pågå under enförsöksperiod , koncentreras till frågor rörande folkstyrelsen samtstatens, kommunernas och landstingskommunernas roll i samhällsutvecklingen.Ordförande i delegationen är civilminister . Delegationen för jämställdhetsforskning som inrättades är1982 har i uppgift att fastställa forskningsbehov i frågor som rör jämställdhetmellan kvinnor och män samt kvinnans roll i samhällsutvecklingen. Vidare skalldelegationen initiera, samordna och följa forskning i sådana frågor samtstimulera kontakter mellan forskare, planerare, beslutsfattare och finansieringsorgan. Av redovisningen i det föregående framgår att det pä enrad områden pågår undersökningar som syftar till att kartlägga och analyseramaktförhållanden i det svenska samhället. Dessa undersökningar bedrivs i olikaformer - statliga utredningar, forskningsinsatser vid universitet ochhögskolor, vid fristående institutioner och med stöd frän främst forskningsrådenoch riksbanksfonden. Verksamheten är mångfacetterad beträffande såväl ämnen somvetenskaplig metodik. Som framgår av det föregående har många frågor varitföremål för uppmärksamhet, men det finns fortfarande förhållanden inomsamhället som bör bli föremål för forskning och analys. Utskottet vill med anledning av motionerna framhålla attdet är angelägel att resurser ställs till förfogande för ytterligare forskninginom relevanta ämnesområden. Utskottet noterar att regeringen nyligentillkännagivit att den avser att tillsätta en utredning med uppgift attkartlägga och analysera såväl den makt som utövas av näringslivet som den somutövas av myndigheter, organisationer och massmedier samt hur olika offentligaoch privata intressen sammanvävs. Utredningen skall ske genom en forskargruppsom självständigt skall genomföra projektet. Med hänvisning till vad som anförts konstaterar utskottetatt syftet med motionerna i allt väsentligt är tillgodosett. UbU1984/85:34 18 Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), Hans Nyhage (m), (),(), (), (), (),(vpk), (), (), () ochAxel (). (vpk) anför: Det är mycket fillfredsställande att ulskoltel nu - imotsats till vad förhållandet var - anser alt del behövsytterligare kartläggning och analys av maktförhållandena i värt samhälle. Detär dock viktigt alt den maktutredning som kommer till stånd inte endastbedrivs genom en grupp forskare utan att även företrädare för de politiskapartierna och för organisationer i någon form engageras i utredningsarbetet.