bet · G801UbU31 · 1984-12-31 00:00:00 — Ett fortbildningsbehov kommer att bliklart markerat med den förändring av lärarnas gmndutbildning som föreslås.Att snabbt ge alla lärare med nuvarande utbildning fortbildning till enämnesteoretisk kompetens som motsvarar den som den nya läramtbildningen ger ärenligt föredragande statsrådet inte prakfiskt eller ekonomiskt möjligt. Honanser emellertid att det är viktigt att fortbildningen inriktas på att gelärarna sådan kompetens. Av propositionen framgår att statsrådet att återkomma till regeringen med frågan om uppdrag till SÖ och UHÄ attnärmare pröva hur behovet av personalutbildning till följd av regeringensförslag skall kunna tillgodoses inom ramen för tillgängliga resurser förfortbildning. Frågor om fortbildning avlärare tas upp i sex motioner. Imotion 1984/85: 2892 (c) yrkande 7 begärs förslag om en flerårsplane-ring avkompletteringsutbildningen för redan verksamma ämneslärare. Del krävs insatserutöver dem som är möjliga inom ramen för de nuvarande årliga resurserna förlärarfortbildning. I motion 1984/85:2970 (vpk) yrkande 5 hemställs också om enplan för att täcka det behov av fortbildning som föranleds av den nyalärarutbildningen. Planen anses böra sättas i verket redan under budgetåret1986/87. Motionärerna anser det ogörligt att rymma de nya behoven inom nuvarandefortbildningsanslag. Även i motion 1984/85: 2972 (fp) yrkande 2 f begärsförslag till plan för att erbjuda behörighetsgivandeutbildning fill verksamma högstadielärare som har en ofullständig utbildning.Den behörighetsgivande utbildningen bör i största möjliga utsträckningförläggas till tider då lärarnas frånvaro minst stör det ordinarieskolarbetet. 1984/ 85:2968 (m) yrkande 3 kräver situationen attde medel som avsätts för fortbildning inte splittras pä för många korta kurser.Utrymmet för längre studier bör ökas inom befintliga resurser. Enligt motion1984/85:2973 (fp) i denna del behövs särskilda insatser för fortbildningskurseri ekologi och natur- och miljövård. bör slutligen enligt motion 1984/85:2974(c) yrkande 2 besluta om en obligatorisk vidareutbildning om 20 poäng isamhällsorienterande ämne i de fall lärarens utbildning i ämnet är mindre än 40poäng. Utskottetvill med anledning av propositionen och mofionsyrkandena anföra följande. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det möjligt bör UbU 1984/85:31 20 görasupp en plan för hur olika fortbildningsbehov skall kunna täckas. Det finns dockett samband mellan utformningen av den nya lärarutbildningen och dennafortbildningsplan, vilket måste observeras. En annan faktor som måste beaktasvid planeringen och utformningen av fortbildningen är att raånga lärare harmångårig erfarenhet av att undervisa även i ämne där de saknar behörighet.Hänsyn härtill måste tas när den kompletterande utbildningen utformas. Det ärnaturligt att bygga vidare pä de kunskaper som lärarna förvärvat i sitt arbete. ser det krävs beträffande den nu ifrågavarande fortbildningen etthelhetsgrepp. Det är en uppgift för UHÄ och SÖ att finna former för detta. Delkrävs också en genomtänkt samverkan mellan högskoleregioner, högskoleenheteroch kommuner. Enligt utskottels mening bör fortbildning när det gällerhögstadiets lärare erbjudas i första hand till dem som behöver en bredarekompelens för att kunna undervisa i flera ämnen. Det är viktigt all komma tillrätta med nuvarande förhällande att lärare undervisar i ämnen i vilka desaknar utbildning. Utskottetföreslår att - med hänvisning till vad som anförts -med anledning avproposition 1984/85:122 och motionerna 1984/85:2892 yrkande 7, 1984/85:2968yrkande 3, 1984/85:2970 yrkande 5, 1984/85:2972 yrkande 2 f, 1984/85:2973 idenna del och 1984/85:2974 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om en plan för fortbildning av lärare. Utformningenav den nya lärarutbildningen Utbildning på den nya grundskollärarlinjen börenligt propositionen , anordnas fr. o. m. /89. Den förändring avgrundskollärarutbildningen som har föreslagits är genomgripande och kräverplaneringstid. Föredragande statsrådet avser att föreslå regeringen att UHÄ fåri uppdrag att planera för ett genomförande av utbildningen och räknar med attefter förslag frän UHÄ återkomma till regeringen med förslag om dimensionering,lokalisering och medelsanvisning för utbildningen. Enligt motion 1984/85:2968 (m) yrkande 7 ärlärarutbildningsorganisationen kraftigt överdimensionerad. UHÄ bör få iuppdrag att undersöka möjligheten att upprätthålla en del av verksamheten vidnågon eller några lärarhögskolor genom att ge dem ansvar förfortbildningsverksamhet. Ämnesfördjupningen för ämneslärare bör ges viduniversiteten, så att utbildningen står i nära kontakt med forskningen. har redovisat i det föregående kommer såväl UHÄ som SÖ all få ettantal utredningsuppdrag med anledning av principbeslut om enreformering av lärarutbildningen för . Utskottet anser alt riksdageninte nu bör ta ställning till motionsledes aktualiserade frågor om lokaliseringav utbildning och fortbildning. Motion 1984/85:2968 yrkande 7 avstyrks. UbU1984/85:31 21 I mofion 1984/85:2970 (vpk) yrkande7 yrkas att regeringen skall förelägga ett mera konkret förslagbeträffande den nya lärarutbildningens innehåll när förslag om lokaliseringoch dimensionering av utbildningen presenteras för . Som framgår av propositionen skall regeringen återkommatill med förslag om dimensionering och lokalisering av den nyaläramtbildningen. I samband härmed eller senare bör regeringen beredariksdagen tillfälle att ta del av vissa andra frågor som rör den nyaläramtbildningen och som utskottet aktualiserat i detta betänkande. balansen mellan olika huvuddelar inom utbildningen, urval tilllärarutbildning, graden av samhällsanknytning av läramtbildningen vid t. ex.praktik och frågan om ytterligare ämneskombinationer för lärare för senareårskurser. Utskottet, som förutsätter att UHÄ:s planeringsarbete skeri nära samarbete med utbildningsansvariga inom högskolan, föreslår attriksdagen med anledning av motion 1984/85: 2970 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om redovisning för av vissutformning av den nya läramtbildningen. Föredragande statsrådet erinrar ipropositionen om alt UHÄ på regeringens uppdrag ser överförskollärar- och fritidspedagog-utbildningarna. Vidare redovisas att det vidhögskolan i och högskolan för lärarutbildning i Stockholmförsöksvis har bedrivits utbildning av förskollärare tid lågstadielärare. Enligt motion 1984/85:2971 (s) är det angeläget att detkan anordnas fler högskoleutbildningar med den inriktning som gäller förutbildning av förskollärare till lågstadielärare. En högskoleutbildning avdetta slag kan enligt motionären med fördel, inte minst av pedagogiska ochregionala skäl, anordnas vid i . Utskottet hänvisar till vad som i proposifionen haranförts i frågan, nämligen att planeringsarbetet bör utgå från att det börfinnas möjligheter för förskollärare att vidareutbilda sig till lärare förtidigare årskurser i . Något uttalande om lokalisering av sådanautbildningar bör inte göra i förevarande sammanhang. Med hänvisninghärtill avstyrks mofion 1984/85:2971. Utskottet har inte något att erinra mot vad som ipropositionen anförts om slöjdlårarutbddning. Utskottet föreslår att regeringen får begärt bemyndigandealt förlänga idrottslärarlinjen till 120 poäng tidigast . Vid i bedrivs temaorienleradforskning. sker forskningsverksamheten på fyra områden (teman).Universitetet har i årets anslagsframställning anhållit om medel för ett femtetema. Förslaget har inte biträtts i årets budgetproposition. UbU1984/85:31 22 1984/85:2969 (fp) begärs nu ett principbeslut ominrättande av detta tema vid . Utskottet ansluter sig till föredragande statsrådetsuppfattning i budgetproposifionen, nämligen att det statsfinansiella läget förnärvarande inte medger att ett femte, i sig angeläget, tema inrättas. Medhänvisning härtill avstyrks motion 1984/85:2969. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffandeinrättande.av en grundskollärarlinje m. m. attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:122 och med avslag på motionerna1984/85:2968 yrkande 1 och 1984/85:2972 yrkande 1 bemyndigar regeringen attdels inrätta en allmän utbildningslinje, grundskollärarlinjen,dels avveckla nuvarande lågstadielärarlinje och mellanstadielärarlinje fr. o.m. 2. beträffandegrundskollärarlinjens inriktning för undervisning i tidigare årskurser attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2892 yrkande 2, med anledning avproposition 1984/85: 122 och med avslag på motionerna 1984/85:2968 yrkande 2,1984/85:2970 yrkande 3 i denna del och 1984/85:2972 yrkande 2 a i denna del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffandegrundskollärarlinjens inriktning för undervisning i senare årskurser attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:2892 yrkande 5 och 1984/85:2974yrkande 1, med anledning av proposition 1984/ 85:122 och motionerna1984/85:2892 yrkande 3 och 1984/ 85:2970 yrkande 3 i denna del och med avslagpä motionerna 1984/85:2970 yrkande 4, 1984/85:2972 yrkandena 2 a och 2 b imotsvarande delar och 2 c och 1984/85:2973 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, . 4. beträffandekunskaper.i.de enskilda skolämnena attriksdagen med anledning av proposition 1984/85: 122 och mofion 1984/85:2892yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 5. beträffandebehörighet till forskarutbildning attriksdagen avslår motion 1984/85: 2970 yrkande 6, 6. beträffandeutbildningsplan för den nya lärarutbildningen attriksdagen med anledning av proposition 1984/85: 122 och motionerna 1984/85:2892yrkande 1 och 1984/85:2970 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. UbU1984/85:31 23 7. beträffande lärarutbildning förgymnasieskolan och vuxenutbild ningen attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2892 yrkande 8, med anledning avproposition 1984/85: 122 och med avslag på motion 1984/85:2972 yrkandena 2 aoch 2 b i motsvarande delar och 2 d som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, 8. beträffande behörighetskrav förtillträde till den nya lärarutbild ningen attriksdagen med anledning av proposition 1984/85:122 och motionerna 1984/85: 2892yrkande 6, 1984/85:2968 yrkande 4 och 1984/85:2972 yrkande 2 e som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 9. beträffande antagning till dennya lärarutbildningen ' att avslår motion 1984/85:2975, 10. beträffandebetyg i lärarutbildningen attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2968 yrkande 5 och 1984/85:2972 yrkande , 11. beträffande praktikdeleni den nya lärarutbildningen att avslår motion 1984/85:2970 yrkande 2, 12. beträffandehandledarskap under praktiken attriksdagen avslår motion 1984/85: 2968 yrkande 6, 13. beträffandeplan för fortbildning av lärare attriksdagen med anledning av proposition 1984/85: 122 och motionerna 1984/85:2892yrkande 7, 1984/85:2968 yrkande 3, 1984/85:2970 yrkande 5, ,1984/85:2972yrkande 2 f och 1984/ 85:2973 i denna del och 1984/85: 2974 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, attriksdagen avslår motion 1984/85:2968 yrkande 7, 15. beträffande redovisningför av viss utformning av den nya lärarutbildningen att riksdagenmed anledning av motion 1984/85:2970 yrkande 7 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 16. beträffande samverkan medutbildningen inom barnomsorgen att avslår motion 1984/85:2971. 17. beträffande idrottslärarlinjen attriksdagen bemyndigar regeringen att förlänga idrottslärariinjen till 120 poängtidigast , 18. beträffande inrättandeav ett tema om barns villkor i samhället vid i attriksdagen avslår motion 1984/85:2969, UbU1984/85:31 24 Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), Per (), (), (), (),(), (m), (), (vpk), (), (), (), MaritaBengtsson (s), () och (). Lärarutbildning för (mom. 1, 2 och 3) Per , , GunnarHökmark och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar"I motionerna" och på s. 11 slutar "senare årskurser" bortha följande lydelse: Utskottet behandlar i det följande motionerna 1984/85:2892yrkandena 2, 3 och5, 1984/85:2968 yrkandena 1 och 2, 1984/85:2970 yrkandena 3 och 4, 1984/85:2972 yrkandena 1,2 a och 2 b i motsvarande delar samt 2 c, 1984/85:2973 i denna del och 1984/85:2974 yrkande 1. Dessa yrkanden avser lärarutbildningens linjeorganisation, utbildning av lärare för grund skolans tidigare årskurser och utbildning av lärare för senare årskurser. Utskottet vill först klarlägga den principiella grund somlärarutbildningen enligt utskottets mening måste vila på. Läraren är en viktig länk mellan eleven och delkunskapsarv som har byggts upp under generationer. Det gör lärarens rollansvarsfull. Lärarutbildningen är ett av de viktigaste medlen för attsäkerställa att skolan förmår motsvara de förväntningar som ställs på den. Till kunskap finns inga genvägar. Den måste inhämtas frånbörjan. En snabbt föränderlig värld ökar behovet av att lära sig del ändårelativt oföränderliga. Kunskap om grunderna är nödvändig för att senare kunnalära mera. De kunskaper och färdigheter eleverna behöver måsteförmedlas inom en fast struktur. Sker inte detta blir undervisningenobegriplig. Begriplighet är i sin tur en förutsättning för varaktig kunskap.Ostmklurerad inlärning blir ytlig och obeständig. Del är av detta skäl deenskilda ämnena behövs. Lärarnas utbildning måste baseras pä en sådan kunskapssyn.Den skall till blivande lärare ge den gmndläggande insikten alt skolanshuvuduppgift är alt förmedla kunskaper och färdigheter. Men den måste ocksåutformas med hänsyn till att barns och ungdomars förutsättningar för inlärningförändras med stigande ålder. Barnens och ungdomarnas behov skall styra deblivande lärarnas förberedelse för yrket. Tydligast framträder de olikartade behoven ifråga omämneskunnandel. Lågstadiebarnens mognadsnivå kräver ett speciellt metodkunnandeav UbU 1984/85:31 25 lärarna.Ju äldre barnen blir desto större är kraven att läraren har gedignaämneskunskaper. 1 fråga om högstadiet är ett tillräckligt ämneskunnandenödvändigt också för att förhindra sådana negativa pedagogiska effekter som ären följd av att läraren är osäker pä sin förmåga att möta elevernasförväntningar. Föralla stadier gäller att läraren inte får vara en envägsförmedlare fill passivaelever. Läraren skall både stimulera och förmedla. Skall läraren lyckas med sinuppgift krävs såväl metodkunnande som ämneskunskaper i nivå med elevernasmognadsnivå. Lärarens nödvändiga auktoritet kan inte i längden baseras pånågonting annat än professionalism. En utbildning som leder dit har lärarnarätt att kräva. Det är med denna utgångspunkt utskottet bedömerregeringens förslag till ny lärarutbildning för . Förslagetuppfyller inte de krav som en skola för kunskap ställer. Regeringensgrundläggande misstag är enligt utskottets mening att den sätter ideologisktmotiverade enhetlighetsprinciper före hänsynen till den enskilde eleven ochdennes mognadsnivå. Effekternaav regeringsförslaget blir särskilt negativa i första och sistaårskurser. Denena svagheten i regeringens förslag är enligt utskottets uppfattning att övergången mellan förskola och skola försvåras. Trots behov av att genom en bättre samverkan förskola-lågstadium kunna ta tillvara barnens intresse av att lära, lämnar regeringen frågan med kommentaren att "pla neringsarbetet fär visa i vilken utsträckning en samordning är möjlig". Skall lärare - som regeringen föreslär - kunna tjänstgöra i sju årskurser kan man inte begära att de dessutom skall kunna förstå och engagera sig i förskolebarnens situation. Denandra svagheten är att ämneslärarutbddningen försämras genom regeringensförslag. Antalet ämnen utökas. Studiefiden för varje ämne minskas somsvårigheterna att hälla ämnesstoffet aktuellt under hela lärarbanan förstärksgenom det större antalet ämnen. Sambandet mellan och gymnasieskolanbryts. Sämre lärarkunskaper leder till sämre elevkunskaper. Enhetlighetstänkandetär ett arv års lärarutbildningsutredning, LUT 74 (Lärare för skola iutveckling, SOU 1978:86). Att en grundskola för alla elever kräver ensammanhållen lärarutbildning var den lika enkla som enligt utskottets meningfelaktiga utgångspunkten. Ingen hänsyn logs fill att eleverna inte kunde passasin i en sådan schabloniserad filosofi. Regeringenhar gett upp en del av LUT-förslaget. Men kärnan finns alltjämt kvar, nämligenatt lärarutbildningen måste anpassas till att är organiserad päett visst yttre sätt. Regeringenanför fill stöd för sitt förslag om högstadielärarna att det är viktigt atteleverna inte behöver möta lika många lärare som . Utskottet finner försin del delta argument mindre hållbart. Det är visserligen av UbU 1984/85:31 26 viktatt övergången till högstadiet görs mjuk, men det ligger inget egenvärde i attantalet lärare på högstadiet i dess helhet hålls nere. Detta gäller i synnerhetom en förändring - som i regeringsförslaget - går ut över lärarnas ämnesdjup.Flera lärare innebär tvärtom möjligheter till stimulerande variation. Enhetlighetstänkandetär således den avgörande svagheten i regeringens förslag. Konkret manifesterasdenna svaghet i förslaget alt lärarutbildningen för hela gmndskolan skallorganiseras i en utbildningslinje. Utskottet kan mot den bakgrund som utskottetnu har redovisat inte biträda detta förslag. Utskottetanser med hänvisning till vad som anförts i det föregående att en ny lärarutbildningför och gymnasieskolan bör utformas inom ramen för två allmännautbildningslinjer, dels klasslärarlinjen för undervisning i grundskolanstidigare årskurser, dels ämneslärariinjen. Den förstnämnda skall innehålla tvåinriktningar - en för årskurserna 1 -4 och en för årskurserna 3-6. Densistnämnda skall också ha två inriktningar, en för undervisning i grundskolanssenare årskurser och en för undervisning i gymnasieskolan. Utbildningav lärare för tidigare årskurser (klasslärare) Utbildningen av lärare för tidigareårskurser (klasslärare) bör omfatta 140 poäng. Klasslärarlinjen skall somtidigare redovisats ha tvä inriktningar, en för undervisning företrädesvis pålågstadiet och en för undervisning företrädesvis på mellanstadiet. Deninledande delen av utbildningen skall ge den blivande klassläraren godakunskaper i bl. a. läsinlärningens och matematikinlärningens metodik samtspecialpedagogik. Vissa moment skall vara gemensamma med förskollärarutbildningen.Detta möjliggör en effektiv samverkan mellan förskolans och skolans lärare. Ensådan samverkan är av avgörande betydelse för att den egenfiiga skolstartenskall kunna ske utan störningar. Regeringen lämnar hela detta centralaproblemområde obearbetat. Deninriktning av klasslärarlinjen som avser företrädesvis mellanstadiet skall tasikte pä en förstärkt fördjupning i vissa ämnen för lärarna på stadiet. Lärareför företrädesvis mellanstadiet skall genom en påbyggnadsutbildning kunnaskaffa sig behörighet att undervisa i viss omfattning på högstadiet. Därmed fårman en lärare som knyter samman det nuvarande mellanstadiet och högstadiet. Utbildningav lärare för senare årskurser (högstadielärare) Utbildningen på ämneslärarlinjen skall gebehörighet för undervisning dels på högstadium, dels igymnasieskolan. För behörighet att undervisa i ämnet pä högstadiet skall krävasstudier om minst 40 poäng. UbU 1984/85:31 27 Läraresom vill inkludera ett eller mer än ett ämne om 60 poäng i sin examen skall hamöjlighet till detta. I examen kan ingå 20-poängskurser i s.k. stödämnen. Ettsådant är t.ex. allmän språkvetenskap i kombination med språk. Stödämne är dockinte undervisningsämne för den blivande läraren. Regeringenanser att studietiden för svenskämnet bör vara 60 poäng. Del är omvittnat intetillräckligt. Det bör krävas kurser om 80 poäng i ämnet för behörighet attundervisa i . Härmed ges nödvändigt utrymme för såvällitteraturstudier som språkvetenskapliga studier. Vidare får de blivandelärarna bättre möjligheter att skaffa sig kunskaper i läs- och skrivinlärning.En utbildning av detta slag är det mest ändamålsenliga sättet att motverka dekunskapsbrister eleverna uppvisar i behandlingen av svenska språket. Utskottetsförslag kan i fråga om antalet ämnen innebära en smalare utbildning än vadregeringen förordar. Att just fyra ämnen i sig skulle vara någoteftersträvansvärt kan utskottet emellertid inte inse. Tvärtom är lärare med ettmindre antal ämnen men i gengäld av tillräckligt djup -normalt bättre skickadatt upprätthålla den faktiska kompetensen under hela sin lärarbana än en läraremed många ämnen som studerats . Utbildningstidenbör mot den här beskrivna bakgmnden motsvara minst 160 poäng. Utbildningstidensfaktiska längd avgörs av den ämneskombination som den studerande väljer. Utskottetkan inte ansluta sig till regeringens förslag som innebär att det inte blirmöjligt att kombinera språk, samhällsorienterande ämnen och naturorienterandeämnen med varandra. Tanken att inrikta ämnesläraren mot antingennaturorienterande eller samhällsorienterande ämnen eller mot språkämnen byggerpå en feltolkning av läroplanen. Det är en fördel för de spontanasamverkansmöjligheterna mellan olika ämnen att den blivande läraren själv harstor frihet att kombinera de ämnen som skall ingå i hans eller hennesutbildning. En insnävning av nuvarande antal ämneskombinationer får alltsåinte göras. Snarare bör fler kombinationer än vara tänkbara. En sådan ärett humanistiskt ämne i kombination med teknik eller annat naturvetenskapligtämne. Den ämnessamverkan som Lgr 80 talar om bör enligt utskottets mening likabra kunna fillgodoses med lärare som har behörighet i vissa av ämnena, där ämnessamverkankan förekomma. Förlärare för senare årskurser bör lärares ämneskombinationer byggasupp i enlighet med vad utskottet anfört i det föregående. För behörighet attundervisa i ämne på högstadiet skall som fidigare nämnts krävas studier omminst 40 poäng i ämnet. Det bör vara möjligt att kombinera ämnen med varandra,allt efter den studerandes intresse och fallenhet. Vad utskottet har anförtom en grundskollärarlinje m. m., utbildning av UbU1984/85:31 28 lärare för tidigare årskurser och utbildningav lärare för senare årskurser bör med anledning av deaktuella motionsyrkandena som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 1, 2 och 3 bort haföljande lydelse: 1. beträffandeinrättande av en grundskollärarlinje m. m. attriksdagen med avslag på proposition 1984/85:122 och med bifall till motionerna1984/85:2968 yrkande 1 och 1984/85:2972 yrkande 1 bemyndigar regeringen attdels inrätta en allmän utbildningshnje, klasslärarlinjen, delsavveckla nuvarande lågstadielärarlinje och mellanstadielärarlinje fr.o.m. budgetåret1988/89, 2. beträffandegrundskollärarlinjens inriktning för undervisning i tidigare årskurser attriksdagen med bifall fill motion 1984/85:2968 yrkande 2 och med avslag påproposifion 1984/85: 122 och motionerna 1984/ 85:2892 yrkande 2, 1984/85:2970yrkande 3 i denna del och 1984/ 85:2972 yrkande 2 a i denna del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffandegrundskollärarlinjens inriktning för undervisning i ' senare årskurser att riksdagenmed anledning av motionerna 1984/85:2892 yrkandena 3 och 5, 1984/85:2970yrkande 3 i denna del samt yrkande 4, 1984/85: 2972 yrkandena 2 a och 2 b imotsvarande delar samt 2 c, 1984/85:2973 i denna del och 1984/85:2974 yrkande 1och med avslag på proposition 1984/85:122 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Lärarutbildning för (mom. 1, 2 och 3) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 5 börjar "I motionerna" och på s. 11 slutar"senare årskurser" bort ha följande lydelse: Utskottet behandlar i det följande motionerna 1984/85:2892yrkandena 2, 3 och 5, 1984/85:2968 yrkandena 1 och 2, 1984/85:2970 yrkandena 3och 4, 1984/85:2972 yrkandena 1, 2 a och 2 b i motsvarande delar samt 2 c,1984/85:2973 i denna del och 1984/85:2974 yrkande 1. Dessa yrkanden avserlärarutbildningens linjeorganisation, utbildning av lärare för grundskolanstidigare årskurser och utbildning av lärare för senare årskurser.