bet · G801NU32 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottetbetraktade emellertid för sin del en livskraftig sektor av statliga företag somett viktigt inslag i det svenska näringslivet och avstyrkte därförmotionsyrkanden som gick ut pä en programmatisk minskning av dennaföretagssektor. Beträffande ett yrkande från om privat delägarskapi statliga förelag, åsiadkomniel genom börsintroduktion av dessa, anfördeutskottet att frågan om en sådan ordning fick prövas från fall till fall.Utskottet såg inga fördelar i en mera generell tillämpning av ett sådantsystem. Samtliga motioner avstyrktes av utskottet. Företrädare för de treborgerliga oppositionspartierna avgav en gemensam reservation, i vilkenförordades en planmässig försäljning av statliga företag med sikte på attstaten under /84 skulle tillföras likvider för aktieförsäljningaruppgående till ca . väcktes äter ett antal motioner (m; c; fp) medförslag om försäljning av aktier i statliga företag. UtskoUet hänvisade (NU1983/ 84:23 s. 13) till sitt ställningstagande till motsvarande yrkanden år1983. Därutöver tog utskottet avstånd från den i några motioner framfördauppfattningen att staten i princip inte borde äga företag annat än möjligentillsammans med privata intressenter. Frågor om försäljning, helt eller delvis,av statliga företag fick behandlas från fall till fall när särskildaomständigheter förelåg. En reservation (m, c, fp) avgavsav innebörd att skulle begära en plan för försäljning ochbörsintroduktion av statliga företag. I samma betänkande behandlades frågan om teckning avaktier i . Regeringen hade föreslagit att staten i samband med en ökningav aktiekapitalet i banken genom nyemission skulle avstå från sinföreträdesrätt att teckna nya aktier och atl hela emissionen i stället skulle NU1984/85:32 21 säljas över , varigenom statensägarandel skulle minska från till . Med anledning härav väcktesmotioner av innebörd att statens ägande i banken borde avvecklas helt (m) ellerreduceras i förhållande till regeringens förslag (c; fp). Utskottet anförde (NU1983/84:23 s. 12) aU starka skäl talade för att fick behålla sinställning som en väsentligen statsägd affärsbank med de möjligheter till direktoch indirekt påverkan pä bankväsendet i övrigt som denna ställning erbjuder.Motionerna avstyrktes. I en reservation (m, c, fp) föreslogs att den andel avaktierna i banken som skulle komma att ägas av andra än staten borde ökas tilli första hand minst det dubbla. 1 motioner från moderatasamlingspartiet, och kommunisterna framförsförslag med olika innebörd och syften om delvis genomgripande förändringarav organisation. Förslagen från moderata samlingspartiet siktar bl. a. förstärkning av statsbudgeten. I motion 1984/85:2875, som har väckts medanledning av proposition 1984/85:120 om riktlinjer för energipolitiken, sägsatt det bör vara möjligt att avyttra vissa av Vattenfallsvattenkraftstillgängar redan under nästa budgetär. Med hänvisning till allsåväl prissätlnings-som driftsansvarsfrågor kan ta atl lösa ansersig dock motionärerna inte kunna göra en bedömning av hur stor omfattning ensådan försäljning kan komma atl få. Vidare riktas i motionen kritik mot Vallenfallsengagemang i fjärrvärmeanläggningar tillsammans med vissa kommuner. Dennafråga behandlas i utskottels betänkande NU 1984/85:30 i samband medanslagsfrågorna för . 1 motion 1984/85:1426 (m) presenteras en annan modell föratt frigöra tillgångar inom Vallenfall, nämligen omvandling av verket tillaktiebolag och därefter försäljning av statens aktier till exempelvis allmännapensionsfonden, försäkringsbolag och även enskilda. Pä grundval av taxeringsvärdenm. m. beräknar motionären marknadsvärdet av statens krafttillgångar iVattenfall till . Enbart vattenkraften värderas utifrånett pris av . per kWh till ca . Till en början skulle50% av statens aktieinnehav i kunna avyttras . Vid en kurspå aktierna som försiktigtvis beräknades till hälften av substansvärdet 100miljarder kronor för hela skulle försäljningen inbringa 25miljarder kronor. En betydligt större försäljning skulle kunna genomföras omstaten antingen avstod frän aktiemajoriteten eller tillämpade metoden medaktier med olika röstvärde. Motionären föreslår att en värderingsgrupp utses avregeringen med uppgift att lägga fram förslag på grundval av vad somanförs i motionen. I uppdraget för gruppen bör ingå även att undersökaförutsätt- NU1984/85:32 22 ningarna för utförsäljning och börsintroduktion aveldistributionsföretag som ägs av . Härigenom skulle avkastningen påkapitalet i kunna ökas. Utgångspunkten för resonemanget i motion1984/ 85:2070 är att elpriset i är lågt, vilket antas bero på atldet faktiska värdet av vattenkraften inte förräntas. När det blir aktuellt medinvesteringar i ny produktionskapacitet kommer de realapriserna pä elkraft att stiga kraftigt, vilket kommer att medföra en väsentlighöjning av värdet pä befintlig vattenkraft. Med hänvisning härtill räknarmotionärerna med ett framtidsvärde av . per kWh för befintligvattenkraft. I syfte att förhindra en ytterligare ökning av statsskulden måstedet vara rimligt, menar de, att frigöra kapital som ger låg förräntningför staten men som ändå måste vara mycket attraktivt för sparare ochinvesterare. Härefter skisseras i motionen en uppdelning av Vattenfalli fyra bolag. Vattenkraften, som ger en produktion av minst 30TWh , föresläs utgöra basen för ett vind- och vattenkraftsbolag(VIVA-bola-get). Förutom för produktion skulle detta bolag svara förVattenfalls nuvarande distribution och försäljningsverksamhet, exkl.storkraftsnätet. VlVA-bolagets aktier föreslås bli introducerade pä börseneller försålda i särskild ordning. Avyttringen bör ske . Detsamlade värdet av aktierna i bolaget beräknas till . KÄRNSTAM-bolaget (kärnkraft och stamlinje) bör enligtmotionärerna omfatta kärnkraftsproduktionen och övrig bränslebaserad elproduktionav typ kondenskraft med i huvudsak baslastkaraktär. Bolaget skall också svaraför drift och underhåll av storkraftsnätet. Bolaget föreslås tills . vidarevara helt statligt ägt för atl avvecklingen av kärnkraften och slutförvaringenav det utbrända kärnbränslet skall tryggas. När kärnkraften avvecklas antasbolagets verksamhet komma att minska och omfatta endast storkraftsnätet samtreservhållning av ett antal kondenskraftverk. verksamhet inom värmesektorn föreslås blisamordnad i ett särskilt bolag (VÄRME-bolaget). bör verksamheten iförsta hand omfatta kraftvärmeproduktion, men i avvaktan på marknadsutrymme fördenna elproduktion bör ren värmeproduktion kunna vara en huvuduppgift. Enligtmotionen bör detta bolag till en början ägas av staten jämte nuvarande delägarei verksamheten. Det blir en rad bolag som samordnas i VÄRME-bolaget. Efter handbör övervägas att helt överlåta enskilda bolag till värmeanvändarna eller skapabörsnoterade bolag. Ett fjärde bolag, , föreslås svara för denganska omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs inomVattenfall. Detta bolag bör ägas gemensamt av staten och de tre andra bolagen.Dessa föreslås ha majoritet sä att de kan bestämma den långsiktiga verksamhetensutveckling och omfattning. Effektenpå statsbudgeten av den föreslagna försäljningen av VIVA- NU1984/85:32 23 bolaget antas bli en förbättring av budgetsaldot med ca 45miljarder kronor under vart och ett av de första tvä åren. Effekten skulle blinågot mindre under det tredje året. Motionärerna hävdar att kapitalmarknadeninte skulle störas av försäljningen eftersom statens uppläningsbehov antasminska i motsvarande mån. I motionen redogörs slutligen för de energipolitiskaeffekter som förslaget om en uppdelning av tar sikte på. a. att boskillnaden mellan förnyelsebar och bränslebaserad elproduktion börskapa ett konkurrerisförhållande som stimulerar till att utnyttja produktionsmöjligheternaoptimalt. Kondenskraften skulle inte längre stödjas ekonomiskt av gammalvattenkraft med låga kostnader. 1 motion 1984/85:2088 (vpk) framförs en allmän krifik motVattenfalls roll i energipolitiken. , sägs det, harVattenfall utvecklat och konsoliderat sin ställning som stort energikonglomeratmed avgörande inflytande inte bara på elproduktion och distribution utan överhela det svenska energiprogrammet. Motionärerna anser det inte rimligt att enorganisation som "agerar på marknadssamhällets villkor, med företagsekonomisklönsamhet som ledstjärna och utan hänsyn till ekologiska och miljöpåverkandefaktorer" skall ha detta avgörande inflytande över svensk energipolitik.Vattenfall bör därför koncentrera sin verksamhet till drift och förvaltning avsina kraftverk samt till eldistribution. Det finns enligt motionärerna andrastatliga och kommunala organ som med fördel kan ta över och sköta stora delarav den verksamhet som har samlat på sig. En nedskärning av antaletanställda vid och en motsvarande förstärkning avskilda organisationer på det regionala och lokala planet är också önskvärd,sägs det i motionen. har med skrivelse den 10april 1985 till näringsutskottet överlämnat en promemoria med uppgifter omverkets bedömning av effekterna på elförsörjningen och elpriset av enuppdelning av enligt förslaget i motion 1984/85:2070 (c). Sammanfattningsvisanförs i promemorian följande. Om de i motionen framlagdaförslagen skulle realiseras fär detta genomgripande negativa effekter påelförsörjningen i . Det effektiva elförsörjningssystem som haridag och som gett landet bland de lägsta elpriserna i världen skulle komma attbrytas upp och ersättas av ett mindre rationellt och kostsammare system. Vidareskulle elsamarbetet inom bli mindre effektivt. Nämnda förhållandenjämte förslaget om utförsäljning skulle leda till förhöjda elpriser. Det ärdock uteslutet att försäljningsvärdet skulle kunna uppgå till det belopp somnämns i motionen De negativa effekterna påelförsörjningen av en uppdelning förklaras av att har byggt upp ettrationellt utformat system för produktion. NU1984/85:32 24 överföring och distribution av elkraft. En effektivsamordnad drift av systemet möjliggörs av att självt äger såvälproduktionsanläggningar av olika slag som anläggningar för överföring ochdistribution. Efter en uppdelning enligt förslaget i motionen skulleVlVA-bolagets elproduktion inte vara tillräcklig för kundernas efterfrågan.Åtagandena gentemot kunderna skulle kunna tillgodoses endast genom avtal medKÄRNSTAM-bolaget som gav VlVA-bolaget oinskränkt förfoganderätt överproduktionsresurserna. Enligt är det ostridigt att ett sådant avtalskulle vara mindre rationellt än nuvarande ordning med som ägaretill produktionsresurserna. Det påpekas att inget större svenskt kraftföretagbaserar sin verksamhet på ett enda kraftslag. De arbetar med varandrakompletterande kraftslag, så att kraftslag med lägsta rörliga . kostnad i varjeögonblick kan utnyttjas. Samma gäller i princip för utländska kraftföretag. Vidare hävdas att en uppdelning som innebär attstamnätet hamnar inom ett bolag och regionala nät inom ett annat skulleinnebära en mindre rationell hantering jämfört med nuvarande system, som medgergemensamt utnyttjande av viss personal. Den föreslagna uppdelningen skulle också försvära denfortsatta utbyggnaden och utnyttjningen av samkörningsförbindelserna med våranordiska grannländer. Förhandlingar och överenskommelser härom avser bl. a.fasta kraftleveranser under långa tidsperioder. För är det enligtVattenfalls mening i praktiken nödvändigt att förhandlingarna kan genomföras avett företag som äger både ett komplett produktionssystem ochöverföringsanläggningarna. Beträffande förslaget i motionen om VÄRME-bolaget anförsatt kraft-värmeverken har nära anknytning till eldistributionen och attöverföringen av dessa till ett särskilt bolag skulle försämra möjligheternatill en rationell utbyggnad och utnyttjning av kraftsystemet. 1 den mån kommunervill samverka med rörande värmeförsörjning beror det på att kommunenönskar en samarbetspartner med bred erfarenhet inom energitekniken och medbetryggande ekonomiska resurser. 1 många fall spelar också sambandet mellan el-och värmeproduktion en betydande roll. Förslaget om ett särskilt FOU-bolag kritiseras främst påden grunden att forsknings- och utvecklingsarbetet bör bedrivas i näraanslutning till den normala verksamheten i ett kraftbolag. Beträffande effekterna på elprisetav den föreslagna uppdelningen anförs följande. är prisledande vadgäller högspänningsleveranser. Elpriset inom landet bestäms i huvudsak avstatens krav på ränta och avskrivning inom . De medel som tillförtsVattenfall via verkets investeringsanslag utgör efter avdrag föi"ackumulerade, till statskassan inlevererade avskrivningar det räntepliktigastatskapitalet. Avskrivningarna beräknas enligt beslut av statsmakterna pånuanskaffningskostnader. NU 1984/85:32 25 Elpriset sätts sä att inkomsternafrän elförsäljningen sett över åren skall täcka räntekostnaderna förstatskapitalet, avskrivningar av anläggningar för drift och underhåll samtkostnader för teknisk utveckling och administration. Det statskapital som förräntas via eltarifferna uppgickden till ca 14 500 milj. kr. Dagens elpriser är i stort anpassadetill att förränta bokförda värden på . Budgetåret1983/84 uppgick ränta på statskapitalet till ca 1 900 milj. kr. ochkalkylmässiga avskrivningar utöver de planmässiga till ca 1 000 milj. kr.,dvs. sammanlagt ca 2 900 milj. kr. Detta motsvarar en nominell avkastning påstatskapitalet av och på totalt kapital i verksamheten av . EnligtVattenfall svarar denna avkastning väl mot vad som uppnäs av övriga störrekraftföretag och mot vad som är normalt inom annan kapitalintensiv industri.Om förräntning krävs av ytterligare värden utöver dem som är bokförda måsteelpriset höjas i motsvarande utsträckning. Två frågor framstår för som väsentliga vid enekonomisk bedömning av förslaget om en utbrytning och försäljning avvattenkraftstillgångarna. Den ena frågan gäller värdet av VlVA-bolagetstillgångar. Den andra frågan gäller köparens krav på avkastning..Det finns ettsamband mellan dessa frågor genom att det pris som köparna av aktierna ärvilliga att betala är beroende av vilken avkastning som kan påräknas på siktfrån bolaget. Det bokförda värdet av de anläggningar hos somenligt motionen skall föras över till ett tänkt VlVA-bolag anges till ca 16000 milj. kr., varav vattenkraftsanläggningar utgör merparten. De överlåtelserav vattenkraft som har skett under senare är baseras enligt påvärden kring . per kWh/år. Vid en värdering av vaUenkraflen till dettabelopp kan värdet pä VlVA-bolagets samtliga tillgångar beräknas till ca 52 000milj. Detta motsvarar också i stort ett substansvärde beräknat utifråntaxeringsvärden och anläggningskostnader uppräknade till dagens prisnivå efteravdrag för avskrivningar. Delta är enligt uppfattning del högstavärde som kan erhållas vid en försäljning. Om en försäljning skulle komma till stånd till detta värdeblir behovet av elprishöjning beräknat med utgångspunkt i denavkastning som krävs för alternativa placeringar på kapitalmarknaden, dvs. 3,5ä 4 "/o realt eller nominellt. Avslutningsvis anförs att det med nuvarandeavl.astningskrav och med ett sammanhållet inte torde behövas nå|onrealprishöjning på elkraft . NU1984/85:32 26 har det skettstora förändringar inom den statliga företagssektorn. Som framgår av de redogörelsersom utskottet har lämnat i det föregående har såväl affärsverken som destatsägda aktiebolagen berörts. Även synen på statligt företagande har i vissaavseenden förändrats. De motioner som utskottet behandlar i delta belänkande rörolika frågor om den statliga affärsverksamheten. 1 flera av motionerna berörsprincipfrågor om staten som företagare, bl. a. de som kan uppstå då statligaföretag arbetar med andra förutsättningar än enskilda företag på samma marknad.1 andra motioner framförs förslag om försäljning av statliga företag, generellteller beträffande vissa angivna företag. Förslagen motiveras bl. a. med attstaten genom atl realisera vissa tillgångar skulle kunna förbättra budgetsaldotoch bromsa ökningen av statsskulden. De statsfinansiella ochsamhällsekonomiska aspekterna av sådana försäljningar behandlas i ett yttrandeav finansutskottet (s. 53). För näringsutskottels del är även andra aspekter på fråganväsentliga, t. ex. den statliga företagssektorns roll inom näringspolitiken ocheffekterna av en utförsäljning av vissa förelag på berörda marknader.Sistnämnda aspekt är av betydelse inle minst för frågan om en utförsäljning avtillgäng-ar hos (). Utskottet har ocksåuppmärksammat frågor om olika tillvägagångssätt vid avyttringen av statligaföretag med hänsyn till intresset av atl staten skall få största möjliga ekonomiskautbyte av varje försäljning. Principer för statlig affärsverksamhet 1 motionerna 1984/85:559 (m) och1984/85:1423 (m, c, fp) behandlas affärsverkens konkurrensutsatta verksamhet.Motionärerna hänvisar bl. a. till anmälningar hos () mot bl. a. postverket och för osund konkurrens genomunderprissättning av vissa produkter och tjänster. Problemet skulle kunna lösasgenom att affärsverken antingen upphörde med verksamhet som konkurrerar medenskilda företag eller avskilde sådan verksamhet. 1 båda motionerna begärsuttalanden av till regeringen om att affärsverken bör iakttakonkurrensneutralitet. 1 den senare motionen föreslås dessutom en utredningmed sikte på begränsning av affärsverkens expansion. Liknande synpunkter ligger till grund för folkpartietspartimotion 1984/85:1510, som därjämte innefattar förslag till vissa allmännaprinciper för statlig affärsverksamhet. Dessa principer, som har redovisatstidigare (s. ), kan sägas bygga på en tämligen restriktiv inställningtill statligt företagande över huvud tagel. NU1984/85:32 27 Utskottet konstaterar först attnågra allmänna principer för statlig affärsverksamhet av det slag som avses isistnämnda motion inte har fastlagts av statsmakterna. Inte heller för den merbegränsade frågan om lämplig företagsform för konkurrensutsatt verksamhet finnsdel någon enhetlig princip som är lämplig att använda i all statligaffärsverksamhet. försök att finna en generell lösning på frågan haruppgetts. pågår ett kontinuerligt arbete i syfte attanpassa de olika statliga företagen till ändrade förutsättningar, bl. a. ökadekrav pä affärsmässighet. 1 det föregående har utskottet redogjort för desenaste årens ändringar av reglerna för vissa affärsverks finansiering och förden nya inriktningen av verksamheten inom (tidigare Statsföretagsgruppen),som innebär bl. a. en starkare betoning av lönsamhetsmålet. 1 rådandestatsfinansiella läge är det självfallet av stor vikt att den statligaaffärsverksamheten lämnar ett positivt bidrag till statsbudgeten. Utskottet kan inte finna att fastställandet av vissaallmänna principer för statlig affärsverksamhet såsom begärs i motion1984/85:1510 (fp) skulle vara meningsfullt. De i motionen föreslagnaprinciperna bygger dessutom på en inställning statligt företagande som utskottetinte kan godta. Detta gäller särskilt principen om att statsägda förelag somhar till enda syfte atl driva affärsverksamhet bör säljas. Utskottet återkommerhärtill i nästa avsnitt. Beträffande den i motionerna berörda särskilda frågan omaffärsverkens konkurrensutsatta verksamhet hänvisar utskottet till attprincipen om att sådan verksamhet skall särredovisas och alt den inle skallsubventioneras av monopolverksamhet åter har kommit till klart uttryckfrån regeringens sida (s, 11 f.). Att det kan uppstå gränsdragningsproblem ochsvårigheter vid den praktiska tillämpningen av denna princip är uppenbart,vilket utskottet också påpekade vid sin behandling av en motion i samma ämne idecember 1984 (NU 1984/85:13). Utskottet intog då den ståndpunkten aU behovetav en allmän översyn av frågan finge bedömas pä grundval av utgången av vissaärenden som prövades enligt gällande konkurrenslagstiftning. SåviU utskottetkan finna har del inte klarlagts om missbruk av monopolställning harförekommit. Det saknas enligt utskottets mening grund för eU uttalande avriksdagen till regeringen i frågan. Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker utskottet motion1984/ 85:1423 (m, c, fp) samt motionerna 1984/85:559 (m) och 1984/85:1510 (fp),de två sistnämnda i berörda delar Försäljning av statliga företag Utskottet behandlar i detta avsnittfrämst de motioner från de tre borgerliga oppositionspartierna som gällerförsäljning av statliga företag generellt. Gemensamt för motionerna är alt ensådan försäljning antas pågå under ett antal är framåt och att tillskottet tillstatsbudgeten under budget- NU1984/85:32 28 /86 uppskattas till . Ettsådant tillskott ingår också i de tre partiernas förslag om inriktning avbudgetpolitiken (se FiU 1984/85:10). Förslagen om en långsiktig och systematisk utförsäljningav statliga företag motiveras inte enbart eller ens i första hand medstalsfinansiella hänsyn. Till grund för motionerna ligger en kritisk inställningtill statligt företagande i sig. Klarast kommer detta till uttryck i moderatasamlingspartiets partimotion 1984/85:559, i vilken en i det närmaste totalprivatisering antyds som långsiktigt mäl. 1 motioner1984/85:1434 och 1984/85:2303 är inställningen mer pragmatisk. All erfarenhetvisar, menar man, att konkurrensutsatt affärsverksamhet sköts effektivast i privatregi. Statligt företagande kan i vissa fall behövas t. ex. för att lösaomslruktureringsproblem eller av regionalpolitiska skäl. När företagen harstrukturerats om och fält nödvändig stabilitet bör de kunna säljas. 1folkpartiets partimolion 1984/85:2805 föi-esläs en utförsäljning av företagbeträffande vilka något särskilt motiv för statligt ägande inte finns. 1 övrigthävdas att staten har svårigheter att utöva sin funktion som ägare i destatliga företagen. Dessa skulle därför behöva ett tillskott av andra ägare. Beträffande metoder för utförsäljning och val avförsäljningsobjekt finns det också vissa skillnader mellan motionerna frän detre partierna. 1 moderata samlingspartiets motion 1984/85:559 anges såvälbörsintroduktion som ett antal andra metoder. 1 motionen sägs också att vissatillgångar inom affärsverken, t. ex. domänverket och , bör kunnasäljas i former som lockar nya kategorier av placerare. 1 övrigt utpekas ingasärskilda företag. Dock hänvisas till en tidigare partimotion (1983/ 84:851), ivilken angavs ett antal vinstgivande statliga företag bl. a. , ,Bryggerier och dåvarande Statsföretag som antogs kunna säljasomedelbart. 1 motion 1984/85:1434 angesbörsintroduktion som en lämplig försäljningsform. Exempel på företag som skullekunna säljas är enligt motionen , , , Bryggerier ochNcb. Även uppdelning av verksamheter inom affärsverken och börsintroduktion avdessa i form av olika bolag föreslås. I en annan motion, 1984/ 85:887 (c),föreslås en börsintroduklion av omfattande 20 av aktierna.Utskottet behandlar denna motion tillsammans med de tvä andra motionerna fråncenterpartiet. anvisar i motion 1984/85:2805 ingen särskildförsäljningsmetod. Endast ett företag, nämligen , utpekas som försäljningsobjekt. Innan utskottet redovisar sina ställningstaganden till deangivna motionerna vill utskottet göra några påpekanden av formell naturrörande utförsäljning av statliga företag. 1 vissa fall ägs företagen direkt, iandra fall ägs de indirekt genom ett statligt bolag. Exempel på ett indirektägt bolag är , som är dotterbolag till . En försäljning avaktierna i NU1984/85:32 29 leder alltså inte i sig till en motsvarandeförstärkning av statsbudgeten. Försäljningsintäkterna tillfaller moderbolaget.Bolagsstämmans möjligheter att förfoga över medlen regleras i aktiebolagslagen(1975:1385). Enligt 12 kap. I § lagen fär utbetalning till aktieägare av medlenske endast enligt bestämmelserna i lagen om vinstutdelning, utbetalning vidnedsättning av aktiekapitalet eller reservfonden och utskiftning vid bolagetslikvidation. En alternativ väg skulle kunna vara att staten förvärvade SARAföre en börsintroduktion. Även här begränsas statens handlingsfrihet avaktiebolagslagens bestämmelser så till vida att moderbolagets styrelse intetorde kunna godta ett pris för överlåtelsen som är väsentligt lägre änmarknadspriset. Vidare erinrar utskottet om alt vissa formella krav ställsför att ett företags aktier skall kunna bli noterade på ,bl.