bet · G801SoU17 · 1984-12-31 00:00:00 — om vissa anslag till omsorg om barn och ungdom (prop.1984/85:100, bil. I betänkandet behandlas iproposition 1984/85:100 bil. 7 framlagda förslag under F 2-F 4; Bidrag tillhemspråksträning i förskolan. samt förinternationella adoptionsfrågor (). Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning för hemspråksträning i förskolan, barnmiljörådetoch . Ett motionsförslag (m) om avveckling av barnmiljörådet avstyrks.M-ledamöterna reserverar sig till förmån för motionsförslaget. Utskottet avstyrker vidare motionsförslag om friareanvändning av statsbidraget för hemspråksträning (s) och om utvidgadmodersmålsundervisning för invandrarbarn i förskoleåldern (vpk). Vpk-ledamotenreserverar sig på den sistnämnda punkten samt utvecklar i ett särskilt yttrandesin mening om obligatorisk modersmålsundervisning för invandrarbarn i förskoleåldern.Utskottet avstyrker också motionsförslag om ett övergripande handlingsprogramför att förbättra barns och ungdomars villkor (c) och om utredning eller andraåtgärder i syfte att begränsa de enskildas kostnader i samband med eninternationell adoption (s, c, fp, vpk). Utskottet hänvisar i sistnämnda falltill att regeringen redan avser att tillsätta en utredning i denna fråga.Utskottet uttalar som sin mening att utredningens uppgift bör vara att utarbetaförslag till ekonomiskt stöd till enskilda för utgifter i samband med eninternationell adoption. Omsorg om barn och ungdom Bidrag till hemspråksträning i förskolan.Regeringen har under punkt (s. 118 och 119) föreslagit att tillBidrag till hemspråksträning i förskolan för /86 anvisa ettförslagsanslag av . I motion 1984/85:1149 av SylviaPettersson (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt kommunerna bör ges möjlighet till en friare användning av statsbidragettill hemspråksträning i förskolan. Motivering till motionen finns i motion 1984/85:1148. 1 1984/85. SoU1984/85:17 2 I motion 1984/85:2460 av m.fl. (vpk)föreslås 1. att riksdagenhos regeringen begär att förslag framläggs om modersmålsundervisningför invandrarbarn i förskoleåldern i huvudsak på grundval av SOU 1982:43, 2. att riksdagenuttalar att därvid även invandrarbarn som inte har plats i samhälletsbarnomsorg från tidig ålder skall beredas möjlighet till modersmålsundervisningen, 3. att riksdagenuttalar att modersmålsundervisningen för invandrarbarn i förskoleåldern skallvara obligatorisk i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att riksdagenmed ändring i proposition 1984/85:100, bil. 7, , till F 2.Bidrag till hemspråksträning i förskolan anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med . Statsbidrag till hemspråksträningför sexåringar inom den kommunala barnomsorgen infördes . Den 1juli 1979 utvidgades bidraget till att omfatta även femåringar. Kommunerna haremellertid inte någon lagfäst skyldighet att bedriva hemspråksträning förförskolebarn. För varje bidragsberättigat barn som deltar i grupp därhemspråksträning bedrivs minst utgår bidrag med . I samråd med statsrådet presenterarsocialministern - utifrån förslag som lagts fram av språk- ochkulturarvsutredningen i betänkandena Olika ursprung - Gemenskap i (SOU1983:57) och Kunskap för gemenskap- Läromedel för språklig och kulturell mångfald(SOU 1983:58) samt av utredningen om språkminoriteter i förskoleåldern ibetänkandet Språk- och kulturstöd för invandrar- och minoritetsbarn iförskoleåldern (SOU 1982:43) - ett förslag angående rätten tillhemspråksträning i förskolan, som ansluter till de förslag som läggs fram förhemspråksundervisningen i skolan under åttonde huvudtiteln. Socialministernanför därvid bl. a. följande (budgetprop. s. 119). Målet för hemspråksträningen i förskolan bör ävenfortsättningsvis vara att främja en aktiv tvåspråkighet. Förutsättningen föratt få hemspråksstöd skall vara att språket är ett för barnet dagligtumgängesspråk i hemmet med minst en förälder/vårdnadshavare. Detta krav bördock inte gälla för samiska barn och vissa utländska adoptivbarn som har ett etableratspråk när de kommer till och som har behov av språkstöd i förskolan.Hemspråksstödet bör gälla endast ett språk per barn. Språkstödet i förskolanbör också omfatta ett första språkstöd i svenska. Enligt socialministern bördet ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att, medutgångspunkt i det anförda, utfärda riktlinjer till stöd för kommunernaavseende vilka förskolebarn som skall omfattas av hemspråksträningen.Socialministern understryker vidare vikten av att insatserna i förskolan och SoU1984/85:17 3 skolan blir bedömda i ett sammanhang. Detta förutsätterenligt socialministern att man på lokal nivå planerar hemspråksinsatsernautifrån en samsyn mellan insatserna i förskolan och i skolan. Ett samarbetemellan socialnämnd och skolstyrelse i dessa frågor anses därför nödvändigt. I motion 1984/85:1149 av SylviaPettersson (s) hemställs att regeringen ges till känna att kommunerna bör gesmöjlighet till en friare användning av statsbidraget till hemspråksträning iförskolan. Enligt motionären borde kommunernas samlade resurser förhemspråksstöd kunna användas effektivare om de fick disponeras friare iförskola resp. grundskola efter lokala behov i resp. kommun. Statsbidraget till hemspråksträningen i förskolan ärprestationsbundet, dvs. det utgår i efterskott och är beräknat på grundval avantalet barn som deltagit i undervisningen. Bidraget utgår för fem- ochsexåringar som deltar i hemspråksträning anordnad av kommunen i daghem,kommunalt familjedaghem och deltidsgrupp minst . Bidragutgår även för hemspråksträning i annan förskola, om den bedrivs av kommunaltanställd hemspråkstränare och om förskolan ingår i kommunens barnomsorgsplan (1och 2 §§ förordningen 1977:628 om statsbidrag till hemspråksträning iförskolan, ändrad 1979:266). Enligt utskottets mening har kommunerna således redanenligt nuvarande bestämmelser stor frihet när det gäller utformningen avhemspråksträningen i förskolan. Kommunen kan exempelvis välja att anordnahemspråksträning i daghem, familjedaghem, deltidsförskola eller öppen förskolaosv. När det gäller frågan om att disponera hemspråksstödet iförskola och grundskola efter de lokala behoven i resp. kommun vill utskottetanföra följande. Utskottet har inledningsvis i detta avsnitt återgivit vadsocialministern anfört om en samlad syn på insatserna i förskolan ochgrundskolan. Socialministern har därvid understrukit vikten av ett ökatsamarbete på det lokala planet när det gäller planeringen avhemspråksinsatserna. Härutöver kan nämnas att () föreslåsfå i uppdrag att genomföra en översyn av det nuvarande statsbidragssystemet förhemspråksundervisningen i (budgetprop. 10 s. 103).Utbildningsutskottet uppger i sitt av godkända betänkande (UbU1984/85:12) att avsikten är att det skall ingå i SÖ:s bidragsöversyn att isamråd med överväga vilka möjligheter som finns att i viss månsamutnyttja statsbidragen vad gäller hemspråksträningen i förskolan resp.hemspråksundervisningen i . Mot bakgrund av det anförda saknas anledning för riksdagenatt ta något sådant initiativ som begärs i motionen. Utskottet avstyrker alltsåmotion 1984/85:1149 (s). I motion 1984/85:2460 av BjörnSamuelson m.fl. (vpk) föreslås att hos regeringen begär att förslagsnarast framläggs om modersmåls- SoU 1984/85:17 4 undervisning för invandrarbarn i förskoleåldern i huvudsakpå grundval av SOU 1982:43 (yrkande 1), att uttalar att därvid äveninvandrarbarn som inte har plats i samhällets barnomsorg från tidig ålderskall beredas möjlighet till modersmålsundervisning {yrkande 2), att riksdagenuttalar att modersmålsundervisningen för invandrarbarn skall vara obligatoriski enlighet med vad som anförs i motionen (yrkande 3) samt att tillanslaget . Bidrag till hemspråksträning i förskolan anvisar ett i förhållandetill regeringens förslag med 15 milj. kr. förhöjt belopp (yrkande 4). Motionärerna understryker vikten av att även de barn sominte har plats i daghem redan från mycket tidig ålder bereds möjlighet attdelta i modersmålsundervisningen. Enligt motionärerna är nämligen viktigadelar av barnets språkutveckling avslutade redan . Den särskilda kommitté (S 1979:03) som såg över frågan omspråksituationen för invandrarbarn i förskoleåldern redovisade i sittslutbetänkande (SOU 1982:43) Språk- och kulturstöd för invandrar- ochminoritetsbarn i förskoleåldern som rörde verksamhetenmed hemspråksstöd. Utredningen föreslog en lagreglering av hemspråksstödetgenom ett tillägg till socialtjänstlagen. Lcigförslaget innebar att invandrar-och minoritetsgruppers barn skulle garanteras ett hemspråksstöd under visstid. Utredningen föreslog även vissa ändringar i statsbidragsreglerna. Utskottet ansluter sig till de principer som anges ibudgetpropositionen angående hemspråksverksamheten för förskolebarn och som förskolområdets del redan lämnats utan erinran av (UbU 1984/85:12,rskr. Dessa principer innebär att de ovan redovisade bestämmelserna omstatsbidrag till hemspråksträning för fem- och sexåringar kvarstår oförändrademen att en precisering görs med innebörd att hemspråksträning endast skall gesi det språk som är barnets dagliga umgängesspråk i hemmet med minst enförälder/vårdnadshavare. Det sagda innebär att utskottet inte kan tillstyrkamotionärernas förslag om en lagfäst skyldighet för kommunerna att ordnahemspråksträning vilket också föreslogs i betänkandet SOU 1982:43. Utskottetavstyrker därför yrkande 3 i motion 1984/85:2460 (vpk). Enligt utskottetsmening saknas vidare statsfinansiella förutsättningar för ensådan utbyggnad av hemspråksträningen som motionärerna förordar. Det bördessutom framhållas att föräldrarna själva har ett stort ansvar för att tränabarnen i det språk som används i hemmet. Utskottet avstyrker motion1984/85:2460 (vpk) (yrkandena 1, 2 och 4) och tillstyrker regeringens förslagtill medelsanvisning. 1. beträffande en friareanvändning av statsbidraget till hemspråksträ- txing attriksdagen avslår motion 1984/85:1149, 2. beträffandeobligatorisk modersmålstmdervisni/xg för invandrar barn i förskoleåldern att avslår motion 1984/85:2460 yrkande 3, 3. beträffandeförslag grundade på betänkandet SOU 1982:43 att avslår motion1984/85:2460 yrkande 1, 4. beträffandeutvidgad rätt till modersmålsundervisning att avslår motion1984/85:2460 yrkande 2, attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1984/85:2460 yrkande 4 till Bidrag till hemspråksträning i förskolan /86 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt (s.120 och 121) föreslagit att till för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1984/85:2449 av NilsCarlshamre m.fl. (m) hemställs att vid behandlingen av proposition1984/85:100, bil. 7, beslutar att under . för budgetåret1985/86 anslå . samt att rådet i och med utgången av innevarande årskall vara avvecklat. I motion 1984/85:2464 av KarinSöder (c) och () hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1och 3), 1. att beslutar begära att regeringen låterbarnmiljörådet med beaktande av vad som anförts i motionen utarbeta ett samlatoch övergripande handlingsprogram för att förbättra barns och ungdomarsvillkor, 3. att beslutar hos regeringen begära attförslag på grundval av omsorgskommitténs betänkande framläggs och attdärvid behovet av stöd för alla handikappade barn och ungdomar beaktas. , som inrättades den1 , är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att handläggafrågor rörande barns miljö och barns säkerhet. Rådet har övertagit de uppgiftersom tidigare handlades av lekmiljöråd. Enligt denresultatanalys barnmiljörådet redovisat för /84 har rådetalltmer inriktat sin verksamhet på olika samordningsprojekt inom barnsäkerhets-och barmiljöområdet. Vidare har rådet satsat på information genom skrifter,konferenser, utställningar, seminarier m. m. Referensgrupper för barnsäkerhetoch för barnmiljö är knutna till rådet i syfte att samla in erfarenheter,stimulera till och samordna olika insatser, sprida information och uppmärksammabrister i barns miljö. SoU1984/85:17 6 Rådet samarbetar också med de övriga nordiska länderna ibarnsäkerhetsfrågor. I budgetpropositionen föreslås ett i stort sett oförändratanslag på . I //lotion 1984/85:2449 av m.fl. (m)yrkas att anslaget halveras och att rådet därmed skall upphöra från den 1januari 1986. Motionärerna anser, i likhet med i tidigare motioner med sammasyfte, att statsbudgeten inte genom särskilda anslag bör belastas med kostnaderför uppgifter som lika väl kan ombesörjas av redan etablerade myndigheter.Barnmiljörådets uppgifter bör enligt motionärerna kunna övertas av socialstyrelseninom ramen för de resurser som tillförts myndigheten, i den mån de inte kangenomföras decentraliserat genom den kommunala försorg. Utskottet har /79 behandlat ochavstyrkt motionsyrkanden från moderata samlingspartiet om avskaffande avbarnmiljörådet resp. det tidigare lekmiljörådet, senast i betänkande SoU1983/84:18. Utskottet har bl. a. anfört att det inte råder några delademeningar om att man så långt möjligt bör begränsa byråkratin, men attbarnmiljörådet inte utgör ett lämpligt mål då byråkratin skall angripas.Utskottet har vidare erinrat om att barnen är en utsatt grupp och att rådetsverksamhet måste bedömas med hänsyn härtill. Rådet vill stödja och inspirerabarn och föräldrar och motverka det kommersiella tryck som familjen är utsattför. är även ett centralt organ för säkerhetsfrågor blandbarn och ungdom. I den nu aktuella motionen anförs inga nya skäl varför manskulle avskaffa barnmiljörådet. Utskottet får därför hänvisa till riksdagenstidigare ställningstaganden i denna fråga. Utskottet avstyrker således motion 1984/85:2449 (m) ochtillstyrker den i budgetpropositionen föreslagna medelsanvisningen för rådet. I motion 1984/85:2464 av KarinSöder (c) och () begärs att regeringen låter barnmiljörådet,med beaktande av vad som anförts i motionen, utarbeta ett samlat ochövergripande handhngsprogram för att förbättra barns och ungdomars villkor(yrkande 1). Enligt motionärerna krävs åtgärder på såväl övergripande plan sompå detaljområden för att förbättra barns och ungdomars situation i samhället. Imotionen tar motionärerna upp flera områden där de anser att insatser krävs, t.ex. boende- och fritidsmiljön, arbetslivet, arbetstiderna för småbarnsföräldraroch TV-film- och videoutbudet. Motioner med liknande innehåll - ett samlat program föratt förbättra barns och ungdomars förhålladen - har behandlats tidigare avutskottet i olika sammanhang. I betänkande SoU 1982/83:25 avstyrkte utskottetett motionsyrkande (c) om uppdrag till barnmiljörådet att på grundval av visststatistiskt material m. m. föreslå åtgärder i riktning mot ett barnvänligaresamhälle. Utskottet hänvisade i första hand till arbetet i den av regeringentillkallade barn- och ungdomsdelegätionen, varom mera nedan. SoU1984/85:17 7 avstyrkte utskottet en motion (vpk) med hänvisning tillatt en rad initiativ tagits i syfte att förbättrauppväxtvillkoren för barn och ungdomar och öka deras känsla av delaktighet påskilda områden av samhällslivet. Utskottet hänvisade också till att barn- ochungdomsdelegationen, som har en samordnande funktion, följde detta arbete. Även har stora satsningar gjorts föratt främja en gynnsam utveckling och goda uppväxtförhållanden för barn ochunga. antog en resolution ivilken proklamerades som internationellt ungdomsår. Ungdomsårets temanär delaktighet, utveckling och fred. Syftet med världsungdomsåret är att skapaökad uppmärksamhet kring ungdomars situation, att medverka till att stärkaderas delaktighet i samhället samt att öka deras kunskaper och medvetande om grundläggandemänskliga rättigheter, utvecklingsfrågor och fredssträvanden. Regeringen tillsatte en beredningsgrupp somskall svara för planering, genomförande och uppföljning av olika insatser medanledning av världsungdomsåret. Regeringen beslutade att anvisa 30milj. ur allmänna arvsfonden att disponeras med högst 10 milj. kr. förförsöks- och utvecklingsarbete inom barn- och ungdomsorganisationerna, högst 10milj. för försöksverksamhet i lokala miljöer samt högst 10 milj. kr. förinsatser av bildningsförbund, handikapporganisationer, kommuner och landstingskommunerm. har ca 19 milj. kr. fördelats till ett stort antal projekt medolika inriktningar. Under åttonde huvudtiteln i budgetpropositionen anförutbildningsministern som sin mening att det är viktigt att arbetet ianslutning till väridsung-domsåret får sin tyngdpunkt i lokala aktiviteter.Utbildningsministern uttalar vidare (prop. 10 s. 91). För del kommerverksamheten i huvudsak att inriktas på utvecklingsarbete på lokal nivå. a. att föreningslivet skall ges möjlighet att utvecklas och förnyas såatt föreningarna kan nå nya ungdomsgrupper. Det handlar också om att finnaformer för samverkan mellan statliga myndigheter, kommunala förvaltningar ochföreningslivet. Syftet är att genom utvecklingsarbete förbättra barns ochungdomars uppväxtvillkor i deras vardagsmiljö, i skolan, och ibostadsmiljön. Beredningsgruppen skall dokumentera och sprida godaerfarenheter av verksamheten i anslutning till ungdomsåret. Verksamheter som startar under väridsungdomsåret bör intebli isolerade företeelser av mera tillfällig karaktär. Ungdomsåret bör istället bidra till att insatser för ungdomar inom befintliga resurser ochverksamheter samordnas och ges en speciell uppmärksamhet och därmed ocksågenomslagskraft. Därigenom kan världsungdomsåret bidra till att även merlångsiktigt ett ökat utrymme skapas för ungdomsinsatser i den ordinarieverksamheten inom olika områden. Socialministern redogör under femtehuvudtiteln för flera andra satsningar som regeringen beslutat genomföra föratt förbättra barns och ungdomars SoU1984/85:17 8 levnadsförhållanden (prop. 7 s. 154-156). Av redogörelsenframgår bl. a. följande. beslutade regeringen att tillsätta enarbetsgrupp för utvecklingsarbete vid fritidsgårdar (ungdomsgårdar). Iarbetsgruppen ingår företrädare för , barn-ochungdomsdelegationen, , , statens kulturrådoch . Regeringen har för en treårig försöksperiodanvisat 30 milj. kr. ur allmänna arvsfonden för näranda utvecklingsarbete. Ca 15 milj. kr. har fördelats till olika projekt över helalandet. lett mycket stort antal projekt har strävan varit att bredda ochfördjupa kulturarbetet vid gårdarna. Man prövar olika former av film- ochvideoproduktion, musik, teater och dans. Många av projekten är utformade isamverkan mellan främst fritidsnämnder och kulturnämnder. I andra projektprövas samverkan mellan gårdar och föreningslivet på orten. Iutvecklingsarbetet ingår vidare försök med olika metoder för att stärkaungdomarnas demokratiska träning och att göra det möjligt för dem att delta i beslutsprocessernavid gårdarna och att ta ansvar för verksamheten och dess utformning. Generellt har man strävat efter att göra verksamhetenintressant för ungdomar i de äldre tonåren. Detta medverkar till att göragårdarna till ett alternativ till kommersialismen. I vissa projekt har särskilt beaktats invandrarungdomarnasbehov av en aktiv fritid. Jämställdhetsaspekten har vidare givits stort utrymmei projektverksamheten. Vidare har ytterligare 30 milj. kr. avsatts för ettutvecklingsarbete inom idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. Iriktlinjerna för utvecklingsarbetet har bl. a. angivits att frågor om barnsoch ungdomars inflytande och träning i demokratiska arbetsformer bör prövas,liksom idrottsrörelsens sociala ansvar, idrottsrörelsen som alternativ tillkommersialismen samt jämställd idrott. Den ovan nämnda barn- och , som ärrådgivande och samordnande i barn- och ungdomsfrågor inom , ärrepresenterad bl. a. i beredningsgruppen för världsungdomsåret och i arbetsgrupperför de nämnda utvecklingsarbetena vid fritidsgårdar resp. idrottsrörelsensbarn- och ungdomsverksamhet. Vid barn- och finns vidare enarbetsgrupp som har i uppdrag att stödja idéer och uppslag som arbetslösaungdomar själva vill genomföra för att skapa meningsfulla arbeten. Budgetåret1983/84 fördelades 20 milj. kr. till 350 olika projekt. I boken ett tjugotal av de ohka verksamheter som beviljats bidrag. Barn- och har även publicerat andraböcker som innehåller "goda exempel" på hur barns och ungdomarsuppväxtvillkor kan förbättras på olika sätt. Som exempel kan nämnas Tro på osssom beskriver olika initiativ som tagits av ungdomar, organisationer ochkommuner i kampen mot droger. Under arbete är Barns och ungdomars delaktighet. SoU1984/85:17 9 ansvar och inflytande som sammanställs i samarbete medskolöverstyrelsen (SÖ) och som kommer att ge exempel på hur barn och ungdomarkan bli mer delaktiga i de verksamheter som de deltar i och det samhälle somnärmast omger dem. - också under utarbetande tillsammansmed SÖ - kommer att ge exempel på hur konstnärliga uttrycksmedel och egetskapande kan stimulera elever i skolarbetet och skapa ökad gemenskap. Sammanfattningsvis har en radåtgärder vidtagits för att på skilda områden förbättra barns och ungdomarsförhållanden. Uppgiften att samordna de olika insatserna och ta meraövergripande initiativ bör enligt utskottets mening snarare åvila barn- ochungdomsdelegationen än -såsom motionärerna förordar - barnmiljörådet. Somframgått av den här lämnade redogörelsen är barn- och ungdomsdelegationenrepresenterad i en rad olika arbetsgrupper som stöder försöks- ochutvecklingsarbete som gäller barn och ungdom. Delegationen har därutöversamordnande och övergripande uppgifter. Ett uppdrag till barnmiljörådet ienlighet med motionen skulle mot denna bakgrund knappast tillföra något nytt. Utskottet anser mot bakgrund härav inte att motion1984/85:2464 (c) yrkande 1 bör föranleda någon åtgärd. I samma motion (c) hemställs attriksdagen beslutar att hos regeringen begära att förslag på grundval avomsorgskommitténs betänkande (SOU 1981:26) Omsorger om vissa handikappadesnarast framläggs och att därvid behovet av stöd för alla handikappade barn ochungdomar beaktas (yrkande 3). En proposition med förslag till ny omsorgslag haravlämnats . Motionsyrkandet påkallar därför inget uttalande frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker alltså motion 1984/85:2464 även i häraktuell del (yrkande 3). attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1984/85:2449 till för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 2. beträffande etthandlingsprogram för att förbättra barns och ungdomars villkor attriksdagen avslår motion 1984/85:2464, yrkande 1, 3. beträffande förslag pågrundval av omsorgskommitténs betänkande att avslår motion 1984/85:2464 yrkande 3. för internationella adoptionsfrågor.Regeringen har under punkt F 4 (s. 121-124) föreslagit att tillStatens adoptionsfrågor för /86 anvisaett förslagsanslag av . SoU1984/85:17 10 I motion 1984/85:509 av BengtWesterberg m. fl. (fp) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 4), 4. att hos regeringen begär förslag till stödtill internationella adoptioner i enlighet med motionen. I motion 1984/85:1003 av (vpk) och Margö (vpk) hemställs att hos regeringen begären översyn av adoptionskostnaderna i syfte att sänka dessa kostnader förberörda adoptionsfamiljer. I motion 1984/85:1008 av LennartPettersson m.fl. (s) hemställs att hos regeringen begär en utredningför att se över kostnaderna för adoptivföräldrar vid internationellaadoptioner. I motion 1984/85:2463 av KarinSöder (c) och () hemställs att beslutar begära attregeringen gör en översyn av de ekonomiska villkoren för blivandeadoptivföräldrar. för internationellaadoptionsfrågor () är central förvaltningsmyndighetmed ansvar för information, tillsyn och kontroll i frågor rörandeinternationella adoptioner. Den har övertagit de uppgifter som tidigare åviladesocialstyrelsens adoptioner och dessutom frånsocialstyrelsen frågor om auktorisation av organisationer för internationelladoptionshjälp m. m. beslutar också om fördelningen av statsbidrag tillsådana organisationer. Enligt beslut med anledning av proposition1984/85:16 om vissa frågor rörande internationella adoptioner m.m. (SoU 5,rskr. 68) skall socialnämnderna från inhämta yttrande frånNIA om tillförlitligheten i förmedlingssättet när det är fråga om adoption avett utländskt barn utan medverkan civ en auktoriserad organisation.