bet · G801SkU41 · 1984-12-31 00:00:00 — om företagsbeskattning m. m. 1 betänkandet behandlas ett flertalmotioner som direkt eller indirekt berör företagsbeskattningen. De yrkanden somställs gäller bl. a. arbetande kapital i mindre och medelstora företag,dubbelbeskattning av aktieutdelning, bolagsskatten, partrederier, frivilligavinstandelssystem, villkorade aktieägartillskott, investeringsfond ochinvesteringsreserv, nyetableringskonto, underhållsfond för enskilt ägdahyreshus, lantbrukskonto och ersättningskonto vid markinlösen. Motionerna tarockså upp frågor rörande avsättning till skogskonto, lön till barn som arbetari föräldrarnas rörelse, egenföretagares avdrag för pensionsförsäkringspremiersamt avdrag för värdeminskning på investering i asfaltanläggning, förarbetsrättsligt skadestånd, för representation och för stöd till kulturlivet. Vid betänkandet har fogats 11 reservationer. Av dessa ärsju gemensamma för (m), (c) och (fp), två har undertecknats av (c), en av (m)och (c) och en av (m) och (fp). Vidare har avgivits fyra särskilda yttranden. 1984/85:462 (jfr 461) av RuneTorwald m. fl. (c) såvitt avser yrkandena 1. att beslutar att partrederi i skattehänseendeinte skall anses ha fast driftställe, 2. att beslutar att partrederier får möjlighetatt göra avsättningar till allmän investeringsfond, 3. att beslutar att medel i sådaninvesteringsfond även får användas för inköp av andrahandsfartyg. 1984/85:484 av i (s) och BengtSilfverstrand (s) I motionen yrkas att beslutar begära att regeringentillsätter en utredning med uppdrag att se över avdragsrätten för inköp avkonstgödsel och gifter som används i vår natur. 1984/85:562 (jfr 559) av UlfAdelsohn m.fl. (m) såvitt avser yrkandena 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om enöversyn av skattereglerna för fåmansföretag, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om återinförande av det särskilda FoU-avdraget. 1 1984/85. SkU1984/85:41 2 1984/85:655 av m. fl. 1. att beslutar hos regeringen begära förslag omnyetableringskonton i enlighet med vad i motionen anförts, 4. att hos regeringen begär förslag om borttagandeav förmögenhetsskatten på arbetande kapital, 6. attriksdagen beslutar att återinföra det särskilda forskningsavdraget. 1984/85:658 (jfr 657) av m.fl. (m) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om skattepolitikensinriktning. 1984/85:680 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att hos regeringenbegära förslag om inrättande av etableringskonto för blivande företagare. 1984/85:683 av Mariin () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag om sådan lagändring att beskattning vid återbetalning av villkoradeaktieägartillskott undviks. 1984/85:1150 av () och () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om skattefritt sparande förföretagsetablering. 1984/85:1201 av m.fl. (fp, c, m) 1 motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående villkorataktieägartillskott. 1984/85:1209 av () och () I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omsådana förslag att allmän investeringsfond och investeringsreserv får användasför anskaffning av begagnade maskiner och inventarier. 1984/85:1211 av m.fl. (c) 1. att hos regeringen begär förslag om införandeav avdragsrätt för pensionspremier i förvärvskälla. 1984/85:1214 av m.fl. (c) 1 motionen yrkas att hos regeringen anhåller omutredning av frågan om möjligheterna att medge avdragsrätt för till s.k. kompanjonsförsäkringar. 1984/85:1215 av m.fl. (c, m) I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omen utredning av frågan om införande av s. k. nyetableringskonton i enlighet medvad som i motionen anförts. SkU1984/85:41 3 1984/85:1217 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att hos regeringenbegära en V skyndsam utredning om inrättandet av särskilt lantbrukskonto,förslagsvis av i princip samma slag som skogskonto. 1984/85:1219 av m. fl. (c, m, fp) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående vinstandelssystem. 1984/85:1221 av () och () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att procentsatsen på insättning å skogskonto skall höjastill 80 resp. i enlighet med motionens yrkande. 1984/85:1229 av m.fl. (fp, c, m) I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omförslag till sådana förändringar i kommunalskattelagen att avgift till egenfrivillig pensionsförsäkring betraktas som avdragsgill kostnad i rörelse ochinte som eget uttag. 1984/85:1232 av m. fl (m, c, fp) I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omförslag i enlighet med vad som i motionen anförts angående avskaffande av förmögenhetsskattpå kapital som arbetar i familjeföretag. 1984/85:1589 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar hos regeringenbegära förslag om borttagande av förmögenhetsskatten på arbetande kapital. 1984/85:1597 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar slopa rätten tillrepresentationsavdrag. 1984/85:1603 av m.fl. (s, m, c, fp) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om att trädgårdsföretagareskall få samma möjlighet som yrkesfiskare att använda de medel som avsatts tillallmän investeringsreserv m. m. till löpande driftkostnader etc. 1984/85:1604 av () 1 motionen yrkas att hos regeringen begärförslag om att egenföretagares pensionpremie skall betraktas som kostnad irörelsen. 1984/85:1618 av () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande den skattemässigabehandlingen av villkorat aktieägartillskott. \ SkU 1984/85:41 4 1984/85:1631 av () Imotionen yrkas att beslutar att uttag från skogskonto, för visst beskattningsår,får ske på samma villkor som insättning på dylikt konto, alltså fram till dendag då den skattskyldige skall ha avlämnat sin självdeklaration för det gångnaåret. 1984/85:1632 av ()och () I motionen yrkas 1. att beslutar attavsättning till skogskonto års taxering får ske med högst avlikvid för avverkningsrätter och med högst av likvid för leveransvirkeeller värde av skogsprodukter som använts i egen rörelse, 2. att beslutar att avlikvid som erhållits för avverkning av skadad skog högst resp. fåravsättas till skogskonto. 1984/85:1634 av () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om stimulans av enskilt stödtill kulturlivet. 1984/85:1636 av förste vice talmannen . I motionen yrkas att hos regeringen begärskyndsamt förslag innebärande att egenföretagares pensionsförsäkringspremierblir avdragsbara som kostnad i rörelsen fr. o. m. 1984/85:1637 av () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om att underlättaegenföretagandet. 1984/85:1639 av () I motionen yrkas att hos regeringen begärskyndsamt förslag om slopande av förbudet att kvitta underskott i en kommun motöverskott i en annan. 1984/85:1645 av () I motionen yrkas att beslutar i enlighet med vadsom i motionen anförts angående avskrivningstider förasfaltbeläggningsinvesteringar på markanläggningar till fastigheter som användsi ägarens rörelse. 1984/85:1647 av () 2. att hos regeringen begär nya regler förbeskattning av investeringar i aktiekapital i företag inom stödområdena A och Bi enlighet med vad i motionen anförts. 1984/85:2210 av () och () I motionen yrkas att beslutar att hos regeringenbegära att förslag till lagändringar framläggs så att vissa skevheter, avseendebl. a. pensionskostnader i rörelse, upphävs beträffande skattereglerna föregenföretagare. SkU1984/85:41 5 1984/85:2242 av andre vice talmannen ()och (c) I motionen yrkas 1. att beslutar att den årligainsatsen i kooperativa företag skall ge medlemmen möjlighet till uppskjutenskatteinbetalning av insatsen, 2. att hos regeringen begärförslag om kooperativa kapitalfonder i enlighet med vad som anförts i motionen. 1984/85:2271 (jfr 2269) av () och KarinIsraelsson (c) I motionen yrkas att beslutar att beskattningenav arbetande kapital i småföretag slopas. 1984/85:2283 av ()såvitt avser yrkandena 4. att hos regeringen hemställer om skyndsamtförslag om slopande av skatten på det i företaget arbetande kapitalet, 5. atf hos regeringen begär att 1980 årsföretagsskattekommitté får i uppdrag att skyndsamt se över lagstiftningen beträffande fåmansföreta- gen i enlighet med vad i motionen anförts. 1984/85:2362 av () I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omförslag om att ungdomar som arbetar i föräldrars företag själva skall beskattasför inkomsten. 1984/85:2364 av () I motionen yrkas att begär att regeringen låterutreda frågan om underhållsfonder för privata fastighetsägare. 1984/85:2365 av () I motionen yrkas att beslutar att göra etttillägg i punkt 9 av anvisningarna till 29 § kommunalskattelagen (1928:370) avföljande innehåll: Avdrag medges för premie för sådan gruppsjukförsäkring somavses i 32 § tredje mom. 3 st även om försäkringen tecknats av fysisk person ihans egenskap av utövare av viss rörelse. 1984/85:2716 (jfr 2715) av m.fl. (m) I motionen yrkas att beslutar att 20 §kommunalskattelagen (1928:370) skall ha den lydelse beträffande arbetsrättsligaskadestånd som den hade , såvitt avser vad i motionen anförtsom skadestånd. 1984/85:2730 (jfr 2729) av () och BengtDanielsson (m) I motionen yrkas att hos regeringen begär förslag omförändringar i skattelagstiftningen i enlighet med de riktlinjer som anförts imotionen. SkU 1984/85:41 6 1984/85:2731 av m.fl. (m) såvittavser yrkandena 1. attriksdagen hos regeringen anhåller om förslag till ändringar i kommunalskattelagen vad avser partredares avdragsmöjligheter i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen anhåller om förslagtill ändring i kommunalskattelagen vad avser partredares fasta driftställe ienlighet med vad som anförts i motionen, 3. att hos regeringen anhåller om förslagtill ändringar i kommunalskattelagen vad avser allmän investeringsfond ochallmän investeringsreserv i enlighet med vad som anförts i motionen. 1984/85:2754av m.fl. (m) 11.att hos regeringen begär förslag om avskaffande avförmögenhetsbeskattning av arbetande kapital i mindre och medelstora företag ienUghet med vad som anförts i motionen, 14.att hos regeringen begär förslag om ett successivt avskaffande avdubbelbeskattningen av aktieutdelning i enlighet med vad som anförts imotionen, 18. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts beträffande en förändring av bolagsskatten, 19. att beslutar att det s. k. FoU-avdragetvid beskattningen åierinförs fr. o. m. . 1984/85:2764(jfr 2762) av () och () Imotionen yrkas att beslutar avskaffa arvs- och förmögenhetsskatt påi företagen arbetande kapital i enlighet med vad som sägs i motion 2762. 1984/85:2807(jfr 2805) av m.fl. (fp) Imotionen yrkas att beslutar avskaffa förmögenhetsskatten på detarbetande kapitalet i de mindre och medelstora företagen. Gällanderätt m. m. T. o. m. taxering gjordes ingen skillnadvid förmögenhetsbeskattningen mellan å ena sidan tillgångar och skuldernedlagda i rörelse eller jordbruk och å andra sidan övriga tillgångar ochskulder. Genomlagstiftning infördes med verkan fr. o. m. taxering provisoriskaregler för beskattning av s. k. arbetande kapital i vissa slag avfamiljeföretag. Dessa skattelättnader motiverades främst av att kapitalet, sålänge det arbetar i företaget, inte på samma sätt som andra tillgångar är SkU1984/85:41 7 tillgängligt för ägarens privata konsumtion.Reglerna var emellertid förknippade med en rad villkor som måste uppfyllas föratt få tillämpas. Dessa bestämmelser innebar emeUertid att många företaginte kunde få del av den lindrade förmögenhetsbeskattningen. För att meraallmänt kunna tillgodose syftet med de provisoriska bestämmelserna ersattesdessa 1974 och 1977 med nya regler. Dessa bestämmelser, som gällde fr. o. m. taxering,innebar att det enUgt särskilda regler framräknade substansvärdet avförmögenhet som lagts ned i jordbruk eller rörelse skulle reduceras till 30 %av det värde varmed tillgångarna översteg beloppet av skulder och andraavgående poster. Rätten till reducering var emellertid begränsad enligt ensärskild spärregel, detta för att förhindra att lättnadsreglerna skullestimulera till passivt ägande i jordbruksfastighet och till annan spekulation ifastigheter. Spärregeln innebar att förmögenhetsvärdet av förvärvskällan intefick tas upp fill lägre belopp än som svarade mot värdet av ägaren tillhörigafastigheter i verksamheten minskat med de skulder som belöpte på fasfigheterna.Spärregeln var sålunda tillämplig bara i en förvärvskälla där fastighet fanns. - Genomriksdagsbeslut avskaffades spärregeln med verkan fr. o. m. Slopandet kompletterades med en bestämmelse av innebörd att som tillgångar i rörelse endast skall räknas sådana bostads byggnader som används som personalbostäder. Vidare skall vissa fastigheter trotsatt de inte utgör rörelsetillgångar i skatterättslig mening - anses som en särskild förvärvskälla inom inkomstslaget rörelse och således behandlas enligt reglerna för företagsförmögenhet. Det gäller egendom som ingår antingen i en industrienhet avseende täktmark - i förekommande fall också industribyggnad på sådan mark eller i en exploateringsenhet. I samband med att skatteutskottetvåren behandlade en proposition med förslag om avdrag för aktieutdelning iicke börsnoterade företag anförde utskottets socialdemokrater - som f. ö.avstyrkt förslaget om spärregelns avskaffande - i ett särskilt yttrande bl. a.följande (SkU 1981/82:65). har gjortsgenomgripande ändringar av inkomst- och förmögenhetsbeskattningen, av vilkaåtskilliga varit ägnade att väsentligt förbättra företagens likviditet.Framtida lättnader i beskattningen av företagsförmögenhet bör enligt våruppfattning inte ske utan mycket tungt vägande skäl. gäller reglersom de facto medför att betydande delar av företagskapitalet inte bUr föremålför någon förmögenhetsskatt. Vi vill i sammanhanget särskilt erinra om debestämmelser om reducering av substansvärdet av i jordbruk eller rörelsenedlagd förmögenhet som antogs av 1977 och som efterförfattningsändring 1981 - torde innebära att även betydande passivaförmögenhetsinnehav undgår beskattning. Vi vill särskilt understryka att deförmögenhetsskattelättnader som föreslås i propositionen och som kan antasäven komma att aktualiseras av de borgerliga partierna kommer intebara små och medelstora utan samtliga icke börsnoterade företag till godo. SkU1984/85:41 8 skattebördan från företag till enskilda kan leda tillkonsekvenser som från fördelnings- och rättvisesynpunkt ter sig utmanande. Med det anförda har vi velat markera att vi i principanser förmögenhetsskatten vara ett olämpligt näringspolitiskt instrument.Ansträngningarna måste i stället inriktas på en så långt möjligt likformigvärdering av förmögenhetstillgångar oavsett hur de är placerade. Eljest skaparman betydande orättvisor mellan olika förmögenhetsägare men också mellanföretagare och anställda. avstyrkte senast ihöstas i sitt betänkande 1984/85:2 motionsyrkanden om slopande avförmögenhetsskatten på arbetande kapital i mindre och medelstora företag.Utskottet framhöll i sammanhanget bl. a. att betydande delar avföretagskapitalet med de bestämmelser som gäller inte torde bh föremål förnågon förmögenhetsbeskattning. Utskottet hänvisade också till attföretagsskattekommittén enligt sina direktiv hade att i sitt fortsatta arbeteundersöka vad som kunde göras för att underlätta familjeföretagens försörjningmed riskkapital och till att företagens likviditet med den avföretagsskattekommittén då publicerade s. k. staketmetoden förbeskattning av enskild näringsverksamhet (jfr nedan) skulle komma attförstärkas. Mot utskottets beslut reserverade sig de borgerUgarepresentanterna i iitskottet. (B 1979:13)har i ett avlämnat delbetänkande (SOU 1984:70) Staketmetoden, en nymetod för beskattning av enskild näringsverksamhet, presenterat en modell förbeskattning av näringsverksamhet som bygger på grundtanken att i verksamhetenuppkommen vinst (inkomst av näringsverksamhet), som företagaren låter stårkvar i verksamheten, endast skall beskattas med en lågprocentig, proportionellstatiig skatt (på sparade vinstmedel). Vinst som näringsidkaren tar ut föratt använda för konsumtion eller annat privat ändamål (inkomst av eget företag)skaU däremot på vanligt sätt beskattas enligt den för fysiska personer gäUandeprogressiva skatteskalan. I fråga om kapitalbeskattningen bör enligt kommitténsmening beaktas att på de i verksamheten hopsamlade vinstmedlen vilar en latentskatteskuld. Kommittén föreslår därför - efter förebild av hur skogskontomedeloch liknande behandlas en reduktion av vinstmedlen till . betänkande är efterremissbehandling föremål för beredning inom regeringskanshet. SkU1984/85:41 9 Utredningen angående de små och medelstora företagensfinansiella situation Utredningen angående de små ochmedelstora företagens finansiella situation har i ett avlämnatbetänkande (SOU 1983:59) Kreativ finansiering föreslagit olika åtgärder i syfteatt förbättra förutsättningarna för småföretagens finansiering. a. ökade möjligheter till lånefinansiering mot lägre kostnader,möjlighet för nystartade företag att få nedsättning av socialavgifterna elleratt få behålla dem i rörelsen som ett slags riskkapital och allmänt förbättradeförutsättningar för återlån av sådana avgifter samt åtgärder för att underlättagenerationsskiften i företag. I syfte att underlätta uppbyggandetav egenkapital i ekonomiska föreningar lade kooperationsutredningen i ett iseptember 1981 avlämnat betänkande (SOU 1981:60) Kooperationen i samhället framtre förslag på skatteområdet. Av intresse i detta sammanhang är två som tagitsupp i en av de nu aktuella motionerna (2242). Ett av dessa gick ut på attmedlemmar i lantbrukskooperativa föreningar skulle få uppskov med beskattning- i samband med ökning av insatskapitalet av insatsbetalningarna,det andra förslaget gällde avdrag för avsättning till en kooperativkapitalfond. Inget av förslagen resulterade i lagstiftning.Finansministern framhöll i den proposition som byggde påkooperationsutredningens förslag bl. Förslaget om avdragsrätt på grundav ökning av insatser strider mot den grundläggande principen att riskkapitalskall byggas upp av beskattade medel. Principiella skäl talar därför motförslaget. Det kan vidare ifrågasättas om det föreslagna avdraget kommer attöka medlemsinsatserna i nämnvärd utsträckning. Avdraget kommer nämligen attgälla vid sidan av de möjligheter som redan finns till skattekrediter genomlagernedskrivningar, överavskrivningar på inventarier och olika former avavsättningar. De flesta jordbrukare har inte någon nytta av ett ytterligareavdrag eftersom det befintiiga systemet ger tillräckligt stora skattekrediter.Den som förvärvat ett jordbruk har dessutom normalt mycket storaränteavdrag som ytterligare reducerar möjligheterna att effektivt utnyttja ettnytt avdrag. Slutligen kan nämnas att ett införande av en avdragsrätt på grundav insatsbetalning administrativt sett är mycket svårhanterligt. Förslaget bördärför inte genomföras. I fråga om avsättning till kapitalfond yttradefinansministern bl. Ekonomiska föreningar har liksomövriga företag normalt goda möjligheter att bygga upp obeskattade reserver. Med hänsyn till att dessa möjligheter ofta inte utnyttjas fullt ut finns det knappast något behov av att komplettera regelsystemet med ytterligare en obeskattad reserv. Det kan tvärtom anföras skäl för en begränsning av nuvarande s. k. fria reserverings- möjligheter - .En avdragsrätt som är kopplad till storleken av en frivillig fondavsättningblir dessutom krånglig att tillämpa. 1* Riksdagenl984/85. SkU1984/85:41 10 I princip gäller att vinsten i ettaktiebolag eller ekonomisk förening blir föremål för s. k. ekonomiskdubbelbeskattning. För att lindra denna beskattning har man infört särskildaregler. Enligt lagen om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning(Annellagen) kan aktiebolag få avdrag för utdelning på kapital som tillförtsbolaget vid dess bildande eller vid nyemission. Avdrag kan medges med sammanlagtlika stort belopp som betalats in för aktierna. Avdraget får utnyttjas under en20-årsperiod. Det årliga avdraget är begränsat till högst av vad sombetalats in för aktierna och får inte överstiga utdelningen på dessa aktier. Dubbelbeskattningen har ytterligare begränsats genom lagenom avdrag för utdelning på icke börsnoterade aktier. Avdrag kan med stöd avdenna lag medges av lämnad utdelning, dock med högst avaktiekapitalet och högst . Frågan om slopande avdubbelbeskattningen av bolagsvinster har återkommande prövats avskatteutskottet (jfr. SkU 1983/84:32). Utskottet har därvid under senareår framhållit att Annell-lagstiftningen i sina huvuddrag gällt sedan lång tidtillbaka och att det råder bred enighet om reglernas nuvarande utformning. Ifråga om de ej börsnoterade företagen har utskottet konstaterat att derasavdrag för aktieutdelning maximerats till av aktieutdelningen för attdenna skulle bli ungefär lika högt belastad från skatte- och avgiftssynpunkt somen löneutbetalning. Utskottet, som avstyrkt motioner i ämnet, har menat attdubbelbeskattningsproblemen genom bestämmelserna om avdrag för aktieutdelningpå det hela taget eliminerats för de mindre och medelstora företagen och att dehade en begränsad betydelse för de börsnoterade företagen. Mot utskottets senaste beslut i denna fråga reserveradesig (m) och fp). Rederier, som inte drivs iaktiebolagsform, taxeras inte, utan deras inkomst beskattas hos de olika delägarnamed belopp som motsvarar vars och ens andel av rederiets inkomst. Inkomstenbeskattas i den kommun där rederiet haft fast driftställe eller om fastdriftställe undantagsvis saknas i den skattskyldiges hemortskommun. Dettainnebär att en delägare i regel kan få avdrag vid den kommunala beskattningenför underskott i rederiet endast om han är bosatt i den kommun där rederiet harsitt fasta driftställe. Reglerna överensstämmer med de principer som tillämpasäven för andra rörelseinkomster. Är infördes särskilda regler för att förhindraskatteflykt bl. a. genom kontraktsavskrivning. Fysiska personer och s. k.fåmansbolag får inte längre utnyttja underskott till följd avkontraktsavskrivning mot annan inkomst än SkU1984/85:41 11 inkomst av rederi-, luftfarts- eller varvsrörelse.Detsamma gäller i fråga om underskott som uppkommit på grund av högreavskrivning än av anskaffningsvärdet för fartyg eller avanskaffningsvärdet för luftfartyg. Underskott som inte kunnat utnyttjas underett beskattningsår får dock utnyttjas . Vidavyttring av kontrakt, fartyg eller luftfartyg till underpris gäller att detverkliga värdet, dock högst kontraktspriset, skall utgöra intäkt i rörelse.Vidare skall åtnjuten kontraktsavskrivning återföras till beskattning om denskattskyldige flyttar utomlands eller om utflyttning sker av det fastadriftstället för rörelsen. Som tidigare nämnts (s. 8 ovan) har företagsskattekommitténi ett vid framlagt betänkande presenterat en ny modell förbeskattning av enskild näringsverksamhet. Modellen ("staketmetoden")innebär bl. a. att all näringsverksamhet som en fysisk person bedriver skallutgöra en förvärvskälla och beskattas i näringsidkarens hemortskommun. Omnäringsverksamheten omfattar flera olika verksamhetsgrenar, som utgörsärskilda förvärvskällor, kan man alltså med den nya modellen inte ibeskattningshänseende tala om underskott i en av dessa grenar. Det är i ställetdet samlade resultatet som räknas. När det gäller underskott inäringsverksamheten bör enligt kommitténs uppfattning en näringsidkare ha rättatt göra ett allmänt avdrag i den egna deklarationen med ett belopp sommotsvarar vad han tillskjutit för att täcka underskottet. Frågor rörande rätt beskattningsortför partrederi och partredares rätt till avdrag för underskott till följd avkontraktsavskrivning m. m. behandlades av skatteutskottet så sent som i höstas.Utskottet avstyrkte då motionsyrkanden om översyn av regler förbeskattning av partredare med hänvisning bl.