bet · G801AU13 · 1984-12-31 00:00:00 — Industriministern föreslår attdenna verksamhet intensifieras genom att länsstyrelserna fär möjligheter attsatsa ytterligare regionalpolitiska medel på sådana åtgärder. Regionalpolitiskamedel bör därför enligt industriministern kunna användas förföretagsutveckling genom - att stimulera nyföretagande och företagsförnyelse AU1984/85:13 63 att i form av utvecklingskapitalstödja bl. a. produktutvecklings- och marknadsföringsprojekt - att underlätta företagenslöpande verksamhet genom företagsserviceät- gärder och utbildningsinsatser. Vad beträffar utvecklingskapital skall sådana medelanvändas inom stödområdena eller i orter eller kommuner som regeringen beslutattillfälligt skall komma i fråga för regionalpolitiskt stöd. Tremotioner behandlar det regionalpolitiska ulveckllngskapitalet. anser i partimotion 2915 att länsstyrelsernainte bör ha möjligheter att ge utvecklingskapital till de regionalautvecklingsfonderna utan ett särskilt anslag på 130 milj. kr. bör upprättashärför att disponeras av fonderna. 1 motion 2962 anser () och () att regionalpolitiskt utvecklingskapital inte bör vara förbehålletstödområdena utan utgå i hela landet. m.fl. (s)framhåller i motion 2956 att det stora behovet av satsningar inomsmåföretagssektorn i gör att regionalpolitiskt utvecklingskapitaläven bör lämnas i kommunerna kommuner inte ingår i stödområdet. förordar regeringens förslag omregionalpolitiska insatser för företagsutveckling. Erfarenheterna av deregionala utvecklingsfondernas motsvarande verksamhet har i huvudsak varitgoda. En intensifiering av insatserna inom de regionalpolitiskt prioriteradeområdena kan mot bakgrund härav väntas bidra till utvecklingen av ettkonkurrenskraftigt näringsliv i dessa delar av landet. kan inte biträda förslaget i m.otion 2915om att medel för regional företagsutveckling skall tillförasutvecklingsfonderna direkt. Avvägningen av olika insatser på regional nivåsynes lämpligen böra ske genom länsstyrelserna, i all synnerhet sommöjligheterna alt öka insatserna för företagsutveckling kan variera mellanlänen. Beträffande frågan om anslag till utvecklingsfonderna hänvisar utskottettill sitt ställningstagande i betänkandet NU 1984/85:22. Motionen avstyrksalltså i ifrågavarande del. Beträffande motionerna 2956 och 2962 pekarnäringsutskotlet på att regeringen, oberoende av stödområdesindelningen, kan tahänsyn till förhållandena inom varje län vid fördelningen av länsanslaget.Samma gäller vid statens industriverks fördelning av medel till de regionalautvecklingsfondernas företagsservice och administration. Näringsutskottetfinner alltså inga skäl att biträda motionsyrkandena. anser för sin del attindustriministerns förslag om regionalpolitiskt utvecklingskapital ärytterligare en åtgärd varmed länsstyrelserna kan ta till vara deutvecklingsförutsättningar som finns i länet genom att bl. a. kunna stödjaföretagsutveckling och nyföretagande. Denna inriktning mot nya och delvis andraformer för länsstyrelserna att AU1984/85:13 64 utnyttja länsanslaget ser arbetsmarknadsutskottet positivtpå. Det bör emellertid enligt utskottets mening på sätt industriministernföreslagit begränsas till regionalpolitiskt prioriterade regioner. I andradelar av landet får utvecklingsfonderna utnyttja egna medel för sådanainsatser. Mot bakgrund härav och med hänvisning till näringsutskottetsyttrande bör motionerna 2915, 2956 och 2962 i motsvarande delar avslås.Propositionen tillstyrks i motsvarande del. () och ArneFransson (c) anser i motion 2911 att utvecklingsfondernas lånevillkor börändras för att underlätta för mindre företag inom industrin att investera i nyaoch ändamålsenliga lokaler. Detta motiveras av att lokalkostnaden inyproduktionen är två till högre än jämförbara lokaler uppförda förca . anför att såvitt utskottet kan finnaavser motionärerna införandet av en generell stödform utan särskiltregionalpolitiskt syfte. Med hänsyn bl. a. till angelägenheten av att antaletstödformer begränsas avstyrker ulskottet motionen. Arbetsmarknadsulskolletinstämmer i vad näringsutskottet anfört och avstyrker sålunda motionen. Regionalpolitiskt stöd till företagen I detta avsnitt behandlas de formerav regionalpolitiskt stöd som riktar sig direkt till företagen. Dessastödformer utgörs av lokaliseringsbidrag, lokaliseringslån, offertstöd, låntill regionala investmentbolag, investeringsbidrag, sysselsätlningsstöd,nedsatta socialavgifter och transportstöd. Företagsstöd kan lämnas även inom ramen för glesbygdsstödet.Detta behandlas i det följande avsnittet om insatser i glesbygd.Transportstödet behandlas som förut nämnts av trafikutskottet i betänkandet TU1984/85:20. Industriministern anför i propositionen att det är hans allmännabedömning att det regionalpolitiska stödet i huvudsak har fungerat bra och attdet har bidragit till en positiv industriutveckling i stödområdeslänen. Någramer långtgående förändringar i stödets utformning sägs det därför inle finnasskäl att göra. Det förutsätts sålunda att de ovannämnda stödformerna skallanvändas även i fortsättningen. Vissa förändringar föreslås dock med hänsyntill att nya faktorer har fått ökad betydelse för näringslivets utveckling ochlokalisering och att en starkare tonvikt har kommit att läggas vid åtgärder somstimulerar befintligt näringsliv och nyföretagande i regionerna. Härmedsammanhängande frågor om stöd lill marknads-, teknik- och produktutveckling m.m. har redovisats i det föregående avsnittet om teknikspridning ochföretagsutveckling. I det följande behandlas andra förändringar, bl. Industriministernanser således att det inte är påkallat med ingrepp i AU 1984/85:13 65 självauppbyggnaden av stödsystemet. En avvikande uppfattning kommer till uttryck i deföreliggande motionerna. Moderata samlingspartiet förordar attlokaliseringsbidragen samt offert- och sysselsättningsstöden ersätts avriskgarantilän. Dessutom förespråkar samma parti i likhet med centerpartietoch att lokaliseringslånen slopas. kommunisternaföreslår att nedsättning av socialavgifter skall slopas som stödmedel.Utskottet tar först upp till övervägande dessa skilda ståndpunkter när detgäller behovet av systemförändringar. Moderatasamlingspartiet hänvisar i kommittémotion 2951 till att den enligt partietsmening yviga av stödformer till industrin bör reduceras såväl tillomfattning som till antal stödtyper. När det gäller de regionalpolitiskastödformerna sägs varken utredningen eller propositionen ha gjort någraallvarliga försök att minska antalet stödformer. Med hänsyn härtill och dåambitionen bör vara att minska det selektiva stödet till förmån för etlgenerellt stöd föreslås en sammanslagning av vissa stödformer på så sätt attlokaliseringsbidrag, offertstöd och sysselsättningsstöd slopas och ersätts aven ny, marknadsanpassad låneform benämnd riskgarantllån. Vidare föreslås attlokaliseringslånen avskaffas. Riskgarantilånenskall enligt motionen utgöra en delfinansiering av projekten och kompenseraden högre risk som motiveras av lokalisering till ett stödområde. I övrigtförutsätts atl projekten blir finansierade med eget kapital och normalabankkrediter. Det skall vara möjligt att avskriva lånen eller skjuta uppåterbetalningen om inte tillräckligt stora intäkter genereras av projektet. Motionärernaföreslår dessutom att riskgarantilånen maximeras till 50, 35 och avprojektkostnaden i stödområdena A, B resp. C. Länsstyrelserna förutsätts kunnabesluta om lån till projekt med en totalkostnad upp till 9 milj.kr. I dessadelar överensstämmer motionsförslaget med motsvarande förslag i propositionenbeträffande lokaliseringsbidraget. Industriministernsovan redovisade uppfattning att det inte är motiverat med några mer långtgåendeingrepp i stödsystemet sammanfaller med den bedömning som har gjorts av denregionalpolitiska utredningen. Denna har inte heller funnit anledning till meringripande förändringar i själva systemuppbyggnaden. Enligt utskottets meninghar motionärerna inte lagt fram skäl som gör det befogat att frångå denbakomliggande bedömningen att det nuvarande systemet i huvudsak har fungeratväl. Motionsförslagetutgör en vidareutveckling av de tankar på en sammanslagning av stödformernasom skisserats i en reservation till utredningens betänkande och i någraremissyttranden över detsamma. Men även i föreliggande form utgör förslaget ettotillräckligt underlag för att, som motionärerna begär, utan ytterligareöverväganden genomföra en så radikal omgestaltning av det regionalpolitiskastödet som det här är fråga om. Motionsförslaget kan sägas innebära att deaktuella stödformerna ersätts av en modifierad form av det nuvarandeoffertstödet. tar man i 5 1984/85. AU1984/85:13 66 huvudsak bort de kostnadsreducerande bidragsinslag somsyftar till att påverka företagens benägenhet att göra regionalpolitisktönskvärda lokaU-seringar. Utskottet ifrågasätter om det är möjligt att uppnå någramer påtagliga regionalpolitiska effekter av etl stödsystem med den uppläggningsom anges av motionärerna. Med hänsyn härtill och till vad som anförts i övrigtavstyrker utskottet motion 2951 i nu berörd del. Den för moderata samlingspartiet, ochfolkpartiet gemensamma uppfattningen alt lokaliseringslånen bör avskaffasbehandlas, förutom i den behandlade motionen 2951 (m), i partimotion 2915(c) och kommittémotion 2937 (fp). Den långivning det här gäller bör enligtmotionerna kunna hanteras av banker eller andra kreditinstitut, dvs. på denordinarie kreditmarknaden. Från och sida förordasatl denna långivning skall underiättas av statliga kreditgarantier. Frågan om att ersätta lokaliseringslånen med lånegarantierhar berörts av den regionalpolitiska utredningen (betänkandet s. 294). finns både för- och nackdelar med långivning resp. lånegarantier.Utredningen tog dock inte ställning i frågan med hänsyn till att regeringenhade uppdragit åt () att utreda om det är lämpligt attersätta vissa statliga låneformer med en garantigivning. Vid denna utredninghar RRV beträffande lokaliseringslånen kommit fram till att dessa tillhör delåneformer som kan omvandlas till kreditgarantier. För egen del anser utskottet att man tills vidare börbehålla lokaliseringslånen som komplement till lokaliseringsbidragen. Det ärmöjligt att lånen, såsom sägs i propositionen (s. 77), kommer att spela en ökadroll till följd av den sänkning av lokaliseringsbidragen som behandlas i detföljande. Som utskoitet ser del kan det vara väsentligt atl medlångivning ge det ytterligare stöd som behövs för att säkerställa att angelägnaprojekt kommer till stånd, inte minst i de regionalpolitiskt mest utsattadelarna av stödområdet. En annan fördel är att en långivning från anslag påstatsbudgeten inte påverkas av åtstramningar på den allmänna kreditmarknaden. Till detta kan fogas en invändning som gjorts avriksbanken i anslutning till RRV:s utredning. Vid en långivning har staten ettodelat ansvar för att lånen återbetalas. Vid kreditgarantigivning splittrasdäremot ansvaret mellan staten och kreditinstituten. Detta försvagarkreditprövningen och kreditkontrollen. Lokaliseringsiänen innehåller inte längre någrasubventionsinslag. Räntan på lånen är högreän diskontot. Den tidigare möjligheten till temporär räntebefrielse harslopats. Från statsfinansiell synpunkt gör det ingen principiell skillnad omman tillgriper långivning eller kreditgarantier. Kostnader för staten uppstår ibåda fallen endast om låntagaren inte kan fullgöra sina förpliktelser. Vidkreditgarantier fär staten betala utestående belopp till kreditinstitutet, vidlångivning uppstår förlusten genom att det tidigare utbetalade länet intelängre amor- AU 1984/85:13 67 teras.Vad amorteringarna beträffar kan tilläggas att de belopp som tillfaller statensom avbetalningar på tidigare beviljade lokaliseringslån numera är störte änsumman av de nya lån som beviljas. Vadovan sagts innebär sammanfattningsvis att utskottet inte har kunnat övertygasom att det är förenat med några egentliga fördelar att övergå från långivningtill kreditgarantier inom lokaliseringsstödets ram. Utskottet avstyrker såledesyrkandena härom i och motioner, 2915 resp. 2937, imotsvarande delar. Av delta ställningstagande följer att utskottet avstyrkeräven yrkandet i motion 2951 om att avskaffa lokaliseringslånenutan att ersätta dem med ett kreditgarantisystem. Detta skulledessutom innebära en kraftig försvagning av lokaliseringsstödet som utskottetinte kan medverka till. Vänsterpartietkommunisterna yrkar i motionerna 1125 och 2943 atl nedsättning avsocialavgifter skall avskaffas som regionalpolitiskt medel. Den nedsättning somnu tillämpas i drar avsevärda kostnader, anför vpk, utan att genågot verkligt utbyte åt länet. De anslagsmedel som kan frigöras genom att manslopar avgiftsnedsättningen vill vpk omdisponera för insatser i malmfälten ochför att öka det s. k. länsanslaget. Vpkhar motsatt sig den avgiftsnedsättning det här gäller alltsedan frågan första gångenaktualiserades. I ett senare avsnitt kommer att redovisas andra skiljaktigauppfattningar. Dessa gäller dock närmast de geografiska och branschvisaanvändningsområdena för avgiftsnedsättningen. I övrigt får konstateras att detråder en bred politisk enighet om att nedsättning av socialavgifter bör ingåbland de regionalpolitiska medlen för att främja företagsutveckling. Utskottethar samma uppfattning och avstyrker sålunda de förevarande yrkandena imotionerna 1125 och 2943. I propositionen (s. 5657) påpekas att förutom deldirekta stödet till företagen har vissa statliga organ och deras verksamhetstor regionalpolitisk betydelse, såsom de regionala utvecklingsfonderna.Norrlandsfonden etc. Även systemet med allmänna investeringsfonder sägs ha ett uttalatregionalpolitiskt syfte. Det upplyses att regeringen avser att förbättramöjligheterna att utnyttja investeringsfonderna i regionalpolitiskt syfte.Sålunda bör temporära stödorter och stödkommuner kunna jämställas medstödområdet vid ianspråktagande av fonderna. Regeringen avser även att mergenerellt tillåta kombination av fondulnyttjande och regionalpolitiskt stöd. Vadnu upptagits fär anses tillgodose yrkandet i motion 1195 av () om en mer enhetlig tillämpning av systemet med lokaliseringsstöd ikombination med utnyttjande av investeringsfond. Motionen bör sålunda inteföranleda någon åtgärd. AU 1984/85:13 68 Somallmänna villkor för regionalpolitiskt stöd gäller bl. attstöd får lämnas endast till verksamheter som bedöms få tillfredsställandelönsamhet och ge de anställda en varaktig sysselsättning, allminst av det antal arbetsplatser som tillkommer genom stödet skall förbehållasvartdera könet, altstöd får beviljas endast om de anställda uppbär lön och andra anställningsförmånersom är minst likvärdiga med dem som utgår enligt det kollektivavtal som ärtillämpligt, atl stödmottagaren skallha en auktoriserad eller godkänd revisor. Dessagrundläggande villkor bör enligt propositionen gälla även i fortsättningen.Någon ändring har inle heller aktualiserats vid utskottets behandling avfrågan. Vidfastställandet av vad som skall anses som stödberättigad verksamhet är denprincipiella utgångspunkten att alla verksamheter som kan påverkas i fråga omlokalisering eller omfattning kan få stöd. Som stödbe-rättigade enligt förnärvarande gällande regler anses följande verksamheter: Industriell ochindustriliknande verksamhet. Verksamhet med huvudsakliginriktning pä tjänster för den industriella produktionsprocessen. Partihandeloch uppdragsverksamhet med väsentlig betydelse för näringslivets, främst industrins, utveckling inom en region. Turistverksamhet som bedrivsinom stödområdena A och B eller, om särskilda skäl föreligger, sådan verksamhetsom bedrivs i primärt rekreationsområde i stödområde C. Framställning av fasta bränslen(torv och flis) inom stödområdena A och B. Industrilokaler som uppförs i privateller regi på mindre orter med tillfredsställande förutsättningar förden verksamhet som skall bedrivas i lokalerna eller som uppförs av StiftelsenIndustricentra. Verksamhet i form av regionalainvestmentbolag. Annan verksamhet som bedöms fåväsentlig betydelse för näringslivet i regionen eller annars bedöms ha särskildregionalpolitisk betydelse. Ipropositionen föreslås att den stödberättigade verksamheten vidgas i följandeavseenden. Stödbör kunna ges till all uppdragsverksamhet, dvs. nuvarande begränsningar attden skall vara inriktad mot industriföretag, ha mer än lokal betydelse etc.slopas. Vidare skall pälsdjursuppfödning och fiskodling bli stödberättigadeverksamheter. Ifråga om turistverksamhet förordas i propositionen att stöd skall kunnabeviljas även om det gäller en anläggning som skall arrenderas ut. Slutligenerinras om att del genom regionala och centrala initiativ skapas olika AU 1984/85:13 69 formerav teknikinriktade institut. Kommuner som är engagerade som ägare - helt ellerdelvis - i teknikcentra av denna typ bör kunna få stöd vilket inte är möjligtmed de regler som gäller för det regionalpolitiska stödet. Regeringensförslag beträffande vidgning av den stödberättigade verksamheten har inte möttinvändningar i de föreliggande motionerna. I dessa förespråkas i stället attomfattningen av denna verksamhet vidgas ytterligare. ,som uttryckligen tillstyrker de aktuella regeringsförslagen, föreslår i motion2915 att trädgårdsnäringen skall bli stödberättigad. Vidare föreslår BörjeHörnlund (c) och () i motion 2269 att stöd skall kunna lämnastill växthus för grönsaksproduktion enligt de regler som gäller för bidrag tillkommunala industrihus. Trädgårdsnäringentillhör inte de verksamheter som är särskilt angivna som stödberättigade.Därmed är inte sagt att näringen är utesluten från stöd. Detta kan nämligen gesmed tillämpning av den allmänna regeln att stöd kan beviljas en verksamhetoavsett dess inriktning, om den bedöms ha särskild regionalpolitisk betydelse.Även glesbygdsstöd kan bli aktuellt. I praktiken har stöd också lämnats tillföretag inom trädgårdsnäringen. Att generellt inbegripa denna näring som berättigadtill regionalpolitiskt stöd är dock mindre lämpligt. Staten lämnar nämligenredan ett reguljärt stöd till trädgårdsnäringen finansierat från två anslag påjordbrukshuvudtiteln. Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m. m.och Främjande av trädgårdsnäringen. Konkurrerande stödformer på ett så passbegränsat näringsområde som det här gäller, därtill finansierade från skildahuvudtitiar, bör undvikas. Utskottet avstyrker motionerna 2269 och 2915 i de nuredovisade delarna. Ianslutning härtill bör behandlas ett yrkande i motion 2744 av (c)och i (c) om ökat stöd till produktutveckling ochmarknadsföring även inom den areella sektorn. Motionärerna gör gällande attinom den industriella delen av denna sektor, varmed de avser t. ex.äggproduktion, tomalodling och fiskodling, kan stöd utgå men att så inte ärfallet med odlingsdelen. De menar att stödmöjligheterna bör vidgas i sådanafall. Stödlill produktutveckling och marknadsföring kan lämnas framför allt i formav offertstöd och lokaliseringslån. Stödmöjligheterna kommer att öka med detregionalpolitiska utvecklingskapital som behandlats i det föregående och somtar sikte på delfinansiering av aktiviteter av just detta slag. Därmed ärmotionsyrkandet till viss del tillgodosett. Med hänsyn härtill och då utskottetinte är berett att tillmötesgå motionärerna i den mån deras yrkande innefattaren ytterligare vidgning av begreppet stödberättigad verksamhet bör motion 2744i denna del lämnas utan åtgärd från sida. () ochBörje () föreslår i motion 2130 att AU 1984/85:13 70 jordbruksföretagi skall kunna åtnjuta regionalpolitiskt stöd med hänvisning bl. a.till att förutsättningarna för jordbruksdrift är helt andra i än i desödra och mellersta delarna av . åberopas att jordbruketfortfarande spelar en stor roll för sysselsättningen i . Utskottetinstämmer med motionärerna i att jordbruket har stor betydelse för befolkning,sysselsättning, service och miljö i norta . Jordbruket är med andra ordav väsentlig regionalpolitisk betydelse för . Men det är just av dettaskäl som det inom jordbrukspolitikens ram har utvecklats ett särskilt,regionalpolitiskt motiverat stöd till jordbruket i norra i form avprisstöd och rationaliseringsstöd. Detta föreslås bli förstärkt i regeringensproposition om livsmedelspolitiken, 1984/85:166, och därtill anslutandemotioner. Det ärendet är under behandling i jordbruksutskottet. Parallellthärmed bör inte initiativ tas för att införa nya regionalpolitiska stödformertill jordbruket i norra , varför utskottel avstyrker motion 2130. Somovan nämnts föreslås i propositionen att pälsdjursuppfödning i fortsättningenskall anses som stödberättjgad verksamhet. Vid bifall härtill tillgodoses i detväsentliga syftet med motion 2163 av () om attregionalpolitiska medel skall avsättas för utvecklingsinsatser inom pälsdjursnäringeni . Motionen bör därför inte föranleda någon åtgärd. nyssnämnda partimotionen 2915 pekar på de svårigheter medgränsdragningen som kan uppstå vid bestämningen av stödberättigad verksamhet.Avgörande bör vara om en verksamhet långsiktigt främjar arbetsmarknadensstruktur och utveckling i den berörda regionen. Med utgångspunkt häri ansercenterpartiet att det bör vara möjligt att med en generös tillämpningtillgodose exempelvis företag på mjukvarusidan inom dataområdet. Detta börenligt motionen ges regeringen till känna. 1det föregående har betonats att i princip all verksamhet kan ges stöd om den idet enskilda fallet framstår som angelägen från regionalpolitisk synpunkt.Redan med dagens regler bör det alltså vara möjligt att bevilja stöd för sådankonsultverksamhet som det här är fråga om under de förutsättningar som ges imotionen. Denna stödmöjlighet bör öka med den vidgning av begreppetuppdragsverksamhet som föreslås i propositionen och som ulskottet för sin delär berett att godta. Som förut nämnts innebär denna vidgning att i princip alluppdragsverksamhet som har betydelse för näringslivet utan dagens begränsningarskall kunna få stöd under samma förutsättningar som gäller för annan stödberättigadverksamhet. Enligt utskottets uppfattning bör den i motionen önskadetillämpningen därmed kunna uppnäs utan det begärda tillkännagivandet tillregeringen. Motionen i denna del påkallar sålunda inte någon åtgärd. Imotion 2954 av m.fl. (s) föreslås stöd till lokaler för uthyrningtill s. k. avknoppnings- och groddföretag. AU1984/85:13 71 Frågan har berörts i denregionalpoliliska utredningens betänkande (s. 271-272). Vad som ligger tillgrund för motionen är den verksamhet som bedrivs av stiftelserna Centek ochUMINOVA, bildade av tekniska högskolan i resp. Umeå universitet.Stiftelsernas ändamål är lokalanskaffning till små teknikföretag. Utskottetanser att man i första hand bör pröva de nya stödmöjligheter för teknikcentrasom behandlats i det föregående, i den mån de stödbestämmelser som redan finnsinte är tillämpliga. Till följd härav är utskottet inte berett att föreslånågon åtgärd med anledning av motion 2954 i denna del. Lokaliseringsstöd kan enligt särskilda regler lämnas föruppförande av industrilokaler för uthyrning till företag. () ochBertil () begär i motion 1520 ett obundet bidrag för industrdokaleri med åberopande av brist på lämpliga lokaler i länet för nystartadeföretag. Ett genomförande av motionsförslaget förutsätter att länettilldelas ett särskilt anslag som kan användas för ändamålet. Som antyds imotionen har länet, på utskottets initiativtilldelats ett sådant anslag. Utskottet är inte berett att på nytt föreslå enliknande extraordinär åtgärd och avstyrker motion 1520 i den föreliggandedelen. Enligt motion 2919 av () bör prövas ominte lokaliseringsstöd vore en bra form för att påverka lokaliseringen av denverksamhet som bedrivs inom de statliga affärsdrivande verken. Ett liknande förslag som framförts av denregionalpolitiska utredningen avvisas i propositionen (s. 70) med hänsyn tillatt statsmakterna har andra möjligheter att påverka affärsverken att taregionalpoliliska hänsyn. Utskottet är av samma mening och avstyrker därmedyrkandet i motion 2919.