bet · G801SoU6 · 1984-12-31 00:00:00 — omvissa regler för barnbidrag m. m. 1984/85:39 delvis) Utskottet tillstyrker i betänkandetregeringens förslag om införande av ett särskilt bidrag, motsvarandebidragsförskott, för barn som adopterats av ensamstående. En motion (m), variyrkats avslag på detta propositionsförslag, avstyrks. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag omövergång till utbetalning av barnbidrag fr. o. m. . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om attnuvarande treårsgräns för barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse somhuvudregel ändras till en ettårsgräns. Undantag skall gälla för barn till densom arbetar i statlig tjänst samt för barn till svenska missionärer ochpräster. 1 det senare fallet behålls nuvarande treårsgräns. 1 fråga ombiståndsarbetare för ideell organisation förordar utskottet att belopp motsvarandebarnbidraget skall utbetalas via ett uppräknat anslag till enskildaorganisationer inom SIDA. Utskottets m- och c-ledamöter reserverar sig för attundantaget från ettårsregeln skall gälla medföljande barn till alla som äranställda av , ett svenskt trossamfund eller till sådant samfundknutet organ eller av en svensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamhet. Utskottets ordförande (fp) reserverar sig till förmån fören i tiden obegränsad rätt till barnbidrag för här angivna grupper. I proposition 1984/85:39 omutformningen av det ökade stödet till barnfamiljerna har regeringen(), såvitt nu är i fråga (yrkandena 2-6 samt 8), föreslagitriksdagen dels attanta vid propositionen fogade förslag till 2. lag om särskiltbidrag till vissa adoptivbarn, 3. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 4. lag om ändringi lagen (1964:143) om bidragsförskott. 5. lag om ändringi lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 6. lag om ändringi lagen (1984:553) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, dels att utöver vad som har föreslagits i proposition1983/84:100, bil. 7 under femte huvudtiteln 8. till Särskilt bidrag tdl vissa adoptivbarn påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /85 anvisa ettförslagsanslag av . 1 1984/85. SoU1984/85:6 2 Lagförslagen fogas som Bilaga 1 till betänkandet. Yrkandena 1 och 7 i propositionen behandlas i ett senarebetänkande. I motion 1984/85:100 av AllanÅkerlind (m) hemställs att vid behandlingen av proposition 1984/85:39avslår propositionen i den del som avser införande av ett stöd motsvarandebidragsförskott till ensamstående adoptivföräldrar. I motion 1984/85:101 av Ru:neGustavsson m. fl. (c) hemställs att hos regeringen begär att sammaregler gäller för präster, missionärer, assistenter och husmödrar som iutlandet har samma arbetsplats och är utsända av samma organisation ellersamfund. I motion 1984/85:102 av IngemarEliasson m.fl. (fp) hemställs att beslutar att barnbidrag skall utgåtill missionärer, präster och biståndsarbetare anställda av ideellaorganisationer vid utlandsvistelse, oavsett längden på denna. I motion 1984/85:104 avAnn-Cathrine () hemställs att vid behandlingen avproposition 1984/85:39, Barnbidrag vid längre utlandsvistelse, beslutar attbarn till svenska biståndsarbetare anställda av ideella organisationer skalllikställas med barn till präster och missionärer med avseende påbosättningsbegreppet. Den med anledning av propositionenväckta motionen 1984/85:103 av () behandlas i ett senarebetänkande. Stöd till barn som adopterats av ensamstående Frågan om stöd till barn somadopterats av ensamstående har behandlats ett flertal gånger tidigare avutskottet. avstyrkte utskottet ett antal motioner om införandeav ett sådant stöd med hänvisning till det pågående beredningsarbetet av bl. Utskottet uttalade (i SoU 1983/84:16s. 6) att man anslöt sig till den grundsyn som kom till uttryck i motionerna,nämligen att alla barn i borde ha rätt till ett likvärdigt ekonomisktgrundskydd. I kompletteringspropositionen uttalade härefter socialministernsitt stöd för ensamförälderkommitténs förslag om inrättande av ett särskiltbidrag, motsvarande bidragsförskott, till barn som adopterats av en ensamståendeoch där det alltså inte finns en andra underhållsskyldig förälder. a. att utgångspunkten för samhällets stöd är barnets bästa och att orsakentill att en SoU1984/85:6 3 adoptivförälder är ensamstående enligt hans mening inteborde avgöra om samhällsstöd utgår eller inte. Utskottet, som i avsaknad av ettkonkret lagförslag inte ville föregripa kommande riksdagsbehandling, hänvisadebeträffande sin principiella inställning i frågan till det tidigare uttalandet.En motion (m) om avslag på propositionsförslaget avstyrktes. I den nu framlagda propositionen presenterar regeringenerforderliga lagförslag för införande av ett särskilt bidrag till vissaadoptivbarn. Skälen härför är desamma som angavs redan ikompletteringspropositionen. Det nya stödet avses i allt väsentligt motsvarabidragsförskott och i tillämpliga delar följa samma regler som bidragsförskott.Med redan adopterade barn likställs barn som med socialnämndens medgivandekommit hit för att adopteras av en ensamstående. Bidrag skall i vissa fallkunna utgå även efter det att barnet fyllt under förutsättning bl. a. attbarnet ännu inte avslutat sin skolgång och att det bor kvar hosadoptivföräldern (se 3 §). Bidraget upphör dock senast det årbarnet fyller . Bidrag efter det att barnet fyllt söks och uppbärsav adoptivföräldern. I motion 1984185:100 av () yrkas avslag påpropositionen i här aktuell del. Motionären anför bl. a. att det är fel attstimulera ensamstående att adoptera genom att ge dem ett särskilt bidrag. Barnbör helst växa upp med två föräldrar. Motionären anser vidare attpropositionens förslag diskriminerar äktenskapet. Som utskottet framhöll redan i betänkande SoU 1983/84:16(s. 6) kan det i och för sig diskuteras om det lämpligaste sättet att geadoptivbarn till ensamstående ett likvärdigt ekonomiskt grundskydd är att påett eller annat sätt utsträcka reglerna för bidragsförskott. Det kan sålundaerinras om att det inte endast är barn som adopterats av ensamstående som i daginte kan få bidragsförskott. Som framhålls i propositionen måste dockutgångspunkten för samhällets stöd vara barnets bästa. Det föreslagna nyastödet till barn som adopterats av ensamstående ger dessa barn ett ekonomisktgrundskydd som de f. n. saknar. Mot den angivna bakgrunden till.styrker utskottetpropositionens förslag i här aktuell del och avstyrker motionen. Med hänsyntill att den i propositionen likaledes föreslagna lagen om förlängtbidragsförskott för studerande behandlas först i ett senare betänkande måstedock en redaktionell ändring göras i 5 § andra stycket (en hänvisning till denföreslagna men ännu inte antagna lagen utgår). Utskottet har ingen erinran mot deni propositionen föreslagna medelsanvisningen om 1,5 milj. kr. Barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse Enligt 1 § lagen om allmännabarnbidrag utgår barnbidrag för barn som är bosatta i riket. Vid tolkningen avbegreppet "bosatt i riket" har rättspraxis anknutit till detskatterättsliga bosättningsbegreppet. I normalfallet innebär 1* Riksdagen1984/85.12samt. SoU1984/85:6 4 detta att när en utlandsvistelse överstiger utgåringa barnbidrag. Utbetalningen av löpande bidrag stoppas emellertid redan närdet står klart att barnet har lämnat landet än sex månader.Återvänder den bidragsberättigade erhålls barnbidrag retroaktivt.Denna praxis omfattar inte barn till anställda i statens tjänst på utländskort. För sådana barn betalas barnbidrag ut som om de vore bosatta inom landet. Vid återflyttning till anses bosättning häruppkomma så fort en barnfamilj kommit hit med avsikt att stadigvarande stannahär. Rätt till barnbidrag uppkommer då genast. Det kan t. o. m. ske innanbarnet ännu hunnit bli kyrkobokfört i . Om en utrikes bosatt barnfamilj tillfälligt vistas iSverige för semester e. d. påverkar det inte bedömningen av bosättningen. Dettagäller även om man tillbringar i . I ett rättsfallhade två svenska missionärer efter långvarig verksamhet i utlandet återkommittill med avsikt att återvända till utlandet. Derasmedföljande barn ansågs inte bosatt i under vistelsen här ochbarnbidrag vägrades (RÅ 1976 ref. 102). I 1 kap. 3 § lagen om allmän försäkring föreskrivs att enförsäkrad som lämnar skall anses vara bosatt här i riket omutlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Här gäller alltså enettårsregel. Denna regel tillämpas även vid bedömningen av bosättningsbegreppetenligt lagen om bidragsförskott. Även inom skattelagstiftningen finns en ettårsregel vidsidan av den treårsregel som enligt vad redan sagts kommit att styra tolkningenav bosättningsbegreppet beträffande barnbidrag vid utlandsvistelse. Ettårsregeln(54 § första stycket h kommunalskattelagen [1928:370]) innebär att den som ärbosatt här i riket, men som under vistelse utomlands erhåller lön på grund avanställning där, är fri från skatt i för inkomst av anställningen,under förutsättning att anställningen och vistelsen i utlandet varat minst ettår eller kan antas komma att vara . Regeln gäller inte anställninghos svenska staten, svensk kommun eller ombord på svenskt fartyg eller svenskt,danskt eller norskt luftfartyg. Skattskyldigheten vid utlandsvistelse kan därutöver varainskränkt genom bestämmelser i dubbelbeskattningsavtal. Utskottet behandlade under vårriksdagen motioner som rördereglerna för utbetalning av barnbidrag vid längre tids vistelse utomlands,varvid utskottet anförde bl. a. att dessa regler i vissa fall kan leda tillotillfredsställande resultat och förordade en översyn av reglerna (SoU1983/84:17). gav som sin mening regeringen till känna vadutskottet anfört i denna fråga (rskr 211). Till kompletteringspropositionen anförde socialministernatt bosättningsbegreppet i lagen om allmänna barnbidrag fr. o. m. den 1januari 1985 genom lagändring borde ges den innebörd som gäller enligt lagen omallmän försäkring, dvs. införande av en ettårsregel. SoU1984/85:6 5 något lagförslag utan avsikten var att regeringen efterytterligare beredningsarbete skulle återkomma till i frågan underhösten. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen väcktes i denna delmotioner, vari bl. a. togs upp frågan om rätten till barnbidrag förmissionärer, biståndsarbetare m. fl. Den meningen framfördes att den aviseradeändringen skulle drabba personer som arbetar med frivilliga bistånds- ochmissionsinsatser i u-tänderna och att den för många familjer skulle omöjliggörafortsatt sådant ideellt arbete. Enligt borde regeringen vid sinafortsatta överväganden pröva och ta hänsyn till vad som framförts i motionerna(SoU 1983/84:35, rskr 396). I propositionen föreslås nu en sådan ändring i 1 § lagenom allmänna barnbidrag att man som huvudregel inför en ettårsgräns förbedömningen av bosättningsfrågan. Ett barn som lämnar änett år skall alltså inte anses bosatt här och inte heller få barnbidrag underden tid barnet är borta. Ettårsregeln motsvarar som tidigare nämnts vad somgäller såväl enligt lagen om allmän försäkring som enligt praxis lagen ombidragsförskott. Den ligger även i linje med den skatteregel som säger attanställningsinkomster som förvärvats vid utlandsanställning som varar längretid än inte beskattas i . I propositionen görs dock vissa undantag. Det gällerfrämst barn till statligt anställda som utför arbete utomlands förarbetsgivarens räkning. De anses fortfarande bosatta i och fårbarnbidrag oavsett längden på utlandsvistelsen. Detta korresponderar med denskattemässiga behandlingen; statligt anställda får betala skatt i förden inkomsten även om de är borta . Vidare föreslås i propositionen ett särskilt undantagbeträffande medföljande barn till en svensk missionär eller präst som i annatfall är anställd i utlandet. Sådana barn skall enligt propositionen fortfarandeanses bosatta här om utlandsvistelsen är avsedd att vara högst , dvs, fördenna speciella grupp föreslås den tidigare treårsregeln kvarstå. Detförutsätts dock i propositionen att barnbidrag aldrig skall komma att utbetalasretroaktivt, såsom sker nu i och med att utbetalningarna stoppas , I specialmotiveringen (s. 36) anges att om det avförsäkringskassans utredning framgår att utlandsvistelsen är avsedd att varalängst skall barnbidraget fortsätta att utgå kontinuerligt underutlandsvistelsen. När det gäller skälen för det föreslagna undantaget försvenska missionärer och präster anförs i propositionen följande (s. 26). har - som jag redanangivit - uttalat att regeringen i denna fråga bör pröva och ta hänsyn till detsom framförts i motioner om missionärernas och biståndsarbetarnas förhållanden.För egen del anser jag att det finns skäl som talar för att låta även dessagrupper av icke statligt anställda omfattas av den nya ordningen för barnbidragvid utlandsvistelse. Avsikten är att nå fram till ett enhetligtbosättningsbegrepp i det sociala förmånssystemet. Vidare är barnbidragen engenerell förmån vars närmare avgränsning inte bör påverkas SoU1984/85:6 6 av att en verksamhet kan anses angelägen. Bidrag tillbiståndsarbete utgår i annan ordning. Å andra sidan har jag förståelse för att den förändringsom den nya ordningen medför kan drabba just dessa ideellt arbetande gruppereller deras organisationer hårt. Därtill kommer att arbetet ofta torde utförasi länder där de inte kommer i åtnjutande av någon motsvarande social förmån.Att missionärerna och även präster anses ha en bibehållen anknytning tillSverige under arbetet utomlands följer av 28 § folkbokföringsförordningen(1967:198), där det framgår en rätt för dem att kvarstå som kyrkobokförda iSverige. För deras del föreslår jag därför att en treårsregel alltjämt skallgälla. I fråga om icke statligt anställda biståndsarbetare ochderas organisationer är situationen något annorlunda. Regeln i 28 §folkbokföringsförordningen omfattar inte dessa. Enligt vad jag erfarit betalarSIDA ett s. k. volontärbi-drag för biståndsarbetare anställda av ideellaorganisationer. För att ingen enskild skall behöva drabbas ekonomiskt tillföljd av det nya bosättningsbegreppet bör det schablonbidrag som utgårberäknas med hänsyn till minskade barnbidragsförmåner. Jag har erfarit att såkommer att ske. För denna grupp är jag inte beredd att föreslå något undantagfrån det nya bosättningsbegreppet. I tre motioner yrkas olikaändringar i detta propositionens förslag. Samtliga motioner kan sägas syftatill att utvidga kretsen av personer som skall likställas med svenskamissionärer och präster vad gäller rätten till barnbidrag vid utlandsvistelsersom överstiger . I motion 1984/85:101 av m.fl. (c) tasupp situationen för andra yrkeskategorier än missionärer och präster vilka är anställdahos samma arbetsgivare som dessa, t. ex. assistent och husmor. Motionärernaanser att samma regler bör gälla för personer anställda hos sainmaarbetsgivare. I motion 1984/85:104 av () yrkas att medpräster och missionärer skall likställas svenska biståndsarbetare anställda avideella organisationer. Motionären anför bl. a. att det kan Uf,pstågränsdragningsproblem om man har olika regler för här aktuella grupper.Människor som arbetar under liknande villkor och förhållanden bör enligtmotionären behandlas lika vad gäller bosättningsbegreppet. Liknande synpunkteranförs även i motion 1984/85:102 av m.fl. (fp), vari ocksåföreslås att samma regler skall gälla för såväl missionärer och präster sombiståndsarbetare anställda av ideella organisationer. Dessa motionärer vändersig emellertid även mot den föreslagna treårsregeln, som anses ge upphov tillvissa problem. Motionärerna anför att samhället bör inta en positiv attitydtill det biståndsarbete som bedrivs av ideella organisationer. Enligtmotionärerna bör det därför finnas en generell rätt till barnbidrag förpräster, missionärer och biståndsarbetare i ideella organisationer oavsett hurlång tid utlandsvistelsen varar. I motionen föreslås därför att treårsregelntas bort helt för här angivna kategorier. Utskottet delar den åsikten i motionerna alt det ärönskvärt att likställa olika typer av ideellt biståndsarbete, så att sammaförmåner kommer att utgå till alla som är anställda av ett svenskt trossamfundeller av en svensk ideell SoU1984/85:6 7 organisation som bedriver biståndsverksamhet iutvecklingsländer. Det viktiga är dock att möjligheterna att bedriva ideelltbiståndsarbete inte försämras jämfört med . Om detta krav tillgodoses i formav särskilda undantagsregler i lagen om allmänna barnbidrag eller i form avekonomisk kompensation i annan ordning är mera en praktisk fråga. Utskotteifinner för sin del den i propositionen föreslagna linjen vara den enklaste ochmest lättillämpade lösningen. När det gäller biståndsarbetare bör barnbidragsåledes kunna utbetalas genom SIDA och över dess anslag. Det kan ske antingen iform av ett förhöjt generellt bidrag till ifrågavarande organisationer ellergenom att SIDA via en särskild fond utbetalar barnbidrag för barn tillbiståndsarbetare vars utlandsvistelse inte beräknas vara längre än . Demedel som SIDA disponerar för bidrag till enskilda organisationer bör uppräknasi motsvarande grad fr. o. m. nästa budgetår. Biståndsarbetares rätt tillbarnbidrag bör dock gälla redan från årsskiftet 1984-1985 då här aktuellaändringar i lagen om allmänna barnbidrag träder i kraft. Utskottet tillstyrker med hänvisning till det anförda deni propositionen föreslagna avgränsningen av personkretsen och avstyrkermotionerna 1984/ 85:101 (c), 104 (m) samt 102 (fp) i motsvarande del. Utskottet avstyrker även förslaget i motion 1984/85:102(fp) att barnbidrag för här aktuella kategorier skall utgå utan hänsyn tillutlandsvistelsens längd. Nuvarande treårsgräns har som ovan nämnts enmotsvarighet i skattelagstiftningens bosåttningsbegrepp. En utvidgning avrätten till barnbidrag för en viss grupp utöver vad som f. n. gäller anserutskottet inte kunna komma i fråga. Utskottet vill dessutom peka påsvårigheterna att bedöma en persons anknytning till m. m., om man heltuppger kraven på att den som vistas länge utomlands måste återvända hit inomnågorlunda överskådlig tid för att kunna anses bosatt här underutlandsvistelsen. Övriga här aktuella lagförslag -bl. a. om övergång till månadsutbetalning av barnbidrag - har inte ifrågasatts.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i dessa delar. 1. beträffandestöd till barn som adopterats av ensamstående attriksdagen med bifall fill regeringens förslag och med avslag på motion1984/85:100 antar i propositionen framlagt förslag till lag om särskilt bidragtill vissa adoptivbarn med den ändringen av 5 § andra stycket att orden"eller förlängt bidragsförskott enligt lagen (1984:000) om förlängtbidragsförskott för studerande" utgår, 2. att medbifall till regeringens förslag till Särskilt bidrag till vissa adoptivbarn på tilläggsbudget I till statsbudgeten för SoU1984/85:6 8 /85 under femte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , 3. beträffandebarnbidrag vid längre tids utlandsvistelse attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1984/85:101, motion 1984/85:102 och motion 1984/85:104 antar i propositionenframlagt förslag till lag om ändring i lageri (1984:553) om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag, 4. att antar i propositionenframlagt förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 5. att antar i propositionenframlagt förslag till lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott, 6. att antar i propositionenframlagt förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. Närvarande: (), (),(), (), (), ().Stig Alftin (s), (), (), (),(), (vplc), (), () ochYvonne (). Barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse (mom. 3 ihemställan) 1. av (), (), BlendaLittmarck (m), (), () och ()som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 6 med "Utskottet delar" och slutar på s. 7med 'i motsvarande del" bort ha följande lydelse: Utskottet kan ansluta sig till de synpunkter som anförs imotionerna. Vid sin behandling av samma fråga uttalade utskottet attregeringen borde pröva och ta hänsyn till vad som anförts i de då aktuellamotionerna i frågan om rätten till barnbidrag för missionärer, biståndsarbetarem.fl. Ett viktigt skäl för detta ställningstagande var önskemålet om att inteförsvåra möjligheterna att bedriva ideellt biståndsarbete i utvecklingsländer.Utskottet har alltjämt samma uppfattning. Ett undantag för missionärer ochpräster är ett steg i denna riktning, men otillräckligt med hänsyn till attdetta begrepp inte täcker alla anställda hos trossamfund och därtill knutnaorgan och till att SoU1984/85:6 9 även andra ideella organisationer än religiösa sådanabedriver biståndsarbete. De av SIDA administrerade volontärbidragen eliminerarinte de ekonomiska skillnader som detta skapar. Utskottet förordar mot bakgrund av det anförda en någotannorlunda lydelse av 1 § tredje stycket lagen om allmänna barnbidrag.Utskottets förslag innebär att en ettårsgräns införs som ny huvudregel ienlighet med propositionens förslag men att undantag såvitt nu är i fråga görsför viss ideellt inriktad verksamhet. Utskottet föreslår att undantagetavgränsas så att det omfattar barn till personer som är anställda av , ett svenskt trossamfund eller till ett sådant samfund knutet organeller av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet.Utskottet förutsätter att i samråd med SIDA till ledningför försäkringskassorna upprättar en förteckning över ideella organisationersom har en uppbyggd och fungerande biståndsverksamhet. Utskottet anser alltsåatt för här nämnda fall barnbidrag liksom nu bör kunna utgå underutlandsvistelser som inte avses vara längre än . Utskottets förslag tillgodoser motionerna 1984/85:101 (c)och 104 (m) samt motion 102 (fp) i motsvarande del. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa 3.beträffande barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse attriksdagen med anledning av propositionen samt motion 1984/ 85:101, motion1984/85:102 och motion 1984/85:104 antar det i Bilaga 2 upptagna och såsomReservanternas förslag betecknade förslaget till lag om ändring i lagen(1984:553) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. 2. av () som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 6 med "Utskottet delar" och slutar på s. 7med "under utlandsvistelsen" bort ha följande lydelse: Den treårsregel som gäller f. n. skapar vissagränsdragningsproblem. Det har förekommit att biståndsarbetare som fått sinhemresa fördröjd och stannat utomlands något längre än inte har fåttnågot barnbidrag alls. Det kan också uppstå problem om t. ex. en missionär åkeri väg på ett nytt utlandsuppdrag utan att ha stannat tillräckligt iSverige, vilket innebär att barnbidrag inte utgår vid den nya utlandsvistelsen. Det är angeläget att samhället intar en positiv attitydtill det biståndsarbete som bedrivs av ideella organisationer. Det bör därförinföras en generell rätt till barnbidrag för präster, missionärer ochbiståndsarbetare i ideella organisationer oavsett hur utiandsvistelsenvarar. Någon treårsregel bör således inte finnas. Genom detta förslag uppnås ett enklare och merlättadministrerat system, som inte skapar gränsfall. De ideella organisationernas u-landsarbete SoU1984/85:6 10 underlättas och det sker ing.en överföring avbarnbidragskostnader till biståndsmedel. Kostnaderna för den föreslagnareformen torde vara blygsamma, då antalet berörda familjer är relativt litetoch utlandsvistelserna ofta är kortare än . Utskottet förordar sålunda att 1 § tredje stycket lagen omallmänna barnbidrag utformas så att barnbidrag i här aktuella fall utgåroavsett utlandsvistelsens längd. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa 3.beträffande bar/xbidrag vid längre tids utlandsvistelse attriksdagen med anledning av propositionen, motion 1984/85:101 och motion1984/85:104 och med bifall till motion 1984/85:102 antar det i Bilaga 3upptagna och såsom Reservantens förslag betecknade förslaget till lag omändring i lagen (1984:553) om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag. SoU1984/85:6 11 1 proposition 1984/85:39 framlagda lagförslag (nr2-6) Lag om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn Härigenom föreskrivs följande.