bet · G801KU35 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag avslöjar förvisso inga hemligheter,herr ordförande, om jag inför utskottet slår fast att det ärfinansieringsvillkoren som avgör vem som får en stororder i . Det är motdenna bakgrund som BITS-finansieringen skall ses. Beredningenför internationellt tekniskt samarbete (BITS) är ett organ som har till uppgiftatt genom förmånlig kreditgivning - det s. k. u-kreditinstitutet - stödjasvensk industri inom prioriterade utvecklingssektorer i vissautvecklingsländer. är ett av dessa lättder. BITS handläggningsrutinerär ofta komplicerade och ibland långsamma. 1 varje fall har de varit det närdet gäller . Jag har därför från i förordat ett smidigareförfaringssätt i syfte att underlätta planeringen och genomförandet av denförmånliga finansieringen som man från svensk sida i varje särskilt fall ansersig kunna erbjuda inom av algeriska regeringen fastställdaprioriteringar. Diskussionerhärom fördes mellan ambassaden i i vilket också ledde till ett principbeslut,senare formaliserat i ett protokoll med det algeriska finansmi nisteriet, omatt till ett belopp om högst 250 milj. kr. genom u-kreditersubventionera de finansieringserbjudanden som krävdes för att svensk industriskulle kunna hävda sig på den algeriska marknaden. Tre av prioriteradeutvecklingssektorer fastställdes för dessa kreditsubventioner:telekommunikationer, agro-industri och läkemedelsindiistri. Dessa tämligenkomplicerade finansieringsfrågor utvecklades för den algeriska regeringen i tvåbrev från ambassaden i till statssekreterare , som en uppföljningav ett nytt besök som denne avlagt i . KU1984/85:35 123 Det säger sig självt, herrordförande, och framgår tydligt av nämnda korrespondens, att dessaansträngningar var en följd av våra strävanden att återvinna förlorademarknadsandelar i inom av den algeriska regeringen i samarbetet medSverige prioriterade utvecklingssektorer, helt i enlighet med vad den algeriskaregeringen upprepat . Något annat hade naturligtvis inte varitmöjligt. Och därmed, herr ordförande, har vi nått den punkt somenligt vad jag förstår föranleder dagens utskottssammanträde. En svenskkvällstidning och andra med denna gör sedan omkring gällande i olikasammanhang att den förmånliga finansiering som erbjudits för vissaöronmärkta svensklevererade projekt skulle vara avsedd till att täcka ettsvenskt byggnadsföretags förluster i . Jag vet uppriktigt sagt inte, herr ordförande, hur mankunnat komma fram till denna slutsats. Att en kvällstidning, i bästa fallokunnig om den komplicerade materian som export- och utvecklingsfinansieringutgör, inte förstår eller vill förstå själva sakmaterian är, i och för sig,föga anmärkningsvärt om än beklagligt. Jag har emellertid svårare att förståatt i andra sammanhang omdömesgilla politiska observatörer, på fullt allvar,skulle vilja göra dessa beskyllningar till sina. Det säger sig självt att vi här talar om två vitt skildaärenden utan inbördes samband, export och utvecklingsfinansieringsfrågor å enasidan, aktivt stöd åt ett svenskt företag i svårigheter å den andra. Och därför några ord, herr ordförande, om den svenskaAlgerambassa-dens ansträngningar att söka biträda det svenska byggföretaget en kontraktstvist med den algeriska hydraulikadministrationen. före mitt tillträde i kontaktadesjag av företagets verkställande direktör med begäran om stöd i för attsöka få till stånd en dialog med det berörda ministeriet beträffande företagetsväxande förluster och ersättningskrav för sin verksamhet i . Jag lovadevederbörande att göra vad som stod inom mina möjligheter för att söka hjälpaföretaget. Så har jag också gjort sedan mitt tillträde i . Jag vill tillägga, herr ordförande, att uppgiften attstödja svenska företag är vad som till övervägande del upptar min tid i ,oaktat om företaget heter BPA eller de största av våra entreprenad- ellertillverkningsindustrier. BPA:s tvist med den algeriska administrationen leddehösten 1983 till att BPA avbröt alla arbeten på bevattningsanläggningen underuppbyggnad. Detta var naturligtvis en kännbar och allvariig åtgärd avseende ettav den algeriska regeringen prioriterat projekt inom en i landets ekonomiprioriterad sektor. Det gällde därför att snabbt söka lösa denna akuta tvist. Den algeriska regeringen föreslog att enoberoende bestående av de båda ländernas ambassadörerskulle tillsättas i syfte att söka finna en lösning på denna tvist. Så skeddelyckligtvis efter längdragna och svåra förhandlingar.Överenskommelsen, som var uteslutande teknisk, gjorde det dock möjligt för det KU 1984/85:35 124 svenska företaget att utan ytterligare förlusteråterupptaga och fullfölja sina arbeten i . Alla - jag understryker alla- finansiella ersättningsfrågor avseende BPA:s krav på den algeriskabeställaren överläts till parterna att diskutera sinsemellan. Enöverenskommelse härom förutsattes vara klar . Så blevdet emellertid tyvärr inte. strandade förhandlingarna mellanBPA och den algeriska hydraulikadministrationen helt. Förhandlingarna mellanparterna befinner sig i ett dödläge. Som framgår av vad jag nu sagt, herr ordförande, vilketockså kan verifieras genom att ta del av själva uppgörelsens innehåll, har minpersonliga roll i denna fråga uteslutande varit förlikningsmannens. Inte vid någontidpunkt har jag uppträtt som företagets förhandlare, än mindre har jag haftmandat att diskutera tvistiga belopp eller ersättningsfrågor. Däremot har jagvalt att engagera mig helhjärtat i syfte att finna en för alla parter godtagbarprincipöverenskommelse som snabbt skulle kunna avlägsna ett besvärligtproblemfall från de svensk-algeriska förbindelserna. Vi lyckades i vad gällersjälva principuppgörelsens innehåll men parterna har, som sagt, ännu ej kunnatenas avseende ersättningsfrågor - tyvärr. tjänstgöring i utrikesförvaltningen, ofta påavlägsna och ibland svåra poster, har lärt mig, herr ordförande, hur viktigtoch angeläget det är att våra myndigheter, inkl. våra ambassader på fältet,ägnar sig åt denna typ av verksamhet. Detta är delvisutrikesförvaltningens själva raison d'étre. Jag har därvid haft förmånen attkänna ett starkt stöd från departementets sida i dessa frågor, ofta enförutsättning för att lyckas i dessa sammanhang. Jag har själv suttit närvarande när statsministern isamtal med företrädare för den algeriska regeringen personligen gjort kraftigamarkeringar till stöd för svensk tillverkningsindustri i . Det har t.ex. kunnat gälla telekommunikationer men också andra för svensk exportindustristrategiska produkter, ibland också tjänster. ledningar kanbekräfta vad jag nu säger. Detta är naturligtvis ett ovärderligt stöd inte baraför företagen utan också för ambassadören på platsen som har att aktivt stödjanämnda företags exportansträngningar i sitt anställningsland. När det gäller BPA gick man på regeringens sida med på atthösten 1983 låta den svenske ambassadören i söka finna enkompromissformel som skulle kunna bana väg för en uppgörelse. Även denna formav stöd till ett svenskt företag i svårigheter utgår jag från att ingen iutskottet vill ifrågasätta. Jag har därmed, herr ordförande, så detaljerat ochgrannlaga som möjligt sökt ge utskottet en bild av vad som varit min befattningmed de svenska exportansträngningarna på den algeriska marknaden och min roll iförsöken att biträda BPA lösa sin tvist med den algeriskahydraulikadministrationen, två för svenskt näringsliv i och för vårabilaterala förbindelser viktiga problemställningar. Jag har bemödat mig, herrordförande, om att vara så exakt som möjligt i denna framställning i syfte attge utskottets KU1984/85:35 125 ledamöter den erforderliga bakgrund som krävs för att fåöverblick över dessa komplicerade frågeställningar. Jag stårsjälvfallet till utskottets förfogande för eventuella frågor, : Jag ber att få ställa några frågor i ettsammanhang. I detta ärende har det mycket diskuterats ett brev somambassadör skrev till Oubouzar och som vi har fått del avsåväl i originalversion som i en svensk översättning tillika med ett utkast somgjordes innan och som förändrades innan det sändes iväg. Vem gav klartecken från svensk sida till att sända ivägbrevet till Oubouzar? : Jag fick ett telegram frånutrikesdepartementet som sade att statssekreterare önskade få etttillägg infört i detta brev, nämligen en specifik hänvisning till att BITS skullevara den instans som i varje särskilt fall hade att godkänna resp. u-kredit förvarje projekt. Detta beaktades och infördes i brevet innan det avsändes - jagskall tillstå att det skedde , men det kom med i texten. : Min fråga gällde läget innan brevetavsändes och innan statssekreterare gjorde sitt tillägg, alltså före den23, då det första utkastet är daterat. Vem hade då sanktionerat avsändandet avett brev med detta innehåll till Oubouzar? : Jag hade lämnat ett koncept tilldetta brev till statssekreterare i departementet. : Han hade då inte haft något att erinra? : Vi var inställda på att jag skullefå ett klartecken från innan brevet kunde avsändas. : Vem tog initiativet till brevet - var detCarl eller ? : Jag skrev brevet på franska ikoncept, men det hade diskuterats med efter samtal medOubouzar. Av sekretesskäl utesluten text. : Vems var idén att använda BITS i dettasammanhang - var det statssekreterare eller ambassadör ? : Det var i hög grad ambassadens iAlger idé, eftersom u-kreditinstitutef är till för ett land som . Vivet att med mindre än att vi kan subventionera finansieringen får vi ingakontrakt. : Det var alltså ett initiativ frånambassaden som underställdes . Kan man utgå från att hade förankringhär hemma, och grundade han sitt klartecken på någon instruktion? KU1984/85:35 126 : När jag får en instruktion fråndepartementet i har jag inte för vana att ifrågasätta den. : Var det ett muntligt eller skriftligtklartecken från departementet i ? : Jag fick ett skriftligt klarteckeni form av telegrammet med begäran att i ett tillägg till det utkast jag lämnatklargöra för algerierna att varje enskilt fall skulle handläggas genom BITS. : Det har jag förstått, men jag frågarfortfarande; Vad hände innan förslaget från om tillägg kom? När Åberggav klartecken till att man över huvud taget skrev ett utkast till ett brev måstehan ju rimligtvis ha meddelat ambassaden i detta - jag talar om tidenföre den 23. Kom det besked i form av en skriftlig instruktion om att sätta uppett koncept, eller var det ett muntligt klartecken? : Instruktionen kom skriftligt frånStockholm i form av ett telegram med särskild begäran om tillägg av en meningsom skulle föras in. Detta är klartecknet. hade vi - inte minst jagsjälv - framhållit för att med mindre vi kunde erbjuda enu-kreditfinansiering skulle vi inte få några kontrakt, eftersom vi har en radkonkurrentländer som dess värre inte alltid upprätthåller de konsensusvillkorsom har lagt upp. Det brevutkast som jag lämnade för godkännande i Stockholmvar i stort sett resultatet av diskussioner med departementet för attfå loss en u-kreditfinansiering till , indikativt föratt trygga kontrakten. Hur samrådet i mellan de olika avdelningarnagick till efter min avresa vet jag dess värre inte. Jag lämnade eftersamtalen med Oubouzar. Man överenskom att jag skulle få en instruktion attbrevet inte skulle sändas med mindre än att jag fått ett klartecken. Hörde jagingenting från , skulle brevet sändas. Så kom denna instruktion. : Då förstår jag något bättre. Vi kan välvara överens om att det förut hade skett ett antal diskussioner under lång tidmellan ambassaden i och , här representerat av statssekreterareÅberg, om att ställa en kredit av den här typen till förfogande. Om man intefick något kontrabesked skulle ett utkast upprättas. Det finns ingen annanskriftlig dokumentation mellan ambassaden i och om just brevet föreden ? : Inte just om brevet, men varnere . Det ena tillfället var vid och det andratillfället i samband med utrikesministerns besök i . Detta hände undervåren och . Finansieringsfrågorna stod i centrum för de diskussionersom fördes mellan den algeriska regeringen och och ambassaden. KU1984/85:35 127 Vi diskuterade dessa treprioriterade sektorer. Vi var på det klara med att vi måste använda detu-kreditinstitut som står till förfogande. Det är inte så attBITS-finansieringen är något som tas från biståndsbudgeten och allokeras tillett alltför rikt land till förfång för fattigare länder. äravsett för vissa typer av länder, varav är ett. Fanns medeltillgängliga, tyckte vi det vore märkligt om vi inte kunde använda dem för attstödja svenska exportansträngningar på en marknad där vill öka handelnmed . : Uppenbarligen diskuterade ni vid Åbergs tvåbesök i en uppläggning som ungefär motsvarar den som blev fallet i formav brevet? : Vi diskuterade inte så mycket.Algerierna gjorde klart för oss att med mindre vi kunde ställa till förfogandefinansieringsmöjligheter kunde vi se i stjärnorna efter de kontrakt vieftersträvade. Av sekretesskäl utesluten text. : Man kan alltså konkretisera situationen pådet sättet att BPA.s dåliga affärer i hotar att slå ut L. M. Ericssonfrån den algeriska marknaden? : Jag har svårt att förstå denslutsatsen. : Det uppstod ju en tvist mellan BPA och denalgeriska staten som påkallade ett svenskt ingripande med krediter. : Inte på något sätt och inte vidnågot tillfälle har det förts något som helst resonemang av den innebörden -aldrig . : Det finns alltså inget samband mellanBPA-krediten och andra affärer? : Inget som helst. Det finns intetillstymmelse till samband. Det är för mig obegripligt att man gör dennakoppling. Hur man kan dra en sådan slutsats övergår mitt förstånd. : Vi återkommer senare till det. Det ärutskottet som skall göra den slutliga bedömningen. Vilka kontakter har ambassadöreÖberg haft med i BPA-affären? : Varje gång jag har agerat har jagnaturligtvis redovisat detta för såväl utrikes- som statsministern ochutrikeshandelsministern. : Vilken har deras reaktion varit? : Jag skulle tro att de till slutblev något trötta på att se mig hänga där för att hålla dem informerade om ettärende som aldrig tog KU1984/85:35 128 slut, men det får de själva svara för. Jag skulle tro attdet var utan större entusiasm de såg mig komma för att dra mina ärenden. : På ett sätt har de uppenbarligen icke visattrötthet, utan snarare intresse. Enhgt vad vi har erfarit besökte en tjänstemani statsrådsberedningen, , . Kan ambassadör berättavad det besöket gick ut på? Det finns ingen skriven dokumentation i . : Det är mycket enkelt. Vi hade vårtförsta förlik-ningskommissionsmöte, och jag kunde inte åka hem efter detta föratt rapportera - jag hade andra ärenden och måste resa någon annanstans. Detvar jag som bad att skulle komma ner för att bli fulltinformerad. Han bodde hos mig. drack han kaffe med den algeriskeStockholmsambassadören, som då var min motpart i denna förlikningskommissionoch då hade hemkallats till för att förbereda den femte partikongressen. resa hade uteslutande informativ karaktär.Jag berättade för honom ungefär vad som hade hänt och var ärendet stod. Det varju det första förlikningskommissionsmötet. På svensk sida var man inte heltlycklig över att ambassadörerna skulle engageras, och jag ville att det skullerefereras hem. , som bodde hos mig, träffade minförhandlingsmotpart, åkte hem och redovisade ärendet - hoppas jag - förstatsministern. : Är det vanligt att ambassadörer i denna typav ärenden begär att någon från statsrådsberedningen besöker platsen för attsedan informera? : Jag gör det inte . : Har det hänt tidigare? : i bad jag attfå ner kabinettsekreteraren, och han kom. : Men vi talar om statsrådsberedningen, inteUD. : i kom HansDahlgren ner. Jag ser det som en naturlig åtgärd. : Frågan gällde om det har hänt tidigare attnågon tjänsteman i statsrådsberedningen har besökt ett land då det gälltkreditfrågor av den här typen. : Den frågan tror jag man måsteställa till statsrådsbe- . : Men det hade inte tidigare skett i ? KU1984/85:35 129 : Jag vill ställa några frågor om vilkakontakter ambassaden och ambassadören haft med BPA:s ledning. Jag tänker påordföranden . Har ledningen direkt engagerat sig i förhandlingarvia ambassaden? : Det har inte förekommit några som helstförhandlingar mellan ambassaden och BPA, däremot fortlöpande kontakter iinformationssyfte under förhandlingarnas hela förlopp. Det har gällt såvälBertil Whinberg som företagets direktör och finansdirektörenGustaf Stolpe, som i slutändan blev utsedd till huvudförhandlare å BPA:svägnar. Jag talar med BPA en gång . : Jag vill ställa några frågor om BITS. Det var medel som BITS förfogade över som skulle användas.Hade ambassaden i innan brevet sändes iväg den 26 några kontakter medBITS för att bereda ärendet? : Jag har inga kontakter med BITS isådana frågor. Detta var ett ärende som gällde regeringen. BITS får sin budgetvia tredje huvudtiteln. Jag förhandlar med regeringen, inte med BITS. : Det förekom inga informella kontakter medBITS eller några besök? : Jag träffar BITS när jag är hemma,men det här var en fråga som skulle diskuteras med kanslihuset, eftersom BITSstyrelse består av tjänstemän i kanslihuset. : Är det inte konstigt att ambassadören vidbesök hemma inte informerar BITS om en så stor sak? : BITS-kansliet skall exekvera vadstyrelsen bestämmer. Därför var det naturligt för mig att tala med kanslihusfolket. : Så vid besöken på BITS informerades inteBITS om att någonting var på gång? : 1 samband med att Oubouzar var härbesökte jag inte BITS. : Förekom inga andra kontakter? : Det känner jag inte till, men detvill jag inte gå i god för. : Vi har fått ta del av telegram. Jagtänker på det andra telegrammet, . Det innehöll en ganska hårdkritik av det brev som hade sänts. Där sägs bl. a.: "Vi tror inte attsamarbetet gagnas av att algerierna bibringas felaktiga eller svävandeuppfattningar om bistånds- och subventionselement i ett sådant samarbete. "Är det en korrekt 9 1984/85. KU 1984/85:35 130 beskrivning gör av hur man skulle kunna tolkabrevet av den 26, eller är här ute och cyklar? : Jag vet inte hur mycketstatssekreterare cyklar i vardagslag. Brevet är skrivet på franska utan något svenskt utkast. Omman läser den franska texten är det möjligt att man kan missförstå det. Jagskall redogöra för anledningen härtill. Brevet består av två element. Det första är en bekräftelseom en ramkredit på på konsensusvillkor med kronpåslag påkommersiella villkor. I brevets andra stycke talas om ett subventionselement om250 milj. kr. Jag tycker inte att man på franska kan missförstå det, men viUman missförstå det kan man möjligen tro att subventionselementet om 250miljoner hämtas ur ramkrediten. Där kan det möjligen finnas en grund för enteknisk missuppfattning. var det aldrig så, eftersom algerierna visste att vitalade om två olika ting: ramkrediten om 1 miljard, och 250 miljoner i vad somegentligen är rena räntesubventioner, hämtade ur en u-kredit om ca 650miljoner. Men just denna u-kredit om 650 miljoner var inte uttryckligen angiveni mitt brev. Därför kunde man dra slutsatsen att de 250 miljonerna skullehämtas ur ramkrediten. Därför fanns det risk för en missuppfattning, om maninte är förfaren i tekniken. Det här är svåra frågor, och bevisligen har inteherr i förstått ett dyft av det. Jag är inte förvånad. Möjligheten till sammanblandning mellan ramkredit ochu-kredit gjorde att departementet ville göra en definitiv boskillnad mellan detvå begreppen. : Får man tolka det så att det bara handlarom att statssekreterare är dålig i franska? : Jag vet inte hur bra eller dålighan är i franska. Jag fick en instruktion från honom att skicka iväg det förstabrevet, och sedan kom litet yrvaket ett nytt telegram. Men det är fråga omhandläggningsrutiner i som jag inte har anledning att gå in på. : Men han skriver i telegrammet, som sändessom brådskande, att brevet på flera väsentliga punkter skiljer sig från deslutsatser som drogs i anslutning till överläggningarna vid Oubouzars besök.Får jag tolka det som ambassadör säger nu så att har fel och attdet bara är fråga om språkliga missförstånd och ingenting annat? : Så har jag tolkat det. När jagläser brevet på franska medger jag att man kan tolka det så att dessa 250miljoner i subventionselement skulle kunna tas ur ramkrediten. Men självfalletvar det inte så, eftersom vi talade om en u-kredit när det gälldegåvoelementet. För mig och för algerierna var det aldrig, aktuellt att räknamed något KU1984/85:35 131 missförstånd, men i ville man tydligen försäkrasig om att det skulle vara kristallklart. Därför kom detta senare brev, sommycket riktigt skickades till algerierna. : Jag vill beröra ytterligare två områden. En presskonferens var inkallad till ,då ambassadör skulle reda ut begreppen. innan den skulle ägarum ställdes den in. Varför utnyttjade man inte möjligheten att reda utbegreppen ? Då hade man kanske sluppit den härdebatten om huruvida det som har skett är olämpligt. Vem tog initiativettill att ställa in presskonferensen? : Jag var i . Jag läserfaktiskt inte när jag är på semester i de ångermanländskaskogarna. Så fick jag ett telefonsamtal om att det hade publicerats en konstigartikel och förekommit en konstig löpsedel. Inte en siffra var rätt, ochallting var galet, uppgavs det. 1 det läget hade jag två saker att välja mellan. EftersomGösta citerades av journalisten , som i denna historia inte harvisat någon större lidelse för sanningen, sökte jag ringa men fick intetag på honom. Jag ringde då till TT och sade att det väl var lika bra att jagsjälv klarade upp saken. Jag fick besked av per telefonom att han tänkte dementera. Då sade jag att jag i så fall inte hade någontingatt tillägga. fick jag ett nytt telefonsamtal. Man sade migatt det i riksupplagan av fanns en dementi från . I detläget hade jag ingen anledning att gå ut med en presskonferens, och jag avlysteden. Jag ringde TT och sade att jag förstod att det hela var dementerat, ochdärför saknade jag anledning att gå ut med en egen presskonferens. Jagmeddelade UD att den var inställd. : Förekom det inga önskemål från UD om attställa in presskonferensen eftersom den skulle trassla till begreppenytterligare? : UD är väl tacksamt när man slipperfå nya skandalrubriker i kvällspressen. : Hade det blivit sådana om presskonferensenhade hållits? : Ja, om inte hade dementerat.Om det stått att jag inte förstått ett dyft av korrespondensen, hade jag nogsagt emot precis som jag gör . Det kan tänkas att hade valtatt spela upp det också. : Har det förekommit att något annat företaghar varit i motsvarande svårigheter och att svenska staten med statsministern ispetsen engagerat sig i krediter av denna omfattning? KU1984/85:35 132 : Jag vill alldeles bestämttillbakavisa varje antydan om att krediter av det här slaget skulle varakopplade till ett svenskt företag i svårigheter i . Det är de inte. Det kan inte vara utskottet obekant att när en svensk frånSkånska Cement satt fängslad i i en allvarlig betalningstvist med denirakiska regeringen var det inte nog med att statsministern ingrep personligen,utan han skickade dessutom ett eget sändebud, ambassadör -alltsåden gången inte en yngre tjänsteman i statsrådsberedningen, utan en av hansnärmaste medarbetare och förtrogna, förutvarande generalsekreteraren iSocialistinternationalen - i syfte att hjälpa Skånska Cement att få losssvensken. Av sekretesskäl utesluten text. : Men om det ändå hade funnits ett sambandmellan krediten och det som hände i med BPA, finns det i så fall någonparallell? : Jag tänker inte diskutera ensituation som inte existerar i verkligheten. Det faktum att en journalist påExpressen har totat ihop en historia och upprepar den med den drucknes envishetinnebär inte att historien är sann. Det har aldrig funnits något samband. Omvice ordföranden hade gjort sig besvär med att begära den uppgörelse ambassadörernaundertecknade, hade han där funnit svart på vitt att det inte existerar någontillstymmelse till samband och inte kan finnas något samband. Det finnsfaktiskt en uppgörelse, undertecknad av de båda ambassadörerna, som skildrarvad som har hänt. Hur man där skall kunna finna ett samband förstår jag inte.