bet · G801BoU24 · 1984-12-31 00:00:00 — Särskilda typer av bostäder, t,ex, lägenheter i ,gruppbostäder m.m,, och gemensamma utrymmen i anslutning till dessa, byggslikaså med statlig finansiering, I lånesammanhang jämställs med bostäder ocksåvissa bostadsanknutna gemensamhetsutrymmen för begränsade grupper av hushåll.För lån till bostadsutrymmen lämnas räntebidrag. En förutsättning för attlokaler skall få belånas är i princip att de fyller ett normalt behov avboendeservice och i huvudsak är avsedda för dem som bor i området. För lån tilllokaler lämnas inte räntebidrag. Reglerna om statliga lån och räntebidrag tillbostäder finns i bostadsfinansieringsförordningen (1974:946). Beträffande gränsenbostäder-institutioner anges i tillämpningsföreskrifterna till förordningenbl. a. att ett grundläggande villkor är att boendet inte får vara underordnatvården. Bostadslån beviljas därför inte till sjukvårdslokaler för sluten ellerhalvöppen vård och ålderdomshem. Däremot beviljas bostadslån för ombyggnad avålderdomshem till . 1 tillämpningsföreskrifterna finns tämligennoggrant redovisat den utrymmes- och utrustningsstandard som skall gälla föratt bostadslån för ny- eller ombyggnad skall kunna beviljas bl. a. för olikatyper av bostäder. I föreskrifterna anges t. ex. att vid ombyggnad avålderdomshem till utgångspunkten skall vara att bostaden i principskall uppfylla nybyggnadsstandard men att vissa avsteg från detta krav skallkunna göras i det enskilda fallet. Vidare anges att ett självständigt boendeskall vara garanterat genom hyreskontrakt av normalt slag. Slutligen anges iföreskrifterna att i vissa fall delar av den enskilda lägenhetens utrymme ellerutrustning kan ha sammanförts till gemensamma utrymmen. Sådana utrymmen är kök,matplats och uppehållsrum. Dock bör antalet enskilda lägenheter som delarsådana gemensamma utrymmen inte överstiga åtta-tio. Efter att ha redovisat arbetsgruppens ochremissinstansernas uppfattning om lånereglernas utformning anger föredragandenatt tre krav bör ställas för att bostadslån skall lämnas. Det skall vara fråganom fullvärdiga bostäder och om permanentbostäder. Ett ytterligare villkor äratt ett självständigt boende BoU1984/85:24 11 skall vara garanterat genom direkt upplåtelse av normaltslag. När det gäller de två sistnämnda kraven harsocialutskottet ingen erinran mot vad i propositionen anförts. Däremotdiskuteras med anledning av motionerna 3000 (s), 3003 (fp) och 3004 (c) isocialutskottets yttrande tämligen ingående begreppet fullvärdig bostad.Socialutskottet konstaterar att pensionärerna blir allt äldre och att allt flerbor kvar längre i egen bostad. När dessa pensionärer måste flyttafrån sin ursprungliga bostad kan det behövas tillgång till en boendeform inom äldreomsorgendär helinackordering och tillsyn kan ges på ungefär samma sätt som påålderdomshemmen. Enligt socialutskottets mening bör det även i fortsättningenfinnas en boendeform som ligger mellan å ena sidan eget boende/servicehusboendeoch å andra sidan vård inom långtidssjukvården. Detta boende kräver dock enligtsocialutskottet en god boendestandard som fillgodoser de äldres anspråk påfrihet och integritet. Var och en bör sålunda ha ett eget rum med störreutrymme än vad som förekommer i många ålderdomshem och med möjlighet att självbestämma om möblering o. d. Toalett och dusch måste finnas till varje rum.Kokmöjlighet bör också finnas. Boendet bör grundas på personligt hyreskontrakt.Till boendet skall knytas tillsyn och möjlighet till hjälp dygnet runt. Reglerna för bostadslån bör utformas så att de stimulerartill önskvärd utveckling och omstrukturering inom äldreomsorgen. mening bör därför reglerna i bostadsfinansieringsförordningenanpassas så att bostadslån kan utgå för att inrätta ett sådant boende somutskottet har angett, oavsett om det är frågan om nybyggnad eller om om- ochtillbyggnad av ett befintligt ålderdomshem. framhåller att det anförda inte innebäratt utskottet förordar att ålderdomshemmen bevaras i befintligt skick. förordar är ett avsevärt bättre boende än ålderdomshemmen vanligenerbjuder, men med ett bibehållande av den omsorgsnivå ålderdomshemmentraditionellt håller. Det är fråga om ett självständigt boende, men med mera serviceoch personlig omvårdnad för de boende och med flera kollektiva funktioner ianslutning till bostaden. Vad gäller bostadslån bör därför sammaförutsättningar gälla som för andra former av serviceboende. Vad utskottet anfört angående bostadslån för ny- ochombyggnad av vissa bostäder för äldre bör enligt socialutskottets mening gesregeringen till känna. vill inledningsvis slå fast att de reglerm.m. som vägleder handlandet utgår från uppfattningen att bostadslån iprincip skall vara förbehållet finansiering av bostäder medan olika former avvårdlokaler m. m. skall finansieras i annan ordning. Graden av vård ochutformningen av vården i anslutning till boendet är en fråga som primärt fallerinom socialutskottets beredningsområde. har inte anledning attkommentera vad i socialutskottets yttrande anförts om hur vården bör ordnas vidolika former av serviceboende. BoU1984/85:24 12 betona vad socialutskottet anfört om att i den boendeformutskottet förordar kokmöjligheter samt toalett och dusch bör finnas i varjerum. gör den bedömningen att en sådan ordning låter sigförenas med vad i propositionen anförts beträffande kravet på fullvärdigabostäder samt vad där angivits om behovet av flexibilitet i tillämpningen avkravet när det gäller gruppbostäder. Beträffande sådana bostäder anges ipropositionen att flexibiliteten kan gälla fördelningen av boendefunktionernapå privat resp. kollektiv del av bostaden. vill för sin deltillägga att det också bör finnas möjligheter att vid ombyggnad i speciellafall och i mindre omfattning - t. ex. med hänsyn till byggnadstekniskaförutsättningar - göra avsteg från upprustnings- och utrymmesnormerna dock medbibehållande av den inriktning bostadsutskottet förordat ovan. anser också att det är möjligt att medtillämpning av de principer som angivits i propositionen i allt väsentligtförverkliga även den form av boende och vård som socialutskottet behandlat isitt yttrande. För att emellertid klargöra uppfattning såvitt avserutformningen och finansieringen bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad bostadsutskottet nu anfört. I propositionen anges vidare att vissa villkor måsteställas även beträffande bostadens integrering i bebyggelsemiljön, något somenligt föredraganden innebär att bostadslån normalt inte bör lämnas tillombyggnader av exempelvis ålderdomshem och sjukhem som ligger utanför tätortoch som har dålig tillgång till vad som i propositionen kallas vanligboendeservice. Begreppet boendeservice förklaras närmare i avsnittet 4.6 nedan.Även om det från skilda utgångspunkter kan hävdas att tillgången till vanligboendeservice är en viktig del av boendemiljön bör det vid en flexibeltolkning vara lämpligt och ibland - inte minst med hänsyn till de boende -också önskvärt att bostadslån kan lämnasäven för ombyggnader utanför tätort. Enalltför konsekvent tillämpning av kravet på boendeservice kan innebära attboendemiljöer, som av pensionärerna m. fl. i det enskilda fallet upplevs som entillgång, kan komma att behöva överges därför att i dessa miljöer inte finnstillgång till vanlig boendeservice. Överväganden om lokaliseringen m. m. av debostäder som diskuteras kan förutsättas bli uppmärksammade i den kommunalaplaneringen. Det bör finnas goda möjligheter att i det enskilda fallet avgöraom bostadslån bör kunna beviljas även vid ombyggnad av ålderdomshem utanförtätort. Vad nu anförts i kombination med ett flexibelt synsätt även i dessafrågor bör kunna innebära att i och för sig goda boendemiljöer behålls även omboendeservicen inte i alla fall blir av en i och för sig önskvärd omfattning. Vad utskottet nu anfört om begreppet fullvärdig bostad, omflexibilitet i tillämpningen beträffande ombyggnad av ålderdomshem utanförtätort samt om fördelning av boendefunktionerna på kollektiv resp. privat delbör som sin mening ge regeringen till känna. Det anförda innebär iviss omfattning en anslutning till vad i motionerna 3000 (s) yrkande 1, 3003(fp) BoU1984/85:24 13 yrkande 2 och 3004 (c) yrkande 2 förordats. Utskottetfinner det motiverat att regeringen i lämpligt sammanhang för riksdagenredovisar utfallet av tillämpningen av den i propositionen och i dettabetänkande föreslagna inriktningen av bostadslångivningen m. m. En sådanredovisning bör lämnas när de nya reglerna varit i kraft . I motion 3003 (fp) yrkande 3 föreslås geregeringen till känna vad i motionen anförts om lån till ombyggnad avinstitutioner som är . Huvudregeln i bostadsfinansieringsförordningen är attbostadslån för ombyggnad inte lämnas för hus som är . Enligt vad utskottet erfarit är det inteovanligt att dispenser ges så att ålderdomshem som är kan byggasom med stöd av bostadslån. Utskottet har även erfarit att 30-årsregeln övervägsi . Med hänvisning till de faktiska möjligheterna som finnsatt få bostadslån även för de ombyggnadsfall motionärerna aktualiserat och motbakgrund av pågående översyn avstyrker utskottet bifalltill motion 3003 (fp)yrkande 3. Slutligen behandlar utskottet i detta avsnitt motion 2999(vpk) yrkande 1 c. I yrkandet föreslås ett tillkännagivande om attbostadslån skall kunna utgå även i fortsättningen för att finansieratrygghetslarm. är det möjligt att inom ramen förbostadsfinansieringsförordningen finansiera bl, a. trygghetslarm, Ipropositionen anges att trygghetslarm numera kan finansieras inom det nyasystemet för statsbidrag till barnomsorg och social hemhjälp. Föredraganden anser att möjligheterna att finansieratrygghetslarm med statligt bostadsstöd bör avvecklas. Utskottet, som delar denna uppfattning, anser att statensfinansieringsstöd avseende trygghetslarm bör lämnas inom statsbidragssystemetför barnomsorg och social hemhjälp. Motion 2999 (vpk) yrkande 1 c avstyrkssålunda, 4.4.1 Tillämpningsområdet för bostadsanpassningsbidragen I propositionen lämnas förslag tillvissa ändringar i tillämpningsområdet för bostadsanpassningsbidragen. Bostadsanpassningsbidrag lämnas försådanan individuellaanpassningsåtgärder inom och i anslutning till en bostadslägenhet som behövsför att den skall vara ändamålsenlig som bostad för den handikappade. Bidraglämnas med ett belopp som motsvarar skälig kostnad för anpassningsåtgärden. Enligt föredraganden kan kravet på skälig kostnad ledatill att vissa anpassningsåtgärder utförs på ett sätt som försvårarförhållandena för anhöriga, personal eller andra som hjälper denhandikappade i bostaden. Vid bedömningen av vad som skall anses vara skäligkostnad skall enligt förslaget hänsyn därför också tas till att åtgärden börutformas på ett BoU1984/85:24 14 sådant sätt att bostaden kan användas även av ickehandikappade medlemmar av den handikappades hushåll eller av person somregelbundet hjälper den handikappade i bostaden. 1 propositionen anförs vidare att många svårt handikappadevuxna inte har möjlighet att bo eller vistas i exempelvis föräldrars ellerbarns hem på grund av att dessa bostäder inte är handikappanpassade ocheftersom stöd för anpassning av sådana bostäder inte kan lämnas enligt gällandebestämmelser. Föredraganden anser mot bakgrund härav atttillämpningsområdet för bostadsanpassningsbidragen bör vidgas så att det blirmöjligt att lämna stöd för anpassning av alla bostäder för permanent bruk dären svårt handikappad person regelbundet vistas under vissa perioder. Enförutsättning för att stöd skall kunna utgå bör dock, enligt förslaget, varadels att det gäller svåra funktionsnedsättningar, dels att den handikappadesperiodiska vistelse i en sådan bostad bedöms vara regelbunden och av långsiktigkaraktär. Förslagen i vad avser vissa ändringar itillämpningsområdet för bostadsanpassningsbidragen har inte i motioner ellerannorledes mött invändningar. Regeringens förslag tillstyrks av utskottet i nuaktuell del. I detta sammanhang behandlar utskottet dessutom förslageti motion 2999 (vpk) yrkande 1 e om bostadsanpassningsbidrag till toalett inärlokal. Enligt motionärerna bör reglerna för bostadsanpassningsbidrag vidgasså att de omfattar också handikappanpassning t, ex, av toalett i närlokal. Arbetsgruppen föreslog i sitt betänkande att möjligheternaatt systematiskt och i förebyggande syfte förbättra handikappanpassningen avbostäder och närmiljö skulle ses över. Föredraganden aviserar bl, a, motbakgrund härav att han avser ge i uppdrag att utreda formernaför statens stöd till handikappanpassning av bostäder och närmiljö i dessaavseenden. Ytterligare överväganden rörande tillämpningsområdet förbostadsanpassningsbidragen bör enligt bostadsutskottets mening anstå i avvaktanhärpå. Motion 2999 (vpk) yrkande 1 e avstyrks med hänvisning till aviseradeutredningsinsatser. 4.4.2 Återställning av handikappanpassad bostad Enligt föredragandens mening är detfrämsta skälet till att en fastighetsägare motsätter sig att en lägenhethandikappanpassas att denne ibland kan drabbas av stora kostnader för attåterställa lägenheten i originalskick. Mot bakgrund härav föreslås att ett statligtbidrag för återställning av handikapp-anpassad bostad skall kunna utgå. Regeringens förslag innebär att bidrag skall kunna lämnasför återställning av åtgärder för bostadsanpassning i flerbostadshus och ismåhus som upplåts med hyresrätt. Bidraget föreslås lämnas för åtgärder som harutförts med statligt stöd till bostadsanpassning. Vad gäller åtgärder som harvidtagits inom en lägenhet skall enligt förslaget bidrag utgå endast i de falllägenheten BoU1984/85:24 15 upplåts med hyresrätt, I sådana fall föreslås som villkorför bidrag dock gälla att kommunen har erhållit anvisningsrätt till lägenheten.Statligt bidrag lämnas enligt förslaget bara under förutsättning av attkommunen bidrar med minst hälften äv den kostnad som kommunen har godkänt. Enytterligare förutsättning är att den godkända kostnaden överstiger . Reglerna om återställningsbidrag föreslås träda i kraftden , Statens kostnader för bidraget beräknas till ca 5 milj. kr.per år. Även kommunernas kostnader beräknas uppgå till samma belopp.Avslutningsvis förordas att medel för ändamålet anvisas under anslaget B 8.Viss bostadsförbättringsverksamhet m.m. I motion 2999 (vpk) yrkande 1 d framhålls att förslaget omatt bidrag skall kunna utgå för att återställa en lägenhet är bra men att detär en otillräcklig åtgärd. Enligt motionärerna måste en handikappad person gesen ovillkorlig rätt att få sin bostad anpassad och inte heller behöva riskeraersättningskrav från fastighetsägaren vid t. ex. avflyttning. En sådanrättighet bör enligt motionsförslaget slås fast i hyreslagstiftningen. Förslaget om att införa ett statligt bidrag föråterställning av handikappanpassad lägenhet avvisas i motion 3002 (m) yrkande2. Enligt motionärerna borde det i stället vara så att lägenheter som anpassatsför t. ex. handikappade även i fortsättningen används för detta ändamål.Kommunerna skulle med tiden härigenom få ett antal anpassade lägenheter somkunde disponeras bl. a. för handikappade. En sådan ordning torde enligtmotionärerna bli avsevärt billigare än att först bygga om en lägenhet för attöka tillgängligheten och därefter minska tillgängligheten genom en nyombyggnad. Inledningsvis behandlar utskottet förslaget om införandeav bidrag för återställning av handikappanpassad bostad. Enligt förordningen (1982:639) om bostadsanpassningsbidragär det en förutsättning för bidrag att fastighetsägaren skriftligen medger attden handikappade inte skall behöva återställa lägenheten i ursprungligt skickvid avflyttning eller i annat fall. Som framhålls i propositionen har i flerafall fastighetsägare inte ansett sig kunna tillgodose detta krav. Följden häravhar blivit att anpassningen inte skett och att den handikappade tvingatsflytta. Det är enligt bostadsutskottets mening mot bakgrund häravsom förslaget om att införa ett bidrag för återställning av anpassad bostadskall ses. Genom att erbjuda fastighetsägarna ersättning för störreåterställningskostnader borde, som föredraganden framhåller, möjligheterna atterhålla medgivande till anpassning underlättas väsentligt. Härigenom främjasockså målet att gamla, handikappade och sjuka skall få möjlighet till ettsjälvständigt boende med eget kontrakt. I propositionen framhålls att återställning av en anpassadbostad endast bör ske om den utförda anpassningen är till nackdel för andraboende. Utskottet delar naturligtvis denna uppfattning. När en anpassad bostadblir hyresledig bör, i enlighet med vad som anförs i propositionen, möjlighetenatt anvisa den aktuella bostaden till de bostadssökande först prövas. BoU1984/85:24 16 kommunala anvisningsrätten torde också skapaförutsättningar för ett sådant förfarande. Endast om bostaden inte kunnatanvisas till annan person bör-enligt förslaget i propositionen -återställningsbidrag kunna utgå. Att i enlighet med förslaget i motion 3002 (m)yrkande 2 helt ersätta återställningsbidragen med en förmedling avhandikappanpassade bostäder till i första hand andra handikappade torde enligtutskottets mening däremot knappast vara möjligt bl. a. därför att anpassningenär individuell. Motion 3002 (m) yrkande 2 avstyrks med hänvisning till vad somanförts. Förslaget i propositionen tillstyrks. Avslutningsvis behandlar utskottet i detta avsnittförslaget i motion 2999 (vpk) yrkande 1 d om att handikappade skall få enovillkorlig rätt till bostadsanpassning. Förslaget i motion 2999 (vpk) om att handikappade genomhyreslagstiftningen skall ges en ovillkorlig rätt till bostadsanpassning utgårifrån antagandet att de föreslagna återställningsbidragen inte skulle utgöra entillräcklig garanti för att fastighetsägarna skall medge att anpassning sker.Enligt bostadsutskottets mening finns inte nu möjlighet att bedöma effekternaav återställningsbidragen. Effekterna av dem bör enligt utskottets uppfattningavvaktas innan ställning tas till behovet av ytterligare åtgärder. Motion 2999(vpk) yrkande 1 d avstyrks med hänvisning till det anförda. Det får förutsättasatt regeringen med uppmärksamhet följer utvecklingen och om så visar sigerforderligt återkommer till med förslag till ytterligare åtgärder. Tillfrågan om anslag återkommer utskottet nedan (avsnitt 4.8). 4.5 Tillgänglighetsskapande åtgärder på kvartersmark Det är enligt föredragandestatsrådets mening önskvärt att åtgärder vidtas för att förbättratillgängligheten i den yttre miljön. Föredraganden anser därför att enstimulans för sådana åtgärder bör införas och föreslår ett statligt bidrag förtillgänglighetsskapande åtgärder i den yttre miljön. Bidraget föreslås lämnatmed ett bflopp som motsvarar högst av kostnaden. Beslut om bidragsmedelskall enligt förslaget meddelas av regeringen. Enligt förslaget skall bidraget avse generella åtgärdersom vidtas samordnat, oftast av flera fastighetsägare, t. ex. för attunderlätta förflyttningar mellan bostadshusens entréer och till olika fritids-och servicelokaler i området. Det avses alltså inte lämnas för individuellaanpassningsåtgärder inom en fastighet, för en viss person eller en viss gruppav handikappade. Bidraget skall enligt förslaget avse åtgärder på kvartersmarkför bostadsändamål. En ram på 10 milj. kr. /86bör enligt regeringsförslaget fastställas för verksamheten. Medel föreslåsanvisade under anslaget B 8. Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. Något medelsbehovberäknas dock inte uppstå under /86. BoU1984/85:24 17 1 motion 3002 (m) yrkande 3framhålls att frågan om tillgänglighetsskapande åtgärder i den yttre miljönligger inom kommunens ansvar. Ett statligt bidrag är enligt motionärerna därföronödigt och bör enligt deras mening inte införas. 1 konsekvens härmed föreslåsi motionens yrkande 4 att någon medelsram för verksamheten inte skallfastställas. Motionärerna i motion 2999 (vpk) yrkande 2 ansluter sigtill förslaget om att ett statligt bidrag skall införas för tillgänglighetsskapandeåtgärder på kvartersmark. Däremot anser de att beslutsramen är alltförbegränsad. De föreslår att den ökas från 10 till 20 milj. kr. Även motionärerna i motion 3003 (fp) yrkande 6 är positivatill förslaget om införande av ett statligt bidrag för tillgänglighetsskapandeåtgärder på kvartersmark, men anser att den föreslagna beslutsramen är förliten. De föreslår därför att ramen fördubblas till 20 milj. kr. Utskottet behandlar först frågan om införande av ettstatligt bidrag för tillgänglighetsskapande åtgärder på kvartersmark. Det torde råda en bred enighet om att bostadsbeståndetbehöver anpassas för att främja kvarboende för äldre, handikappade och sjuka.Behovet av anpassning gäller i hög grad också den omgivande miljön. Enanpassning enbart av bostaden och utrymmen i anslutning till denna är enligtbostadsutskottets mening inte tillräcklig för att ge förutsättningar för ettfullvärdigt och självständigt boende. Förutsättningar härför kan bara skapasgenom att göra även närmiljön användbar för personer vilkas rörelse- ellerorienteringsförmåga är nedsatt till följd av ålder, sjukdom eller handikapp.Det är mot bakgrund härav viktigt att åtgärder vidtas för att stimuleratillkomsten av åtgärder som förbättrar tillgängligheten i den yttre miljön.Bostadsutskottet tillstyrker med hänvisning härtill regeringens förslag ominförandet av ett statligt bidrag för tillgänglighetsskapande åtgärder påkvartersmark. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att motion 3002(m) yrkande 3 avstyrks. Utskottet övergår nu till att behandla frågan om ram förbeslut om bidrag för tillgänglighetsskapande åtgärder på kvartersmark. I propositionen förordas att en ram på 10 milj, kr,skall fastställas för den nu aktuella verksamheten. Utskottettillstyrker regeringsförslaget i denna del. Mofionerna 2999 (vpk) yrkande 2,3002 (m) yrkande 4 samt 3003 (fp) yrkande 6 avstyrks därmed. 4.6 Försöksverksamhet med boendeservice Det är enligt föredragandens meningangeläget att samhällets insatser för att tillhandahålla tjänster i högre gradutformas så att de ger stöd för att utveckla även den sociala närmiljön. Genomen ökad samverkan mellan samhälle, föreningsliv, bostadsförvaltare ochnäringsliv kan enligt propositionen dessa insatser ytterligare förstärkas. Enförutsättning för att detta skall kunna ske anges dock vara att densektorisering som i så hög grad 2 1984/85. BoU1984/85:24 18 präglar insatserna kan brytas. Den fortsatta utbyggnadenav den sociala hemhjälpen och den öppna vården bör därför enligtbostadsministerns uppfattning utnyttjas också till att förbättra den socialamiljön i allmänhet i bostadsområdena. För att underlätta och stimulera den beskrivnautvecklingen föreslås att -inom ramen för en försöksverksamhet - ett statligtbidrag skall lämnas för uppbyggnad av integreradboendeservice. Bidraget skall enligt förslaget vara ett engångsbidrag för atttäcka en de! av investerings-och/eller driftskostnaderna under ettinledningsskede, Beslut om bidrag skall enligt förslaget meddelas avregeringen. Som villkor för bidrag bör enligt regeringsförslaget bl.a, gälla att verksamheten har en tydlig lokal prägel och att den hartillstyrkts av kommunen. Kommunen torde enligt föredraganden även komma att medverkai den tilltänkta verksamheten inom ramen för , fritids-ochkulturverksamheten etc. För försöksverksamheten föreslås att en särskild ram om 10milj, kr. per budgetår fastställs av . Enligt förslaget bör ramen varaså utformad att eventuellt outnyttjade delar vid budgetårets utgång fårdisponeras påföljande budgetår, dock längst t. o. m. /90, Totalt föreslås i propositionen att ca 20 milj. kr.avsätts för att försöksverksamheten skall fåtillräcklig bredd. Utöver den ovan redovisade ramen om 10 milj .kr. anförs attytterligare medel avses erhållas dels från anslaget G 1. Bidrag till socialhemhjälp under huvudtitel, dels i form av understöd frånallmänna arvsfonden. Avslutningsvis föreslås i propositionen att ytterligare 10milj. tillförs anslaget B 8. Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. /86 för att finansiera verksamheten. Enligt motion 3002 (m) yrkande 5 bör något bidrag inteutgå.