bet · G801SoU4 · 1984-12-31 00:00:00 — Kommitténifrågasatte vidare om fosterdiagnostik borde vara öppen för var och en somönskar sådan samt framhöll vikten av att, om en diagnos ställs att fostret ärallvarligt skadat eller sjukt, föräldrarna ges rådgivande upplysningar omfosterterapi, behandling efter förlossningen, den fortsatta skötseln och vårdenav barnet och eventuell abort. Kommittén publicerade endiskussionspromemoria, Genteknikens tillämpning på människa (Ds S 1983:12) ochanordnade en hearing därom. Kommittén avser att avlämna sittslutbetänkande 1984. Utredningen (Ju 1981:04) om artificiella inseminationer,inseminationsutredningen, har fått tilläggsdirektiv angående bl. I de nya direktiven (Dir. 1984:36) anförs bl. a. följande. Från uppdraget till utredningen ombarnens rätt undantogs bl. a. frågor som hänförde sig till fosterdiagnostiken.Anledningen till detta var att då höll på med en kartläggningoch analys av fosterdiagnostikens problem, möjligheter och ställning inomhälso- och sjukvården. Enligt borde därför närmare överväganden anståi frågan huruvida utvecklingen av fosterdiagnostiken påkallade några särskildaåtgärder från statsmakternas sida (SoU 1981/82:14 s. 33 f). Enligt vad jag har inhämtat kommer inomkort att avsluta sitt arbete. Resultatet avses bli redovisat i en rapport.Inseminationsutredningen bör vara oförhindrad att med beaktande av vad somkommer fram genom närmare undersöka vilka principiellaoch etiska spörsmål som fosterdiagnostiken kan aktualisera och analysera deproblem som är förknippade med en eventuell lagstiftning i detta ämne.Utredningen bör därvid också beakta de förslag som kan bli resultatet av detpågående arbetet inom gen-etikkommittén (S 1981:03) rörande genteknikensanvändning inom fosterdiagnostiken. Angående utredningens nuvarande uppdrag, se nedan s. 13. SoU1984/85:4 11 Utskottet har tidigare behandlatfrågan om fosterdiagnostik i betänkande SoU 1981/82:14. Utskottet avstyrktedärvid ett motionsyrkande med begäran om prövning av behovet av särskildaåtgärder och eventuell lagstiftning med hänvisning till den utredning som dåbedrevs inom rörande fosterdiagnostiken (s. 33 och 34). Deflnition av livets uppkomst, rättsskydd för m. m. I motion 1983/84:1210 av AnitaBråkenhielm (m) hemställs att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning angående en för forskning och behandling användbar definition avdet mänskliga livets början. Enligt motionären har frågan om livets börjanavsevärt komplicerats och på samma gång behovet av en definition blivit akutgenom den snabbt accelererande forskningen och behandlingen med invitro-fertilisering, "provrörsbefruktning". Motionären ställerfrågan om vem som förfogar över embryot i provröret, den kvinna som levereratägget, den man som tillhandahållit spermien eller den forskare som medverkattill befruktningen. Många frågor kring provrörsbefruktningen är svårlösta ochunder utredning, påpekar motionären, men finner det dock angeläget att snabbtåstadkomma en juridiskt giltig definition av vad som skall betraktas som ettgryende mänskligt liv. Enligt motionärens uppfattning bör den tidpunkt dåembryot fäster sig vid livmoderväggen, implantationen, vara den gräns vidvilken livet måste anses ta sin början. Motionären anser inte att en sådandefinition behöver stå i konflikt med olika uppfattningar om vilket rättsskydd ettsådant liv skall ha eller vem som förfogar över det därefter. Även i motion 1983/84:400 av () tas uppfrågan om när det mänskliga livet kan anses börja. Motionären anser att dennafråga är kopplad till rätten att få behålla detta liv och begär en utredning avfrågan om huruvida mänskliga kan tillförsäkras ett i jämförelse mednuläget starkare rättsskydd och, i så fall, under vilka former detta kan ske.Motionären pekar på de möjligheter som finns att experimentera med aborteradefoster och efter konstgjord befruktning erhålla embryon, även nedfrusna sådana.Om man anser att sådana experiment är otillåtna efter en viss fidpunkt iembryots (eller fostrets) utveckling, kan detta - enligt mofionären - inteundgå att även påverka de sakliga grunderna för ställningstagandet tillabortlagstiftningen. Föreställningen om mänskligt "liv" och"egenvärde" kan inte gärna vara olika beroende på om embryot ellerfostret befinner sig i eller utanför livmodern, anser motionären. Motionären ärkritisk till den svenska abortlagstiftningen som han anser underlåter att tahänsyn till fostrets rättsskydd, men förordar f. n. ingen ändring avabortlagen. Ett rättsskydd för fostret bör inte bara ta sikte på SoU 1984/85:4 12 abort- eller experimentsituationer, utan lika mycket pådet blivande barnets rätt, kanske i relation till fosterdiagnostikenskonsekvenser och till skydd mot miljörisker och risker sammanhängande medmoderns arbete och levnadssätt, anför motionären avslutningsvis. En av de frågor som den ovan nämndagen-etikkommittén har anledning att diskutera vid sina överväganden angåendegenterapi är vilken syn som från etisk, humantiär och social synpunkt börläggas på ett människofoster eller mänskligt liv i vardande över huvud taget.Frågan uppkommer exempelvis vid sådana försök på och embryon, sombedrivs i anslutning till provrörsbefruktningar. Kommittén ställer i sambandmed sin behandling av detta spörsmål frågan om när mänskligt liv uppstår ochredogör i sin diskussionspromemoria för de tre olika uppfattningar som finnsföreträdda om när det mänskliga livet an:ies uppkomma (Ds S 1983:12 s. 73-74). Enligt en mycket utbredd åsiktbörjar det mänskliga livet vid konceptionen (befruktningen). I och medsammansmältningen av spermien och äggcellen har den blivande individen fått sinarvsmassa och den är som förut framhållits unik. Dess genetiska program ärvidare givet, efter vilket utvecklingen från embryo till , barn och vuxenfortgår. Det är fråga om mänskligt liv i utveckling, steg för stegutan kontinuitetsbrott. Företrädarna för den andrauppfattningen kan peka på den och medeltiden förhärskandeuppfattningen, att det manliga fostret besjälades först efter fyrtio och detkvinnliga . Dessa tankar hör idéhistorien till, men kvar ståruppfattningen, att mänskligt liv blir till först på ett något senare stadium änkonceptionen. Det artspecifika mänskliga livet börjar obestridligt vidkonceptionen. Ur det befruktade mänskliga ägget kan endast en människa och intenågot annat växa fram. Ytterligare förutsättningar anser företrädarna böraföreligga för det individspecifika liv, som är grunden för personligheten,medvetandet och jaget. Viktigast är utvecklingen av anlagen för hjärnan,vilken börjar tidigast efter konceptionen. En variant av det nuredovisade synsättet är att peka på implantationen då embryot fäster sig vidlivmoderväggen (ca ), som en nödvändig yttre förutsättning föruppkomsten av det individuella livet. Det kan försiggå endast i samspel medmodern. Man erinrar då om det höga antalet spontanaborter frånkonceptionen till implantationen. Den tredje uppfattningen innebär,att det mänskliga livet visserligen börjar i konceptionen men att det då är ettliv i utveckling. Det är därför inte SoU1984/85:4 13 meningsfullt att redan från början tala om ett personligt,medvetet mänskligt liv. Det mänskliga livet finns under helatillblivelseprocessen, men det har inte alltid samma värde. Det går inte attgöra gällande, att en befruktad äggcell helt och fullt är människa ellerperson. Skyddet av mänskligt liv gäller generellt, men insatserna att bevaradet skiftar beroende på var det befinner sig på utvecklingslinjen frånkonceptionen till döden. Gemensamt för de två senast refererade uppfattningarnaär att de lämnar vägen öppen för en något mer differenfierad syn påfosterutvecklingen och livsvärdet än vad den först nämnda åsikten gör. betänkandekommer som ovan nämnts att läggas fram vid månadsskiftet november-december1984. I betänkandet kommer bl. a. frågor om experiment på embryon och fosteratt behandlas. Enligt vad utskottet erfar kommer kommittén att föreslå enhögsta gräns vid för att experiment med embryon skall tillåtas. Härkan dock nämnas att kommitténs ordförande vid den hearing rörande genteknikenstillämpning på människa som ägde rum förordade tillsättandet aven särskild utredning om tidpunkten för livets början. Den ovannämnda inseminationsutredningen som fått i uppgiftatt bl. a. kartlägga omfattningen av och formerna för artificiellainseminationer i har avgivit ett betänkande Barn genom insemination(SOU 1983:42). Utredningen skall därutöver behandla frågor av bl. a. etisk artsom rör t. ex. provrörsbefruktning. Det åligger vidare utredningen att följautvecklingen i andra länder och internationella organ samt att samråda med bl.a. genetikkommittén. Frågor rörande bl. a. provrörsbefruktning,surrogatmödrar, äggdonation och djupfrysta embryon kommer att behandlas i ettbetänkande som beräknas avlämnas . kommeremellertid inte, enligt vad som inhämtats under hand, att behandla frågor somrör livets uppkomst eller forskning på embryon. godkände att befruktadeägg som "blivit över" vid provrörsbefruktning får användas för vetenskapligaexperiment under förutsättning att den etiska kommittén på platsen säger ja.Den etiska kommittén vid har givit tillstånd till sådanaförsök om gränsen för odling utanför kroppen sätts vid . Enligt vadutskottet erfar planerar i attodla överblivna befruktade ägg i tillsammans medlivmoderslem-hinna i en burk, en s. k. odlingskammare. Äggen skall därefterförstöras. Försöken kommer att ske endast om patienten informeras och ger sittsamtycke till forskningen. Vidare har inhämtats att det vid allmänna sjukhuspågår försök att implantera djupfrysta och upptinade ägg hos kvinnor. Ett eller flera ägg har därvid tagits ut ur kvinnansäggstockar och befruktats med sperma från mannen. I stället för att somtidigare placera embryot i moderns livmoder fryses det långsamtmed flytande kväve till C. Vid denna temperatur upphör ämnesomsättningenoch embryot slutar dela sig. När embryot skall placeras i livmodern tinas detlångsamt och SoU1984/85:4 14 Så långt har man ännu inte kommit vidkvinnokliniken i . Under hand har inhämtats att det sammanlagti världen fötts nio barn efter det att nedfrusna och upptinade ägg implanteratshos modern. I princip kan ett befruktat ägg klara obegränsad tid i frysttillstånd och placeras i en kvinnas livmoder . 191A års abortlag bygger påuppfattningen att fostret är en del av kvinnans kropp som hon inom i lagenangivna gränser själv kan bestämma över. Lagen är emellertid också ett uttryckför att fostret bör åtnjuta visst skydd men att detta inte skall vara detsammaunder hela graviditeten utan förstärkas allteftersom havandeskapet framskrider.T. får havandeskap avbrytas på kvinnans begäran. Fr.o.m.13:e veckan fordras en utredning innan beslutet fattas av kvinnan. Fr.o.m. 19:eveckan krävs tillstånd av . Sådant tillstånd får lämnas endastom synnerliga skäl föreligger. Om det finns anledning anta att fostret ärlivsdugligt får tillstånd lämnas endast om havandeskapet på grund av sjukdomeller kroppsfel hos kvinnan medför allvarlig fara för hennes liv eller hälsa.Abortlagen utgör inget hinder för experiment på sådana som inte kanhållas vid liv utanför moderns kropp. abortkom/nitté (S 1980:02) som haft i uppgift attutvärdera abortlagstiftningen m.m. lade fram sitt slutbetänkande(SOU 1983:31) Familjeplanering och abort. Erfarenhet av ny lagstiftning. Enproposition på grundval av betänkandet har avlämnats (prop.1984/85:48). Här kan nämnas att motioner om forskning på levandeaborterade var föremål för prövning (UbU1974:35). Av remissutlåtanden framgick att den forskning på abortfoster somförekommit gällde organ och organdelar från antingen döda eller fostersom överlevt abortingreppet men inte varit livsdugliga. Viss sådan forskning bedömdesvara av värde. Mot bakgrund av den redovisning som gjorts kundeutbildningsutskottet inte ställa sig bakom ett framfört yrkande om ettgenerellt förbud mot forskning på levande abortfoster. Utskottet utgickemellertid ifrån att de i den s. k. /xgforsdeklarationen fastslagnaprinciperna om bl. a. etisk granskning av forskningsprojekt även i fortsättningenskulle komma att utgöra grund för ställningstagandena till studier på foster.Utskottet slog också fast att kliniska försök - antingen det var fråga omforskning på abortfoster eller annan forskning - borde bli föremål för etiskprövning oavsett av vem i landet de bedrevs. hade att i samband medbehandlingen av ett förslag till transplantationslag ta ställning till enmotion om att kvinnans skriftliga samtycke borde krävas för försök påaborterade (SoU 1975:8 s. 8-10). ville först i likhethied utbildningsutskottet slå fast SoU1984/85:4 15 att kliniska försök - antingen det var fråga om forskningpå abortfoster eller annan forskning - borde bli föremål för etisk prövningoavsett vem i landet som bedrev dem. Utskottet ansåg vidare att om en kvinnauttryckligen skulle motsätta sig att fostret användes till forskning hennesönskan självfallet måste respekteras. Utskottet ansåg dock inte att det fannstillräckliga skäl att i lagstiftningen införa regler om samtycke till försök påabortfoster utan avstyrkte motionen. Vidare kan nämnas att medicinska forskningsrådet utfört enuppföljning av samtliga projekt som underkastats granskning av etisk kommittéfram t. o. m. Det rörde sig om sammanlagt 520 projekt av vilka 5omfattade försök på . kan dock utvecklingen inomtransplantations-området med aborterade som organgivare föranleda enökning av antalet försök på (jfr nr 1984 s. 294 f.). Vid 1980/framladesen rad motioner om att man hos regeringen borde begära en utredning om oföddabarns rättsskydd i syfte att skydda den ofödde mot skadlig påverkan och attpröva behovet av åtgärder och eventuell lagstiftning med anledning av de nyamöjligheter som den moderna fosterdiagnostiken och den genetiska forskningenerbjöd. konstaterade i sitt betänkande (SoU1981/82:14 s. 26) att det i motionerna gjorts gällande att den avvägning mellankvinnans och fostrets intressen som gjorts i abortlagen medfört att fostretsaknade rättsligt skydd och att ett sådant skydd inte skulle kunna genomförasutan en ändring av abortlagens grundprincip om kvinnans beslutanderätt. mening kunde det riktiga i sådana tankegångar ifrågasättas frånprincipiella utgångspunkter. Abortlagen reglerar endastförfarandet då en kvinna vill avbryta sitt havandeskap. Avvägningen av kvinnansoch fostrets intressen i en abortsituation har som ovan berörts lett till attkvinnan fått rätt att ensam bestämma om havandeskapet skall avbrytas fram tillutgången av 18:e havandeskapsveckan och att därefter livsdugligafoster givits ett lagfäst skydd mot abortingrepp i andra fall än då kvinnansliv eller hälsa är i allvarlig fara. Enligt utskottets mening torde abortlageninte kunna anses ge uttryck för någon mer allmän princip i fråga om vilkenhänsyn som skall tas till kvinnan och fostret i olika sammanhang. Inte hellerden äldre lagstiftningen på området synes ha innefattat något meraallmängiltigt ställningstagande till frågan om rättsligt skydd för det väntadebarnet. Det förhållandet att kvinnan givits en viss beslutanderätt beträffandeavbrytande av havandeskapet behöver med andra ord inte innebära att samhälleti andra avseenden skulle låta fostrets intressen stå tillbaka för kvinnansvalfrihet, t. ex. acceptera att kvinnan missbrukar alkohol till skada för detväntade barnet. Med detta synsätt föreligger det inte - som gjorts gällande idebatten - något direkt samband mellan utformningen av abortlagen och frågan omdet väntade barnets rättsskydd. Abortlagen utesluter således inte att på andra SoU1984/85:4 16 områden införs lagregler betriiffande rättsskydd förofödda som bygger på en annorlunda intresseavvägning. En annan sak är att detfrån etiska utgångspunkter kan te sig otillfredsställande att hänsynen tilloföddas intressen skall skifta från område till område. I frågan om skydd för ofödda och enlagstiftning i syfte att ge ofödda en självständig rättsställning erinradeutskottet om vad utskottet inledningsvis uttalat (se ovan) om sambandet mellandetta spörsmål och abortlagen. Vidare anförde utskottet följande (s. 30 f.). I konsekvens med dessa uttalandenanser utskottet att det inte kan komma i fråga att införa lagregler avövergripande natur om oföddas ställning. I stället får man på varje område försig bedöma om och i vad mån särskilda regler erfordras till skydd för ofödda.Vid bedömningen av huruvida en översyn av olika lagar är påkallad av hänsyntill fostrets intressen måste enligt utskottets mening beaktas att enlagstiftning är förenad med åtskilliga problem av mycket kompliceradbeskaffenhet och kräver ett omfattande utredningsarbete. En sådan översyn bördärför komma till stånd endast om det kan anses att gällande ordning allmäntsett är otillfredsställande. Utskottet vill härvidlag framhålla att det i mångaavseenden torde förhålla sig så att kvinnan och det väntade barnet har sammabehov av skydd mot skaderisker och att deras intressen därför sammanfaller. Iandra avseenden kan visserligen fostret ha etr större behov av skydd än kvinnanmen en intressegemenskap kan ändock som regel anses föreligga. Som utskottetovan framhållit torde nämligen det helt övervägande antalet blivande föräldrarvara angelägna om att skydda det väntade barnet. Frånvaron avintressekonflikter gör att det i allmänhet inte innebär några nackdelar förfostret om lagreglerna på olika områden, såsom f. n. är fallet, endast tarsikte på kvinnan. Att införa lagregler som ger det ofödda barnet ensjälvständig ställning skulle med andra ord inle medföra att det väntadebarnets intressen i det stora flertalet fall kan tillvaratas bättre än . Det sagda utesluter emellertid inte att det i vissaavseenden kan vara befogat att närmare överväga om regler bör införas som merauttryckligen syftar till att skydda det väntade barnet. Motionärerna har pekatpå några områden där sådana regler anses erforderliga. I det följande (s. 32) diskuteradeutskottet behovet av åtgärder bl. a. i de fall modern missbrukar alkohol ellernarkotika eller när fostret är i behov av sjukvårdande behandling. Utskottetanförde fortsättningsvis följande. Även om förhållandena således iallmänhet är sådana att fostrets intressen väl kan tillvaratas av kvinnan kandet dock - både i de av motionärerna angivna fallen och i andra situationer -undantagsvis tänkas att kvinnan av olika orsaker förbiser eller inte kan insekonsekvenserna av sitt handlande eller vidta de åtgärder som behövs för attfostret inte skall skadas eller dess intressen eljest inte skall åsidosättas.Som exempel på tänkbara sådana orsaker har socialberedningen i sittremissyttrande pekat på att kvinnan är psykiskt sjuk eller utvecklingsstördeller att hon är beroende av alkohol eller narkotika eller av annan anledningbefinner sig i en tvångssituation. abortkommitté har i sittremissyttrande framhållit att kvinnan på grund av exempelvis en fatalistiskinställning kan motsätta sig en behandling av ett väntat barn isjukdomsförebyggande syfte. Andra orsaker kan också tänkas till att kvinnaninte tar tillbörlig hänsyn till det väntade barnet. SoU1984/85:4 17 utskottets mening kan det för fall, som berörts, finnasett behov av regler som ger det väntade barnet en särskilt skyddad ställningoch förhindrar att kvinnan fattar för fostret skadliga beslut eller på annatsätt åsidosätter dess intressen. Närmare överväganden i frågan om införandet avsådana regler bör emellertid göras först sedan en kartläggning skett av i vilkasituationer det kan finnas behov av regler till skydd för ofödda samt av deproblem som kan vara förknippade med en lagstiftning. Utskottet förordar att ensådan kartläggning och analys kommer till stånd. Därvid bör också den blivandefaderns roll uppmärksammas. ställningstagande leddetill att tilläggsdirektiv lämnades dels utredningen (Ju 1977:08) om barnensrätt, de\i föräldraförsäkringsutredningen (S 1980:08). Den förstnämndakommittén fick i uppdrag att bl. a. analysera de problem som är förknippade meden lagstiftning till skydd för fostret i de fall då en gravid kvinna befinnersig i en sådan situation att hon kan tänkas förbise eller inte inse riskernaför det väntade barnet av att hon handlar eller underlåter att handla på visstsätt. 1 direktiven undantogs från uppdraget frågor som hänför sig tillabortlagen, fosterdiagnostiken och arbetsmiljöområdet. Utredningsuppdraget idenna del har överflyttats till den ovan nämndainseminationsutredningen och även utvidgats till att omfatta frågor som rörfosterdiagnostik (se ovan s. 10). har numera avlämnatbetänkandet (SOU 1983:30) Utbyggd havandeskapspenning m. m. Enligt utredningenframgår det av förarbetena till arbetsmiljölagen att bestämmelsen i lagens 3kap. 16 § även tar sikte på att skapa ett skydd för reproduktionsskador, inkl.fosterskador. Någon tvekan om bestämmelsens tillämplighet på reproduktionsskadorföreligger inte. Enligt utredningens mening finns det därför inte anledning attgöra någon ändring i arbetsmiljölagen på denna punkt. Även i betänkande SoU 1982/83:5 hade utskottet attbehandla en motion om rättsskydd för ofödda. Enligt utskottets mening fanns -särskilt med hänsyn till att abortkommittén planerade att snart avge sittslutbetänkande -inte anledning att frångå tidigareställningstagande. Om abortkommitténs erfarenheter skulle ge anledning tilldet kunde frågan om innehållet i direktiven till utredningen om barnens rätteventuellt övervägas på nytt, ansåg utskottet och avstyrkte med hänvisningdärtill motionen (betänkandet s. 13). Etiska frågor i den pågående medicinska utvecklingen I motion 1983/84:1621 av BengtLindqvist (s) och () hemställs att regeringen tillsätter enutredning som samlat skall se över grundläggande existentiella frågor i denpågående medicinska utvecklingen, såsom människosyn, allas lika värde och andraetiska, därmed förknippade frågeställningar (se även ovan s. 4). SoU1984/85:4 18 flödet beträffande nya rön och möjligheter inom områdenför genteknik, fosterdiagnostik, insemination och andra tekniker för konstgjordbefruktning och fortsätter: Med fosterdiagnostik kan man spåra allt fleregenskaper, sjukdomar och funktionshinder hos fostret. Gendiagnostiken erbjuderän mer information om fostrets kommande egenskaper. Gentekniken utvecklarmetoder som gör det möjligt att "förädla" människans arvsmassa ikontrollerade former. Genom olika former av konstgjord befruktning kan barnalstras i laboratorier, med den ena eller bägge föräldrarna döda. Befruktadeägg kan flyttas från den ena livmodern till den andra osv. Genom att användafosternervceller kommer man att kunna bota för tidigt åldrande.Genom att byta ut defekta gener hoppas man kunna bota sjukdomar. Den pågåendeutvecklingen ställer våra grundläggande värderingar på sin spets, menarmotionärerna och frågar: Hur kommer mänskligheten att utnyttja den nyakunskapen och dess möjligheter? Har vi över huvud bett att få denna nyakunskap? Innan man börjar syssla med detaljfrågorna måste man enhgtmotionärerna arbeta fram en helhetssyn på detta viktiga område. Samhället måsteta ansvar för utvecklingen som måste präglas av samma grundläggande värderingarsom styr socialpolitiken och som hävdar jämlikhet och solidaritet.Grundvärderingen att alla människor har lika värde måste prägla handlandet ävennär det gäller att utnyttja kunskap och teknik i samband med livets uppkomst.Hur svåra frågorna än kan förefalla får de inte överiåtas till specialisterna. Etiska rikdinjer för forskning, m. m. I början av 1960-taletaktualiserades frågan om inrättande av etiska kommittéer. Kommittéerna skullevara ett rådgivande organ åt forskare. Den första etiska kommittén bildades år1965 vid . Därefter har etiska kommittéer inrättats vidsamtliga medicinska fakulteter. Dessa kommittéer benämns numera regionalaforskningsetiska kommittéer. Till grund för kommittéernas arbete ligger Helsingforsdeklarationenfrån (reviderad i ). Denna deklaration är antagen av () och innehåller vägledande normer förden i klinisk forskning verksamme läkarens handlande.