bet · G801AU13 · 1984-12-31 00:00:00 — Läget vid slutet av framgår av följandetabell som hämtats från propositionen och dessutom ger kompletterande informationom de enskilda centra; Ange (1980) Dessutom 90 AMU-elever. AU 1984/85:13 81 I propositionen utgår industriministern från attverksamheten med statliga industricentra skall fortsätta som enregionalpolitisk satsning och redovisar vissa överväganden om vilka åtgärdersom kan vidtas för att minska den stora andelen tomma lokaler. Sålundabör inte byggas några nya centra och befintliga lokaler bör inte utvidgasförtän man med störte säkerhet än kan få dem uthyrda. Vidrekryteringen av hyresgäster bör man inte längre ställa samma krav som tidigarepå att sysselsättningen på orten skall öka. På orten befintliga företag skallmed andra ord få störte möjligheter att hyra lokaler i anläggningarna. Dessabör vidare öppnas i störte utsträckning än nu för olika typer avserviceföretag. 1 övrigt pekar industriministern på angelägenheten av ettvidgat samarbete med olika organ, bl. a. kommunerna och de regionalautvecklingsfonderna. Problemetmed de outhyrda lokalerna aktualiseras även i motion 2951 av m.fl. (m). I denna föreslås att skall ge regeringen till känna att detär nödvändigt att kraftigt höja uthyrningsgraden och ökahyresintäkterna. Möjligheterna bör undersökas att avyttra delar av stiftelsensanläggningar. Somframgår av det ovan lämnade referatet av propositionen är det i motionenpåtalade problemet med de outhyrda lokalerna uppmärksammat avindustriministern, som också redovisat sin syn på möjliga åtgärder för attavhjälpa problemet. Vad därvid anförts bör godtas av . Med hänsynhärtill och dä utskottet betraktar det uppslag motionärerna tillförtdiskussionen - en partiell avyttring av anläggningarna - som alltför defensivtär det inte påkallat att göra det tillkännagivande till regeringen som begärs imotion 2951. Denna avstyrks sålunda i den nu behandlade delen. finns ett system för s k.lokaliseringssamråd som bygger pä överenskommelser mellan regeringen ochindustriföretagens organisationer - . Samrådet sker direkt mellanregeringen och de störte industriföretagen och omfattar ca 170företag/koncerner med mer än 500 anställda. Syftet med samrådet är att skapaförutsättningar för att de av statsmakterna fastställda riktlinjerna förregional- och sysselsättningspolitiken kan beaktas på ett tidigt stadium iplaneringen av investeringarna inom industrin. Riksdagenhar senare beslutat att systemet med lokaliseringssamråd skall utvidgas tillatt också gälla den privata service- och tjänstesektorn (AU 1978/79:23). Dettasamråd handhas numera av SIND. Ipropositionen anförs nu att industrins utveckling under senare delen av1970-talet och böljan av inneburit en försämring av förutsättningarnaatt uppnå lokaliseringssamrådets ursprungliga syfte. Samrådet har därför iregionalpolitiskt hänseende främst kommit att avse frågor med 6 Riksdagen1984/85. AU 1984/85:13 82 anknytningtill investeringar vid befintliga arbetsställen, omlokaliseringar ochföretagsrekonstruktioner. Antalet fall av rena nyetableringar ellerfilialutläggningar i gruppen av samrådsföretag har varitmycket ringa. I praktiken har också det regelbundna samrådet kommit attkoncentreras till ett urval av de företag som berörs av överenskommelsen. Underår 1984 skedde en ökning av antalet anställda inom industrin. I propositionenpåpekas att i de större industriföretagen inträffade ökningen av antaletanställda i huvudsak i befintliga'anläggningar. En eventuell fortsatt uppgångav sysselsättningen inom de större företagen bedöms komma att främst tillföraarbetstillfällen till företagens redan existerande produktionsenheter. Äveninvesteringar inom nya produktområden förväntas ske i anslutning tillbefintliga arbetsställen. För detta talar enligt propositionen såväleffektivitetsskäl som företagens strävan att långsiktigt tryggasysselsättningen på orter där de redan är etablerade. Den slutsats som dras äratt trots en allmänt sett gynnsammare utveckling inom industrin kan inte någramera betydande nyetableringar eller omlokaliseringar förväntas bland de företagsom är föremål för samråd. Vidareframhålls i propositionen att samrådet också inneburit att överläggningarnamed företagen gällt ett vidare industripolitiskt och bransch-orienteratperspektiv. Medhänsyn till att förutsättningarna för verksamheten med lokaliseringssamråd medindustriföretagen har förändrats avsevärt sedan den påbörjades'saml atlinriktningen successivt förändrats anser industriministern att det är befogatatt göra en översyn av systemet med lokaliseringssamråd. Därvid kommer ocksåatt övervägas frågan om att koncentrera samrådsverksamheten medindustriföretagen till ett mer begränsat antal företag. Sexmotioner, nämligen 546, 1443, 2915, 2919, 2928 och 2951, har yrkanden somavser lokaliseringssamrådet. Utskottetlar först upp motioner som rör lokaliseringssamrådets framtida inriktning. Isammanhanget behandlas också elt yrkande om avveckling av samrådet. Det senareyrkandet återfinns i motion 2951 av m.fl. (m). Motionärernamenar att regering och riksdag skall styra näringslivet genom generella lagaroch förordningar och inte genom ospecificerade förhandlingar. 1centerns partimolion 2915 finner man en översyn av samrådet motiverad menstryker under att översynens syfte måste vara atl fördjupa och effektiverasamrådet, inte att avveckla det. Detta skulle bl. a. kunna ske genom att man isamrådet särskilt beaktar den privata tjänstesektorns snabba tillväxt. Vidareföreslår motionärerna att den s. k. offertprincipen skall användas på ettkraftfullt sätt för att åstadkomma angelägna lokaliseringar. Medanledning av att samrådet kommit alt röra sig om branschfrågor och enskildaföretagskriser förordas i motion 2919 av () AU 1984/85:13 83 attde ursprungliga intentionerna med samrådet bör kvarstå. Samrådet bör enligtmotionären fortsättningsvis avse hur de största industriföretagen i landetskall bevara och medverka till att skapa nya arbetstillfällen i de områden därdet är mest angeläget. Sten-OveSundström m.fl. (s) kräver i motion 2928 också att lokaliseringssamrådet skallvara kvar och få en mer regionalpolitisk inriktning. Motionärerna tar också upplokaliseringssamrådet med företag inom den privata service- och tjänstesektorn.De noterar ätt regeringen har givit SIND i uppdrag att utveckla metoder ochmedel för att påverka utbyggnaden och lokaliseringen av företag ochverksamheter inom den privata service- och tjänstesektorn till stödområdena.Motionären anser alt det är angeläget att styra delar av den ökandesysselsättningen inom denna sektor till sysselsättningssvaga regioner. De menaratt erfarenheterna av de lokaliseringar som skett tillNorrbotten av företag av detta slag visat att utbildningsinsatser inomarbetsmarknadsutbildningens ram varit ett mycket viktigt medel och att detreguljära regionalpolitiska stödet inte passat in för verksamheten. Mot dennabakgrund föreslår de att samarbetsformerna mellan SIND och AMS när det gällerlokaliseringssamrådet för denna sektor bör utformas så att behovet avarbetsmarknadsutbildningen i sammanhanget kan tillgodoses på ett smidigt sätt. framhållit i det föregående medför bl. a. den minskandesysselsättningstillväxten inom den offentliga sektorn risker för en ökadregional obalans. Den regionalpolitiska åtgärdsarsenalen får mot den bakgrundeninte försvagas. Som anförs i motionerna 2919 och 2928 är det därför angelägetatt samrådet även efter den i propositionen aviserade översynen bibehåller sittregionalpolitiska syfte. Utskottet utgår ifrån att detta också är regeringensavsikt. Motionerna behöver därför inte föranleda någon åtgärd i den delen. Avvad här sagts följer också att utskottet inte kan godta attlokaliseringssamrädet avvecklas enligt vad som föreslås i motion 2951. och motsvarande inom den privata service- och tjänstesektorn tasupp i motionerna 2915 och 2928. I båda motionerna görs uttalanden om förstärkningav detta samråd. Utskottet behandlade vid förra utvecklingen inom denprivata service- och tjänstesektorn och anförde att sysselsättningstillväxtenenligt tillgängliga prognoser främst kommer att ske inom dennasektor. Mot bakgrund av den ojämna geografiska fördelningen av dessaverksamheter - här kan nämnas att av de sysselsatta fanns istorstadsområdena - och den risk för försämrad regional balans som enexpansion enbart på nuvarande lokaliseringsorter kan innebära, framhöllutskottet att det är mycket angeläget att utveckla metoder som kan påverkaderas lokalisering. Utskottet vill tillägga att detta framstår som särskiltviktigt om den privata service- och tjänstesektorn skulle växa till ytterligaretill följd av eventuell privatisering av den offentliga sektorn. AU1984/85:13 84 framhållit i det föregående är en sådan privatiseringemellertid till nackdel för den regionala utvecklingen och måste därför avvisasäven av regionalpolitiska skäl. Mot bakgrund av vad här sagts är det angeläget attlokaliseringssamrädet' med företag och motsvarande inom den privata service-och tjänstesektorn fullföljs med ökad kraft. Utskoitet utgår från - med hänsyntill den redovisning av den regionala problembilden som lämnas i propositionen att detta också är regeringens avsikt. Utskottet noterar i sammanhanget detuppdrag SIND har att särskilt analysera och utveckla metoder och medel för attpåverka utbyggnad och lokalisering av nämnda verksamheter till stödområdena.Det är angeläget att detta arbete fullföljs så snabbt som möjligt så attresultaten kan nyttiggöras i del praktiska arbetet. Det kan enligt utskottetsmening vara lämpligt att i sammanhanget uppmärksamma vad som sägs i motion 2928om samverkan mellan . föreslås godkänna vad utskottet häranfört med anledning av motionerna 2915, 2919 och 2928. Tre motioner tar upp frågan om regionala prioriteringar isamband med lokaliseringssamrådet. Styrning av de större företagenslokalisering till skogslänen förordas i motion 2954 av m. fl. (s).I motion 546 av m.fl. (s) föreslås attetableringsdelegationen -dvs. den enhet inom industridepartementet som biträderregeringen med samrådet - i sitt arbete skall ta upp frågan om storföretagensutbyggnader och nyetableringar i Bergslagen. Samma önskemål framförs i motion1443 av m. fl. (s). Som utskottet återkommer till i det följande är denregionalpolitiska situationen i delar av Bergslagen allvarlig. Utskottet utgårfrån att regeringen använder de regionalpolitiska instrumenten inkl.lokaliseringssamrådet för att underlätta lösningen av dessa problem. Utskottetanser det emellertid olämpligt att binda regeringen vid en viss regionalprioritering vid detta samråd. Utskottet avstyrker därför motionerna 546 och1443 i aktuella delar. Kravet i motion 2954 om en styrning av företagslokaliseringentill skogslänen behöver inte föranleda någon åtgärd eftersom en sådan effekt ärlokaliseringssamrådets huvudsyfte. Glesbygdsstöd kan enligt SFS 1979:638 lämnas till - intensifieradekommunala sysselsättningsinsatser (IKS) I storleksordningen 130 milj. kr. har under desenaste tvä åren lämnats glesbygdsstöd. Av dessa medel har utbetalats ide fem AU 1984/85:13 85 Medlen, som disponeras av länsstyrelserna, ingår i anslaget C 4.Regionala utvecklingsinsatser m. m. För riket totalt användes under samma tidca av detta anslag till glesbygdsinsatser. Enligtglesbygdsdelegationens uppskattningar har glesbygdsstödet givit ca I 000arbetstillfällen . De flesta arbetstillfällena harvarit av bestående art. Kostnaden per arbetstillfälle har uppskattats till igenomsnitt ca . i de fall bidrag i form av stöd till företag har utgått.Kostnaderna per arbetstillfälle vid t. ex. lokaliseringsbidrag ligger betydligthögre. Genomstödet till kommersiell service har enligt under entioårsperiod drygt 200000 glesbygdsbor och ca 30000 fritidsboende fått entryggad varuförsörjning genom att de har kvar en dagligvarubutik inom rimligtavstånd. Jordbrukethar stor betydelse för sysselsättningen i glesbygden. Utöver regionalpolitikenär därför jordbrukspolitiken viktig för glesbygdens utvecklingsmöjligheter.Detta gäller främst norra . jordbruket i norra utgåri form av prisstöd och rationaliseringsstöd. Även om jordbruket i denna del avlandet har liten omfattning i förhållande till områdets geografiska storlek kandet ha stor lokal betydelse för sysselsättningsmöjligheterna och som bas förkombinationssysselsättning. Inkomster från jordbruket kan ge ett väsenfligtsysselsättnings- och inkomsttill-skott som tillsammans med andraförsörjningsmöjligheter bidrar till upprätthållande av befolkningsunderlag,näringsliv, service m.m. i denna del av landet. Som en följd av dettaförbättras även landets beredskapssituation. Somtidigare nämnts har regeringen i proposition 1984/85; 166 lämnat förslag tillriksdagen om riktlinjer för en samlad livsmedelspolitik. Förslaget innebär bl.a. att stödet till jordbruket i norra förstärks. Medelsbehovet förprisstödet till skogslänen vid oförändrad produktionsvolym beräknas enligtpropositionen bli ca 352 milj. kr. för /86. Propositionen beredsför närvarande inom jordbruksutskottet. I den nu föreliggande propositionen 1984/85: 115framhålls att insatserna i glesbygd bör inriktas på att ta till varaglesbygdens resurser och utvecklingsmöjligheter. Vidare bör insatsernaintensifieras med förstärkt inriktning på offensiva och utvecklingsinriktadeåtgärder. Glesbygdspolitikensinriktning behandlas i två motioner. I en partimotion från vpk, 2943,framhålls bl. a. att det är nödvändigt med ett grundläggande politisktställningstagande i glesbygdspolitiken. För att motverka koncentrationen tillriks- och länscentra blir det enligt vpk nödvändigt med en styrke- ochresurskoncentration inom varje glesbygd. I motion 2951 av m. (m) anges att en översyn av det nuvarande regelsystemet inom flera områden börgöras i syfte att genom förenklingar under- AU1984/85:13 86 lätta glesbygdens utveckling. Motionärerna understrykervikten av att glesbygdsstödet är flexibelt och kan anpassas efter de olikaförhållanden som råder i olika län. Utvecklingen i glesbygderna är i hög grad beroende av denallmänna ekonomiska utvecklingen samt av olika samhälleliga beslut och avbeslut inom näringslivet. Utskottet instämmer i de bedömningar som görs i propositionenom att inriktningen av glesbygdsstödet och övriga insatser i glesbygden börvara alt ta lill vara dessa områdens resurser och utvecklingsmöjligheter.Utvärderingar av glesbygdsstödet visar på betydande sysselsättningseffekter avde insatser som gjorts . Det bör dock vara en uppgift förglesbygdsdelegationen att fortlöpande följa tillämpningen av glesbygdsstödetoch till regeringen lämna förslag till förenkling och anpassning av stödettill rådande förhållanden samt att i övrigt ge förslag till åtgärder inom andraområden som har betydelse för glesbygdens utveckling. Utskottet anser därföratt någon ytteriigare översyn av nuvarande regelsystem inte är aktuell. Motion2951 i motsvarande del bör således inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Såväl glesbygdsdelegationen som remissinstanserna anseratl glesbygdspolitiken i huvudsak fungerar väl. Utskottet delar i stort dennauppfattning och stödjer den inriktning av glesbygdspolitiken som anges i propositionen.Motion 2943 i motsvarande del avstyrks av utskottet. I propositionen föreslås alt högstabelopp för stöd tdl företag i glesbygd för avskrivningslån höjs från 200000till . samt att stödet till hemarbete inordnas som en del av stödettill företag. I motionerna 2915 av m.fl. (c) och 2937 av RuneÅngström m.fl. (fp) föreslås att högstbeloppet höjs till . Högsta belopp för avskrivningslån för uthyrningsstugorföreslås i propositionen höjas . (c) och m.fl. (fp) föreslår i ovan nämnda motioner aUhögsta belopp för uthyrningsstugor skall utgöra . Ulskottet noterar alt förslagen i motionerna omhögslbelopp överensstämmer i stort med glesbygdsdelegationens förslag.Beloppsgränserna för avskrivningslån räknades upp kraftigt . Ipropositionen föreslås nu dessutom en 30-procentig uppräkning av beloppen.Större investeringsobjekt kan även erhålla lokaliserings- ellerinvesteringsbidrag. Av dessa skäl . anser utskottet att den i propositionenföreslagna uppräkningen är tillfredsställande och föreslår således attriksdagen godkänner regeringens förslag. Utskottet avstyrker motionerna 2915och 2937 i motsvarande delar. 1 motion 2913 anför () atl destödberättigade ändamålen vid stöd tUl förelag i glesbygd bör utvidgas så attavskrivningslån för s. k. mjuka investeringar skall fä lämnas även utanförregionalpolitiskt prioriterade områden. 1 motionen hänvisas till ett förslag idenna riktning från glesbygdsdelegationen. Det är angeläget att investeringar i AU1984/85:13 87 produktutveckling, marknadsföring m. m. sker. Sådanainvesteringar bör, enligt propositionen, inte vara stödberättigade inomglesbygdsstödets ram. Utskottet instämmer i denna bedömning. Glesbygdsföretag iregionalpolitiskt prioriterade områden bör emellertid kunna få del av detregionalpolitiska utvecklingskapital som utvecklingsfonderna kan disponera.Riksdagen bör avslå motion 2913 i motsvarande del. I propositionen föreslås att högstabelopp för stöd till intensifierade kommunala sysselsätlningsinsatser(IKS-stödet) höjs frän . för enskilda arbetsobjekt. Imotionerna 2915 och 2937 föreslås att beloppet höjs till . vilket ocksåföreslogs av glesbygdsdelegationen. Den höjning som förordas i propositionen innebär även idetta fall en 30-procentig ökning. Beloppet räknades upp kraftigt även år 1982.Utskottet finner inte skäl till någon uppräkning utöver den avregeringen föreslagna. Utskottet föreslår att godkänner regeringensförslag och avslår aktuella delar av motionerna 2915 och 2937. Nuvarande regler om att IKS-stödet skall reserveras förföreträdesvis äldre arbetslösa bör slopas enligt motion 2915 av ThorbjörnFälldin m.fl. (c). Enligt motionärerna är det angeläget att IKS-verksamheten påett mer offensivt och långsiktigt sätt kan användas som ett regionalpolitisktinstrument. Enligt utskottets mening bör IKS-stödet som förordas ipropositionen även fortsättningsvis reserveras för äldre arbetslösa. Dessa ärofta lokalt bundna och har svårt att få ett arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. För andra grupper med hög arbetslöshet, exempelvis ungdomar,görs särskilda insatser inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Utskottet föreslåratt avslår motion 2915 i motsvarande del. I motion 2960 lämnar () förslag tillupprustning av byskolor i glesbygd som ett led i den regionalpolitiskasatsningen. Byskolorna skulle kunna användas som t. ex. turisthem föråtervändande ortsbor, samlingslokal för den bofasta befolkningen eller mindretillverkningsindustri. Möjligheten att rusta upp byskolor i glesbygd, vilketföreilås i motion 2960, finns redan inom glesbygdsstödets ram. Stödet tillsamhällelig service används av kommunerna för att rusta upp bl. a. byggnaderoch samlingslokaler. Likaså kan IKS-stödet användas i detta syfte. som köper äldre byggnad kan också få glesbygdsstöd till upprustningav lokal för företagsverksamhet, turism m. m. Motion 2960 bör således inteföranleda någon åtgärd från sida. I propositionen föreslås vidare attom särskilda skäl föreligger skall stöd till vissa godstransporter fä lämnasdirekt till företag eller ekonomisk förening inom ramen för stödet tillsammhällelig service. Industriministern stryker under att här aktuelltgodstransportstöd även i fortsättningen bör AU1984/85:13 88 vara ett initialstöd, som får lämnas under högst . Itvå motioner, 2913 av () samt 2962 av ()och (), framhålls att godstransporlstödel bör kunna utgå permanent.I motion 2913 tas upp förhållandena i därförsöksperioden utgår ; Motionärerna anför att desärskilda merkostnaderna för transporter som uppstår vid näringsverksamhet förboende på öar utan landförbindelser är i princip permanenta. I motion 2962anges också att det aktuella stödet har visat sig vara mycket effektivt ochökar förutsättningarna för att behålla en levande skärgård. Utskottet anser att försöksverksamheten med stöd tillkommuner för skärgårdstransporter har varit angelägen men är inte berett attförorda att stödet efter detta initialskede permanentas. Utskottet avstyrkermotionerna 2913 och 2962 i motsvarande delar. Förslaget i propositionen om attäven företag eller ekonomiska föreningar skall kunna komma i fråga för detaktuella stödet om särskilda skäl föreligger är enligt utskottets meningändamålsenligt. En sådan ordning innebär ökade förutsättningar för företag ochekonomiska föreningar atl starta verksamheter. Glesbygdens möjligheter ochresurser kan därmed bättre tas till vara. Utskottet föreslår att godkänner regeringensförslag om tnöj-ligheten att lämna stöd till företag eller ekonomiskaföreningar för vissa godstransporter i glesbygd. Möjligheterna till glesbygdsstöd ål fiskerinäringen imellersta och norra tas upp i motion 2696 ay m.fl. (s). Ovan har utskottet tillstyrkt regeringens förslag att stöd till vissagodstransporter får lämnas direkt till företag eller ekonomiska föreningar omsärskilda skäl föreligger. Denna slödmöjlighet bör enligt utskottets meningäven i viss utsträckning komma fiskerinäringen i mellersta och norta Bohusläntill del. Vissa kommuner inom detta område har även av regeringen utpekats somtillfälligt stödområde. Därmed kan regionalpolitiskt stöd bli aktuellt förexempelvis fiskodling. Vidare har förslag lämnats till enklare bidragssys-lemtill yrkesfisket och rationalisering, av fiskdistributionen i proposition1984/85: 143 om vissa frågor på fiskets område. Nämnda proposition bereds förnärvarande inom jordbruksutskottet. Motion 2696 bör inte föranleda någonytteriigare åtgärd från sida. I motion 2965 yrkar () och () lägre kostnader för lanlmäteriförrättningar i glesbygd. Motionärernapåtalar även behovet av att kunna avstycka störte tomtytor så att de boende harmöjlighet att driva en verksamhet i anslutning till sin bostad. Lantmäteritaxan regleras i särskild förordning (1984:926).Taxan är enhetlig för hela riket. En lantmäteriförtättning i glesbygd innebär iallmänhet större kostnader än i tätort beroende bl. a. på större avstånd ochpå att förrättningsställena är mer spridda än i tätort. Den enskilde står dockinte för den faktiska kostnaden utan betalar samma belopp oavsett var förrättningsställetär beläget. Beträffande behovet av störretomtyta får utskottet hänvisa till bostads-utskoUets betänkande BoU 1984/85:2vari med anledning av ett likartat, motionsyrkande framhållits att någonändring i fasUghetsbildningslagen inte fordras i detta sammanhang eftersom dettorde vara möjligt att inom ramen för nu gällande lag ta sådana hänsyn somefterlyses i motionen. I propositionen framhåller industriministern att del ärviktigt att det finns möjlighet att bedriva kombinationsföretag i glesbygd.Utskottet instämmer i denna bedömning och anser i likhet med industriministernatt de möjligheter bör utnyttjas som gällande lagar ger utrymme för. Det är enfråga för lantbruksnämnden att i samråd med verka för en sådantillämpning av jordförvärvslagen som underlättar bedrivandet avkombinationsjordbruk i de prioriterade glesbygdsområdena. Med hänsyn till vadsom här anförts finner utskottet att motion 2965 i motsvarande del inte börföranleda någon åtgärd. Innevarande budgetår anvisas medel till regional utveckling under följandeanslag och till följande huvudändamål: Regionalpolitiskt stöd: Vissalokaliseringsbidrag m. m. Täckande av förluster på grundav kreditgarantier till företag i glesbygder m. m. Äldreavskrivningslån/lokaliseringsbidrag Sysselsättningsstöd Offertstöd beslut) Lån till regionala (länsstyrelsebeslut) Investeringsbidrag GlesbygdsstödRegionalt utvecklingsarbete Täckande av bortfall avsocialavgifter i Näringslivsfrämjande åtgärder,teknikspridning m. m. Stöd till företag och lokala utvecklingsprojekti glesbygd För nästa budgetår föreslårregeringen vissa ändringar i anslagsgivning-en. Anslaget C 1 får enbartfunktionen all bekosta tidigare beviljade men inte utbetalade bidrag och lån,vilket medför att finansieringen av vissa åtgärder från det anslaget flyttastill andra anslag. Sysselsätlningsstödet får härigenom ett eget anslag.