bet · G801SoU18 · 1984-12-31 00:00:00 — om ekonomiskt stöd tillbarnfamiljer m. m. I betänkandet behandlas regeringens förslag ibudgetpropositionen såvitt avser anslag till allmänna barnbidrag,bidragsförskott samt särskilt bidrag för vissa adoptivbarn. I anslutninghärtill behandlas ett antal motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker de medelsanvisningar somföreslås av regeringen i fråga om anslag till allmänna barnbidrag,bidragsförskott och särskilt bidrag för vissa adoptivbarn. Utskottetavstyrker ett antal motionsyrkanden (m, c och fp) rörande inriktningen av detfamiljepolitiska reformarbetet och införande av vårdnadsersättning. Utskottethänvisar i sammanhanget till tidigare riksdagsuttalanden rörande en samladöversyn av familjepolitiken och om det fortsatta långsiktiga beredningsarbetetpå familjepolitikens område. Utskottets m-, c-och fp-ledamöter reserverar siggemensamt för ett riksdagsuttalande rörande det fortsatta familjepolitiskareformarbetet. Vidare reserverar sig m- och c-ledamöterna till förmån för sinaresp. förslag angående vårdnadsersättning. Utskottetavstyrker vidare ett antal motionsyrkanden rörande olika regler i lagen omallmänna barnbidrag, lagen om bidragsförskott samt lagen om förlängtbidragsförskott för studerande. Beträffande barnbidrag för barn i statligaspecialskolor understryker emellertid utskottet att det är angeläget attregeringen bereder frågan skyndsamt med sikte på ett avskaffande av nuvarandesystem med klädbidrag. Utskottetsm-, c- och fp-ledamöter reserverar sig beträffande barnbidrag vid längre tidsutlandsvistelse. M-ledamöterna reserverar sig vidare beträffande socialbidragvid vård av egna barn. C-ledamöterna reserverar sig beträffande återbetalningav bidragsförskott. FEMTEHUVUDTITELN Proposition 1984/85:100 bil. Regeringen har under punkterna C 1,C 4 och C 6(s.41-42,45 och 46-47) föreslagit (C1) att till Allmänna barnbidrag för /86 anvisar ettförslagsanslag av 8 , (C4) att till Bidragsförskott för /86 anvisar ettförslagsanslag av 1 , 1 1984/85.12 samt. SoU1984/85:18 2 (C 6) att till Särskiltbidrag för vissa adoptivbarn för /86 anvisar ett förslagsanslagav . 1 motion 1984/85:319 av GöstaAndersson (c) och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts angående behovet av en rättvisarefamiljepolitik i form av en vårdnadsersättning som utgår lika till allasmåbarnsföräldrar. I motion 1984/85:509 av . (fp) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), att hosregeringen begär förslag till reformerat familjestöd i enlighet med motionensförslag. I motion 1984/85:606 av LenaÖhrsvik (s) hemställs att hos regeringen anhåller om förslag tilländring av 4 § lagen om allmänt barnbidrag för att ge de i motionen nämndabarnen rätt till allmänt barnbidrag. I motion 1984/85:659 av StenSvensson m.fl. (m) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om familjepolitikens inriktning. Motivering till motionen finns i motion 1984/85:657. I motion 1984/85:708 av IngerHestvik (s) och () hemställs att hos regeringenijegär översyn av regelsystemet för rätten till barnbidrag enligt motionenssyfte. 1 motion 1984/85:713 av UllaTilländer (c) och () hemställs att hos regeringenbegär förslag till sådan lagändring, att samma regler för barnbidrag vid längreutlandsvistelse som gäller för präster och missionärer skall gälla för alla somär anställda av eller annat svenskt trossamfund eller av etttill ett sådant samfund knutet organ eller av en svensk ideell organisation sombedriver biståndsverksamhet. I motion 1984/85:714 av LenaÖhrsvik (s) hemställs att hos regeringen begär förslag till ändradlydelse av 7 § lagen om bidragsförskott på så sätt att underrättelsen tillunderhållsskyldig i nämnda fall avskaffas. I motion 1984/85:857 av MargaretaGärd (m) hemställs att fiksdagen beslutar att lagtexten i lagen om förlängtbidragsförskott för studerande ändras på så sätt att ordet barn ändras tillungdom i de fall det avser åldrar . I motion 1984/85:1138 av ThorbjörnFälldin m.fl. (c) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. att beslutar att anta det reformprogram förfarniljepolitiken som anförs i motionen. SoU1984/85:18 3 2. att beslutar attskattepliktig vårdnadsersättning skall utgå från och omfattaalla familjer med barn . I motion 1984/85:1286 av IngerHestvik m.fl. (s) hemställs att ger regeringen till käniia om behovetav en översyn av reglerna så att 1. barnbidrag kanutgå oberoende av om ett barn går i specialskola eller inte och att klädbidragdå ej betalas ut, 2. barn som går ispecialskola räknas in i barnantalet som ligger till grund för rätt tillflerbarnstillägg vid barnbidrag. I motion 1984/85:1294 av () hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts angående behovet av en rättvisare familjepolitik i formav en vårdnadsersättning som utgår lika till alla småbarnsföräldrar. I motion 1984/85:1759 av KerstinAndersson (c) och () hemställs 1. att hos regeringen begär ett skyndsamtförslag om ändring av specialskolornas klädbidrag, 2. att beslutar att flerbarnstillägg skall utgåtill föräldrar oavsett om ett eller flera barn vistas i specialskola under del av månad. I motion 1984/85:1774 avAnn-Cathrine () hemställs att hos regeringen begär skyndsamtförslag till en trygghetsgaranti som skulle komplettera vårdnadsersåttningenoch föräldraförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1984/85:2196 av BengtWesterberg m.fl. (fp) hemställs att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av en översyn avreglerna för barnbidrag och bidragsförskott för barn som vistas på institution. Motiveringtill yrkandet finns i motion 1984/85:2194. I motion 1984/85:2689 av UlfAdelsohn m. fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 3), 1. att hos regeringen begär skyndsamt förslag omvårdnadsersättning för barn mellan ett och ålder utformad i enlighetmed vad i motionen anförts och med ikraftträdande , 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om en översyn av socialtjänstlagen. I motion 1984/85:2800 av RuneGustavsson m.fl. (c) hemställs att hos regeringen begär att sådanaåtgärder vidtas att återbetalningen av bidragsförskotten ökar. Motiveringtill yrkandet finns i motion 1984/85:2799. 1 * 1984/85.12 saml. SoU1984/85:18 4 Det fortsatta familjepolitiska reformarbetet Utskottet vill inledningsvis ge enkort redogörelse för den tidigare behandlingen av de familjepolitiska frågorna. Frågan om en samlad översyn av familjepolitikenaktualiserades av utskottet . I sitt betänkande SoU 1982/83:12 (s.5-6) konstaterade utskottet att barnfamiljernas ekonomiska situation blivitutomordentligt svår i med sjunkande reallöner, stigande priser ochhyror. Detta hade hårdast drabbat familjer med låga inkomster och flera barn.De barnfamiljer som lever på en enda förvärvsinkomst hade fått detallt svårare att förstärka familjeinkomsten på grund av bristen på arbetstillfällenoch barnomsorgsplatser. Utskottet konstaterade vidare att samhällets stöd tillbarnfamiljerna ger en splittrad bild och att det är svårt att överblickaeffekterna av olika stöd i form av generella och riktade bidrag,matsubventio-her, föräldraförsäkring, subventioner via skattesystemet m.m. Fördet fortsatta reformarbetet inom familjepolitiken ansåg utskottet att det behövdesen helhetssyn. Olika åt.ärder borde samordnas, så att de samlade åtgärdernaåstadkommer en ekonomisk utjämning dels mellan olika typer av barnfamiljer,dels mellan barnfamiljer och andra i samhället. Utskottet uttalade vidare attregeringen genom tillsättande av en beredning eller på annat sätt borde låtagöra en samlad översyn av familjepolitiken. De undersökningar som gjorts avfamiljeekonomiska kommittén och ensamförälderkommittén borde enligt utskottetkunna bilda utgångspunkt för regeringens överväganden. beslöt attsom sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. under samma avstyrkte utskottet ettflertal motionsyrkanden rörande inriktningen av det familjepolitiskareformarbetet med hänvisning till att regeringen aviserat att en särskildarbetsgrupp skulle tillsättas för att göra en samlad bearbetning avtillgängligt utredningsmaterial. Arbetsgruppen borde enligt utskottet intevara bunden av några i förväg gjorda uttalanden från sida (SoU1982/83:35 s. 9). I förra årets budgetproposition anförde socialministernatt han tillsatt en familjeekonomisk beredningsgrupp med representanter förstatsrådsberedningen samt för social-, finans-, jordbruks-, utbildnings-,arbetsmarknads-och bostadsdepartementen. Beredningsgruppen skulle väga sammande förslag som olika kommittéer lagt fram. I kompletteringspropositionen (prop. 1983/84:150) framladehärefter regeringen olika förslag till ökat ekonomiskt stöd tillbarnfamiljerna, bl. a. en barnbidragshöjning om . per barn och år fr.o. Förslagen följdes senare upp genomproposition 1984/ 85:39 om utformningen av det ökade stödet tillbarnfamiljerna. Med anledning av de motionsyrkanden som utskottet hade attbehandla i samband med regeringens förslag i kompletteringspropositionen -alltså SoU 1984/85:18 5 våren1984 - erinrade utskottet om tidigare begäran om en samlad översynav familjepolitiken (SoU 1983/84:35 s. 11). Utskottet anförde vidare att manunder hand fått bekräftat att det inledda översynsarbetet på familjepolitikens områdeskulle komma att fortsätta med nu mera långsiktig inriktning. Ävenfamiljebeskattningen skulle enligt utskottet komma att uppmärksammas i detfortsatta arbetet. Liksom tidigare ansåg utskottet att. översynsarbetet bordebedrivas förutsättningslöst och inte bindas genom några i förväg gjordauttalanden från sida. Utskottet avstyrkte därför samtliga motionerrörande inriktningen av den framtida familjepolitiken. Ett flertal motioner (m, c, fp) väckta under denallmänna motionstiden tar ånyo upp inriktningen av det framtida ekonomiskastödet till barnfamljerna. I vissa fall läggs även konkreta förslag om nyaformer av stöd, främst vårdnadsersåttning. Imotion 1984/85:2689 av m.fl. (m) yrkas att skall begäraskyndsamt förslag om vårdnadsersättning för barn mellan ett och åldermed ikraftträdande (yrkande 1). 1 motionen presenteras enfamiljepolitik som bl. a. bygger på principen skatt efter försörjningsbörda ochinnefattar olika förändringar av skattesystemet, bl. a. införande avgrundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen och avdrag förbarntillsynskostnader. Den föreslagna vårdnadsersättningen skall enligtmotionärerna minska klyftan mellan de familjer som får resp. inte får kommunalbarnomsorg, öka småbarnsfamiljernas valfrihet samt minska behovet av de mycketdyra småbarnsplatserna vid daghemmen. Vårdnadsersättningen föreslås varaskattefri och utgå med . för alla barn mellan ett och tre år.Enligt motionärerna bör den finansieras inom ramen för statsbidraget tillbarnomsorgen. Imotion 1984/85:659 av m. fl. (m) anknyts till de förslag somframförs i motion 1984/85:2689 (m). Den tar dock särskilt sikte på förhållandenaför familjer på landsbygden, där många familjer lever på en inkomst;Motionärerna förordar bl. a. förändringar inom ramen för familjebeskattningenoch införande av en skattefri vårdnadsersättning för barn mellan ett och treår. Detta skulle enligt motionärerna radikalt förändra situationen förlandsbygdens familjer och underlätta för dem som vill stanna hemma och vårdasina barn. Vad som anförs i motionen om familjepolitikens inriktning föreslåsges regeringen till känna. Ocksåi motion 1984/85:1774 av () anknyts till förslagen imotion 1984/85:2689 (m). Dessa förslag skulle enligt motionären avsevärtförbättra den ekonomiska situationen och valfriheten för barnfamiljerna.Motionären vill dock särskilt rikta uppmärksamheten på de ensamboendevårdnadshavarnas och deras barns situation, särskilt de som lever under knappaekonomiska förhållanden. I motionen föreslås därför att vårdnadsersättningenoch föräldraförsäkringen kompletteras med en rätt till inkomst-uppfyllnad upptill en viss minimistandard och yrkas att hos SoU 1984/85:18 6 regeringenskall begära skyndsamt förslag om en sådan trygghetsgaranti. Imotion 1984/85:1138 av m.fl. (c) presenteras ett långsiktigtfamiljepolitiskt reformprogram inrymmande bl. a. införande av en skattepliktigvårdnadsersättning om . till alla familjer med barn iförskoleåldern, ökad skattereduktion för barnfamiljer med endast en inkomst,successiv utbyggnad av barnbidraget, flerbarnsstöd redan fr. o. m. andra barnetsamt förstärkt studiestöd. Familjepolitiken måste enligt motionärerna utgå frånden självklara förutsättningen att alla barn behöver omsorg, vilket innebär attall omsorg måste värderas och ersättas. I motionen yrkas att skallanta det reformprogram som anges i motionen (yrkande 1). Motionärerna villvidare bygga ut den föreslagna vårdnadsersåttningen redan i en första etappoch införa sådan för barn fr. o. m. . Deyrkar att skall besluta om att detta skall genomföras i enlighet medmotionen (yrkande 2). Förslagom införande av vårdnadsersättning framförs även i de båda motionerna1984/85:319 av och (båda c) och 1984/85:1294 avAnna (). De båda motionerna tar upp situationen inombarnomsorgen inom resp. och påtalar att barnomsorgen idessa län får betydligt lägre bidrag än barnomsorgen i . Motionärernaanser att rättvisa endast kan uppnås genom införande av en vårdnadsersättningsom i princip motsvarar statens bidrag till den kommunla barnomsorgen. De yrkaratt regeringen ges till känna vad som anförts angående en vårdnadsersåttningsom utgår lika till alla småbarnsföräldrar. Imotion 1984/85:509 av m.fl. (fp) yrkas att hosregeringen skall begära förslag till reformerat familjestöd i enlighet medmotionens förslag (yrkande 1). Motionärerna anger vissa principer för enreformerad familjepolitik, bl. a. att barnfamiljernas skatt är för hög iförhållande till försörjningbördan, att inkomstprövningen ifamiljestödssys-temet bör elimineras, att familjestödet bör vara mergenerellt och att ett obeskattat vårdnadsbidrag bör utgå lika för allaförskolebarn. Motionärerna skisserar vidare en konkret reform innefattande bl.a. en höjning av barnbidraget till . per barn och år, flerbarnstilläggredan fr. o. m. det andra barnet, förlängt barnbidrag och studiebidrag under helaåret samt införande av ett vårdnadsbidrag om . per förskolebarn och år. Som framgått av den inledningsvis lämnaderedogörelsen var det på initiativ som regeringen inleddeett berdningsarbete som skulle spänna över hela det familjepolitiska området.Våren 1984 presenterades ett regeringsförslag om utökat stöd tillbarnfamiljerna, vilket som ovan nämnts bl. a. innehöll en kraftigbarnbidragshöjning. I propositionen (prop. 1983/84:150 bil. 2 s. 3-4)redogjorde sociaministern för skälen till att han valt att föreslå en höjningav barnbidraget m. m. framför en rätt till avdrag vid beskattningen. a.påpekades att det senare skulle leda till olika komplikationer i skattesystemetoch till att familjer utan eller med låg SoU1984/85:18 7 skattepliktig inkomst ändå skulle behöva kompenseras genombidrag. I nuvarande situation blev, enligt sociaministern, skälen sammantagetmycket starka för att höja barnbidragen i stället för att införa enskatteredukton eller liknande. Utskottet anförde för sin del (SoU 1983/84:35 s. 16) attdet, när det gällde de allmänna skälen för att välja enbarnbidragshöjning framför t. ex. en skattereduktion av något slag, i alltväsentligt anslöt sig till vad socialministern anfört. Utskottet noteradeemellertid också att man fått bekräftat att det inledda översynsarbetet påfamiljepolitikens område skulle komma att fortsätta med nu mera långsiktiginriktning (samma betänkande s. 11). Även-familjebeskattningen skulle komma attuppmärksammas i det fortsatta arbetet. Liksom tidigare framhöll utskottet attom den av begärda översynen skulle bli meningsfull det krävdes attarbetet kunde bedrivas förutsättningslöst och med öppenhet för nya lösningareller kombinationer av lösningar. Samtliga motionsyrkanden om familjepolitikensfortsatta inriktning avstyrktes därmed. Utskottet har i dessa frågor alltjämt samma uppfattning.Som anförs i budgetpropositionen (bil. 7 s. 41) är det nödvändigt med ettfortsatt beredningsarbete med anledning av ensamförälderkommitténs förslag. Dettagäller även andra frågeställningar på familjepolitikens område. Det fortsattaberedningsarbetet bör ske inom ramen för den samlade översyn avfamiljepolitiken som begärt. Det utökade ekonomiska stöd tillbarnfamiljerna som på regeringens förslag beslutade om förra åretinnebar en välbehövlig förstärkning för barnfamiljerna i en ekonomiskt trängdsituation. Den innebar dock inte någon total lösning på barnfamiljernasekonomiska problem. Det långsiktiga översynsarbetet på familjepolitikensområde måste därför fortsätta i syfte att åstadkomma en bättre samordningmellan olika former av stöd och en större rättvisa mellan olika grupper.Arbetet bör, som utskottet upprepade gånger framhållit, bedrivasförutsättningslöst och inte bindas av några i förväg gjorda uttalanden frånriksdagens sida. Utskottet kan således inte tillstyrka att nuuttalar sig om inriktningen av det fortsatta familjepolitiska reformarbetet.Utskottet avstyrker därför motionerna 1984/85:659 (m), 1774 (m), 1138 (c)yrkande 1,319 (c), 1294 (c) och 509 (fp) yrkande 1. Utskottet kan ännu mindre ställa sig bakom konkretaförslag om införande av vårdnadsersättning i en eller annan form , såsom yrkas i motionerna 1984/85:2689 (m) yrkande 1 och1138 (c) yrkande 2. Även dessa motionsförslag avstyrks således. Socialbidrag vid vård av egna barn I /notion 1984/85:2689 (m) av UlfAdelsohn m.fl. (m) anförs att vård och fostran av små barn alltid bör betraktassom ett fullvärdigt arbete. 1** 1984/85.12saml. SoU1984/85:18 8 drag har dock i vissa fall vägrats familjer där en föräldersjälv velat ta hand om barnen trots att familjen erbjudits daghemsplats.Motionärerna anser att socialtjänstlagen (1980:620) bör ses över så att detklart framgår att kompletterande socialbidrag kan utgå i sådana fall. Dettaföreslås ges regeringen till känna (yrkande 3). I samband med behandling av propositionen omsocialtjänsten hade utskottet att ta ställning till ett motionsförslag (c) omatt såsom förutsättning för rätt till bistånd uttryckligen skulle anges att denenskildes behov inte kunde tillgodoses "genom eget arbete" (SoU1979/80:44 s. 26 f.). Utskottet delade motionärernas uppfattning om arbetetsbetydelse men ansåg inte några egentliga motsättningar föreligga i förhållandetill propositionen. Socialbidraget är, enligt vad utskottet anförde, avsettatt som en sista resurs trygga den enskildes försörjning när hans behov intekan tillgodoses genom arbete eller på annat sätt. Eftersom rätten till biståndinte endast omfattar socialbidrag skulle emellertid det föreslagna tillägget eventuelltkunna leda till missförstånd. Förslaget avstyrktes därför. Frågan om hur man skall ställa sig då plats i förskolaeller fritidshem erbjuds men föräldern ändå väljer att stanna hemma behandlas isocialstyrelsens allmänna råd (19S1:]) Rätten till bistånd (s. 49). Där angesatt frågan om i vad mån socialbidrag kan utgå om familjens inkomster interäcker till i sådana fall, i hög grad måste bli beroende av förhållandena i detenskilda fallet. Enligt kan man inte utan vidare göra gällandeatt föräldern kan avstå från förvärvsarbete och ha rätt till socialbidrag.Socialnämnden måste noga pröva anledningen till att föräldern väljer att stannahemma innan den accepeterar en sådan lösning. Även om den individuellaprövningen kan utfalla olika beroende på omständigheterna i det enskilda falletbör, enligt de allmänna råden, huvudregeln i dessa fall vara att socialnämndenkan välja att ge bistånd i form av plats i förskola eller fritidshem framföratt ge den i form av socialbidrag. Regeringsrätten har i en prejudicerande dom den 15 mars1985 med tre röster mot två avslagit en framställning om socialbidrag på grundav inkomstbortfall för vård av egna barn. I det aktuella fallet hade de tvåbarnen, som var fyra resp. , med förtur erbjudits barnomsorgsplats.Familjen avvisade emellertid erbjudandet och begärde i stället ekonomisktbistånd för att modern skulle kunna vara hemma och själv sköta barnen. Honanmälde sig alltså inte som arbetssökande. Regeringsrätten anför bl. a. atthjälpsökande som utan giltigt skål vägrar att ta arbete i praxis vägratsbistånd enligt 6 § socialtjänstlagen och vidare att socialtjänstlagen inte enskilde någon ovillkorlig rätt att erhålla en viss bestämd insats. I detaktuella fallet hade modern inte haft annat skäl för sin underiåtenhet att sökaarbete än att hon själv velat vårda barnen. Vid angivna förhållanden ansågssocialnämnden har fullgjort sin skyldighet att lämna familjen bistånd enligtsocialtjänstlagen genom att med förtur anvisa daghemsplatser. Regeringsrättensdom bhr vägledande för kommande avgöranden av SoU1984/85:18 9 I sammanhanget kan vidare nämnas att regeringsrätten i enannan dom ogillat klandertalan mot ett beslut av en socialnämnd attbetala ut ersättning för inkomstbortfall till föräldrar som tog ledigt från sinanställning för att delta i ett projekt med stödinsatser för föräldrar med barni behov av särskilt stöd och stimulans. I detta fall var det emellertid frågaom socialnämndens befogenhet att utge ersättning för kostnader som uppkom genomnämndens verksamhet, inte om ekonomiskt bistånd enligt 6 § socialtjänstlagen. Utskottet konstaterar för sin del att enhälligauttalanden i samband med socialtjänstlagens tillkomst utgår från synen att densom själv kan försörja sig genom eget arbete inte bör ha rätt tillsocialbidrag. Utskottet anser detta vara en naturlig utgångspunkt även förbedömningen av sådana fall som motionärerna tar upp. Den som inte har ettarbete bör således i vart fall stå till arbetsmarknadens förfogande. Utskottetkonstaterar att regeringsrättens prejudicerande avgörande går i sammariktning. I den mån det i ett enskilt fall finns särskilda omständigheter sommotiverar rätt till bistånd trots att den sökande inte vill ställa sig tillarbetsmarknadens förfogande finns möjlighet att efter prövning ändå låtasocialbidrag utgå. Utskottet kan således inte acceptera synsättet att var ochen som har barn skall kunna välja att avstå från förvärvsarbete för att - ominkomsterna då inte räcker till - i stället få socialbidrag. I första handmåste den enskilda människan själv ta ansvar för sitt liv och efter förmågaförsöka försörja sig och sin familj. Socialbidraget bör, som framhölls då socialtjänstlagenantogs, vara en sista resurs för att trygga den enskildes försörjning när andramöjligheter tryter. Utskottet kan inte gå med på att socialbidraget skallanvändas som ett medel för att förverkliga allmänna familjepolitiska mål, såsommotionsförslaget syftar till. Utskottet avstyrker med det anförda motion 1984/85:2689(m) i här aktuell del (yrkande 3). Barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse beslutade i december 1984att 1 § lagen om allmänna barnbidrag skulle ändras på så sätt att det fr.o.m.år 1985 gäller en principiell ettårsgräns för barnbidrag under vistelseutomlands (prop. 1984/85:39, SoU 6). Om vistelsen är avsedd att vara längre tidän skall alltså barnbidrag inte utgå. För barn till statligt anställdasom utför arbete utomlands gäller ingen tidsbegränsning. För barn till svenskamissionärer och präster gäller liksom tidigare en treårsgräns, vilket förelagändringen gällde som allmän huvudregel. I motion 1984/85:713 av och (båda c) yrkas att skall begära förslag om att treårsgränsen skallutsträckas att gälla inte bara för missionärer och präster, utan för alla somär anställda av SoU1984/85:18 10 , svenska trossamfund eller till sådantsamfund knutet organ eller av en svensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamhet. Motionsyrkandet anknyter till förslagen i två reservationer(m, c, fp) till utskottets ovannämnda betänkande om övergång från treårsregelntill en principiell ettårsregel.