bet · G801TU3 · 1984-12-31 00:00:00 — omtrafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. I betänkandet behandlas ett 30-talförslag angående trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m., vilka framförts imotioner som väcktes under den allmänna motionstiden under förra . Fördelade med hänsyn till det huvudsakliga innehålletbehandlas motionsförslagen i följande huvudavsnitt i utskottets yttrande,nämligen i huvudavsnitten Vägtrafikfrågor, Körkorlsfrågor, Fordonsfrägor,Bilregisterfrågor, Vägmärkesfrägor m.m. saml Övriga trafiksäkerhetsfrågor. Defrågor som tas upp i motionerna framgår av rubriker inom de olikahuvudavsnitten. Utskottets förslag med anledning av motionerna redovisas iavsnittet Hemställan. Utskottet föreslår på skäl som redovisas i utskottetsyttrande att motions-förslagen avslås eller lämnas utan åtgärd. Mot utskottets förslag alt tre motionsförslag (m, c, resp.fp) om införande av ett särskilt förarprov för behörighet att föra tungmotorcykel och ett motionsförslag (m) om införande av ett särskilt körkort förbehörighet att föra sädan motorcykel skall lämnas utan åtgärd i avvaktan påresultatet av viss utredning reserverar sig en m-ledamot, c-ledamöterna ochfp-ledamolen (s. 32). I fråga beträffande rekommenderade hastighetsgränser fogasvid betänkandet ett särskilt yttrande av m-ledamöterna och i fråga beträffandenödutgång i skolbuss ett särskilt yttrande av fp-ledamolen (s. 33). I motion 1983/84:297 av IngvarJohnsson m.fl. (s) yrkas att beslutar utöka den kommunalabeslutanderätten om lokala trafikföreskrifter till att gälla även införande avstopp- eller väjningsplikt i vägkorsning. I motion 1983/84:315 av Maj-LisLandberg och (båda s) yrkas att begär att regeringenframlägger förslag till sådan lagändring, att möjligheterna till skatteflyktgenom fordonsregistrering på minderåriga barn elimineras. I motion 1983/84:414 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fräga (yrkande 7), att riksdagenbeslutar införa särskilt förarprov för tung motorcykel. 1 1984/85. TU1984/85:3 2 I motion 1983/84:417 av StenSvensson (m) yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om angelägenheten av att initiera åtgärder föratt åstadkomma besparingar av statsmedel genom förenklingar avvägulmärkningssystemet. I motion 1983/84:664 av IngerHestvik och (båda s) yrkas att hos regeringen begärförslag till lagstiftning där fotgängare och andra oskyddade trafikanter åläggsbära reflexer under dygnels mörka timmar. I motion 1983/84:671 av HansPettersson i och (båda s) yrkas att riksdagenhos regeringen begär att tidigare gällande regler för slänkskydd på personbilarskall återinföras. I motion 1983/84:819 av OveEriksson (m) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om nödvändigheten att lagstifta om säkerhetsbälten ibussar. I motion 1983/84:821 av GöteJonsson och (båda m) yrkas att hos regeringen begären översyn av gällande bestämmelser innebärande ett upphävande av densärskilda straffsanktionen för överträdelse av förbudet att gä mot rött ljusoch att förbudet ändras till rekommendation. 1 motion 1983/84:825 av () yrkas all beslutar att hos regeringen begära att frägan ompersonskaderisker i anslutning till järnvägstrafiken och åtgärder i anledningdärav skyndsamt utreds, varvid riskerna för vägtrafikanter och tågresande vidökade täghasligheter särskilt uppmärksammas. I motion 1983/84:827 av (båda m) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om ätgärder i syfte att förbättratrafiksäkerheten. I motion 1983/84:1013 av () yrkas att beslutar att ett särskilt förarprov för tung motorcykelskall införas. I motion 1983/84:1266 av tredjevice talman () yrkas att hos regeringen begär enöversyn av bestämmelserna om bussars säkerhetsutrustning i enlighet med vad somi motionen anförs. I motion 1983/84:1269 av MargaretaGärd (m) yrkas att beslutar ändra körkortsförordningens 38 § så allspärrtiden för körkortsåierkallelse räknas från delgivningsdagen. I motion 1983/84:1270 av PärGranstedt (c) yrkas att hos regeringen hemställer om åtgärder sä attnymonterade bilbälten kommer att förses med enhetliga läs. TU1984/85:3 3 I motion 1983/84:1273 av IngridHemmingsson (m) yrkas att hos regeringen begär förslag om att denlagstiftning som reglerar vägskyltning förenklas i enlighet med motionenssyfte. I motion 1983/84:1274 av EricHägelmark (fp) yrkas alt hos regeringen begär att bussar som användsi skolskjutstrafik skall vara försedda med nödutgång. I motion 1983/84:1279 av MarianneKarlsson (c) yrkas att hos regeringen begär en översyn av nuvaranderegler för omregistrering av bilar så alt ingen orättmätigt skall kunna erhållaregistreringshandling (ägarbevis) pä bil utan att företeöverlätelsehandlingar. I motion 1983/84:1280 av AnitaModin (s) yrkas att begär att regeringen låter se överväglrafikkungörelsen när det gäller transport av sjuka och rörelsehindrade. I motion 1983/84:1285 av GöranPersson och (båda s) yrkas l.att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om reflexanordningar på cyklar, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs angående obligatorisk användning av bilbälte ibaksätet. I motion 1983/84:1784 av UllaJohansson och (båda s) yrkas alt begär förslag tilllagändring som innebär obligatorisk användning av säkerhetsbälte också ibaksäten i våra bilar. I motion 1983/84:1794 av (båda m) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om behovet av granskning och godkännandeav läromedel som används i förarutbildningen. I motion 1983/84:1796 av () yrkas att hos regeringen begär att reglerna om motorredskapförändras enligt molorredskapsutred-ningens förslag sä att mobilkranar kanframföras lagligt som motorredskap och då även pä motorvägar ochmotortrafikleder. I motion 1983/84:1803 av Bengt-OlaRyttar och (båda s) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om besiktning av vissautryckningsfordon. I motion 1983/84:1812 av AllanÅkerlind (m) yrkas att hos regeringen begär förbud mot anläggande avväggupp. I motion 1983/84:1813 av AllanÅkeriind (m) yrkas att hos regeringen begär att alla generellahastighetsbegränsningar som visar mer än som högsta tillåtnahastighet och på vägar utanför tätorter skall omvandlas till rekommenderadehastigheter. TU1984/85:3 4 I motion 1983/84:1814 av AllanÅkerlind (m) yrkas att hos regeringen hemställer om åtgärder syftandetill att lokala trafikföreskrifter kan tillhandahållas den enskilde ilättöverskådligt skick och till ett rimligt pris, samt att lokalatrafikföreskrifter samordnas kommunerna emellan i största möjliga utsträckning. I motion 1983/84:2430 av Inga-BrittJohansson och (båda s) yrkas att begär alt regeringen åltrafiksäkerhetsverket uppdrar att utreda behovet av ökade somatiska kontrollerav trafikanter i de högre åldrarna. I motion 1983/84:2436 av BirgittaKällman och (båda m) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om körkorlsvillkor för tung mc. I motion 1983/84:2440 av ArneSvensson (m) yrkas all begär att regeringen ulformar bestämmelser förfordonsregisirel innefattande uppgift som tillgodoser det i motionen angivnasyftet. I motion 1983/84:2503 av () yrkas 1. att uttalar sig för all grundutbildningen förmc förbättras och kravspecificeras, 2. alt uttalar sig för att trafiklärare använderoch utbildar pä samma fordonsslag som körkortsaspiranterna. I motion 1983/84:2522 av (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1, 3 och 4), 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om alt särskilt förarprov införs för tung motorcykeloch grundutbildningen förbättras, 3. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om samladeuppgifter om trafiksäkerhetsforskningen, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs ominformation om första hjälpen vid inträffade trafikolyckor. Samtliga motionsförslag sombehandlas i detta betänkande har framförts i motioner som väcktes under denallmänna motionstiden vid 1983/, dvs. Fördelade med hänsyn till det huvudsakliga innehålletbehandlas motionsförslagen i det följande under huvudrubrikerna Vägirafikfrägor,Körkortsfrågor, Fordonsfrågor, Bilregisterfrågor, Vägmärkesfrägor m. m. samtÖvriga irafiksäkerhetsfrågor. Vid behandlingen av motionsförslagen används följandeförkortningar för de i sammanhanget aktuella författningarna, nämligen VTK förvägtrafik- TU1984/85:3 5 kungörelsen (1972:603), KKL för körkortslagen (1977:477),KKF för körkortsförordningen (1977:722), FDK för fordonskungörelsen (1972:595),BRK för bilregisterkungörelsen (1972:599) samt VMF för vägmärkesförordningen(1978:1001). Inledningsvis bör även nämnas att en översyn avvägirafiklagstiftningen f. n. pågår inom motbakgrund bl. a. av en framställning av trafiksäkerhetsverket(TSV) med förslag till omfattande ändringar i VTK. Med trafiksäkerhetspropositionen avses i det följandeproposition 1981/ 82:81 om riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbeletm.m., vilken behandlades av (/82:19 och 26,rskr 1981/82:231). 1.1 Förbudet att gå mot rött ljus Den som bryter mot förbudet enligt7 § första stycket VTK att gå mot rött ljus i gångsignal för gående dörnsenligt 164 § första stycket 1 VTK till böter. I motion 1983/84:821 (m) begärs att den särskildastraffsanktionen för överträdelse av förbudet att gå möt rött ljus skallupphävas och att förbudet skall ändras till en rekommendation. I motionenframhålls bl. a. att endast en liten del av befolkningen åtlyder förbudet ochatt polisens möjligheter att övervaka att förbudet ätlyds är mycket begränsade.Det är, påpekas det i motionen, helt otillfredsställande att ha lagar som inteefterlevs. Med hänvisning bl. a. till att en av huvudlinjerna vidreformarbetet pä rättsväsendets område sedan åtskilliga år varit attrationalisera verksamheten, så att de rättsvårdande organens resurser i störreutsträckning kan tas i anspråk för lagföring av allvarligare brottslighet, gavregeringen riksåklagaren i uppdrag att efter en samlad systematiskgenomgäng av olika omräden som kunde lämpa sig för avkriminalisering lämnaförslag till begränsningar av straffrättens tillämpningsområde. Översyneninriktades inledningsvis på åtgärder inom trafiklagstiftningen. Denna del avöversynen har redovisats i promemorian Överträdelser i trafiken. Förslag tillavkriminalisering och andra förändringar i trafiklagstiftningen, vilkenriksåklagaren i är överlämnade till justitieministern. I riksåklagarens promemoria föreslås bl. a. att detallmänna straffstadgandet rörande vårdslöshet i trafik i 1§ lagen (1951:649)om straff för vissa trafikbrott genom höjning av den straffbara gränsen föroaklsamheten skall förbehållas de allvarhgare fallen och att det i VTK ochlerrängtrafikkun-görelsen (1972:594) skall införas en regel att straff ej skallädömas för sädana förseelser mot bestämmelser för trafiken som i det enskildafallet är av ringa betydelse för trafiken eller trafiksäkerheten eller framstårsom ursäktliga. Med hänsyn till att det förutskickats att man inom ramen förden inom pågående översynen av vägtrafiklagstift-r Riksdagenl984/85.15saml.Nr3 TU1984/85:3 6 ningen kommer att beträffande varje särskiltstraffstadgande pröva om straffsanktionen är motiverad eller bör avskaffaseller möjligen bör ersättas med någon annan sanktionsform har riksåklagaren ipromemorian avstått från att lägga fram konkreta förslag tillavkriminalisering. Riksåklagaren påpekar emellertid bl. a. att det frånåklagar- och domarhäll föreslagits att straffsanktionen för att gå mot röttljus m. fl. förseelser skall tas bort och att detta m.fl. exempel torde välåskådliggöra fall där straffsanktionen kan ifrågasättas. Skall sanktionen tasbort bör dock de aktuella bestämmelserna enligt riksåklagaren utformas somrekommendationer med hänsyn till att detaljerade påbud och förbud inte börlämnas helt sanklionsfria. Riksåklagarens promemoria har av justitiedepartementetöverlämnats till , där riksåklagarens förslagövervägs i anslutning till översynen av vägtrafiklagstiftningen. Utskottet har tidigare motsatt sig att straffet för att gåmot rött ljus skall upphävas - senast i betänkande /82:19. Det har då gälltett enstaka ingrepp i sanktionssystemet i VTK. I och med att frägan om straffför att gå mot rött ljus nu genom översynen i kommunikationsdepartementetinnefattas i en övergripande prövning av sanktionssystemet ivägtrafiklagstiftningen har frågan kommit i ett annat läge och bör nu prövasförutsättningslöst. Något initiativ med anledning av motion1983/84:821 (m) är enligt utskottets mening inte erforderligt med hänsyn tillde förutskickade övervägandena inom beträffandebl.a. den här aktuella frågan. Motionen bör därför lämnas utan åtgärd. Enligt 64 § VTK är högsta tillåtnafärdhaslighet inom tättbebyggt område . Enligt 65 § första stycket VTKär högsta tillåtna hastighet utom tättbebyggt område . I 65 § andrastycket har dock TSV fått bemyndigande att besluta att den högsta tillåtnahastigheten skall vara . eller pä motorväg 90, 110 eller 130km/tim. Särskilda föreskrifter om färdhastighet kan också meddelas genom lokalatrafikföreskrifter. Den som överskrider högsta tillåtna färdhastighet dömesenligt 164 § VTK till böter. I motion 1983/84:1813 (m) begärs att alla generellahastighetsbegränsningar utanför tätorter - med undantag för hastighetsbegränsningartill . eller lägre hastighet på grund av särskilda skäl - skallomvandlas till rekommenderade hastigheter. En ordning med rekommenderadehastigheter skulle enligt motionären skapa en jämnare trafikrytm. Vidareskulle trafikanterna inte behöva kontrollera hastigheten så ofta som f. n. utanmera kunna ägna sig åt själva körningen. Överskridande av rekommenderadhastighet skall dock enligt motionären beivras om en olycka hänt. Utskottet har - senast i betänkandetTU 1983/84:1 -behandlat motionsförslag som är lika med det här aktuella.Utskottets TU1984/85:3 7 avgörande invändning - nu liksom tidigare - mot engenerell tillämpning av rekommenderade hastighetsgränser är att sådanahasdghetsgränser skulle kunna medföra ett ökat risktagande och därmed menligaföljder för trafikanterna. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottetmotion /84:1813 (m). 1.3 Användning av bilbälte i baksätet Frågan om användande av bilbälte ibaksätet på personbilar togs upp i trafiksäkerhetspropositionen. Föredragandenansåg (s. 63 och 64) att frivillighet i fråga om användning av bilbälte ibaksätet i förening med information om säkerhetseffekten vidbilbältesanvändning borde prövas innan strängare åtgärder vidtogs. Skulle detvisa sig att användningsfrekvensen inte tillräckligt kunde påverkas påfrivillighetens väg fick enligt föredraganden ett obligatorium tillgripas ävenför baksätespassagerarna. Utskottet hade inte något att erinra häremot. I motion 1983/84:1285 (s) begärs i yrkande 2 att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna att användning av bilbälte ibaksätet bör göras obligatorisk. I motion 1983/84:1784 (s) begärs förslag tilllagändring som innebär obligatorisk användning av bilbälte också i baksäten ivåra bilar. I motionerna framhålls bl. a. den skadehindrande effekten vidanvändning av bilbälte. Aktiviteterna för att stimulera användning av bilbälte ibaksätet har haft effekt. Enligt vad utskottet inhämtat från TSV beräknas detsålunda alt av de vuxna baksätespassagerarna i tätortstrafik och 15-20 %av de vuxna baksätespassagerarna i landsvägstrafik använde bilbälte under år1983 mot högst av de vuxna baksätespassagerarna i trafiken över huvud lagetför . Andelen barn som använde bilbälte 1983beräknas till i fräga om tätortstrafik och till i fråga omlandsvägstrafik, Kommunikationsministern anförde - i svarpä fräga (1983/84:524) om skyldighet för baksätespassagerare att användabilbälte -bl. a. att han inför massmedierna sagt att han tror attlagstiftning kan bli en realitet och att erfarenheterna avde pågående informationsaktiviteterna får visa när ettregeringsbeslut om obligatorisk bilbällesanvändning i baksätet kan fattas. Kommunikationsministern framhöll vidare att man skallstarkt sträva efter att förkorta tiden och se till att vi får en lag så snabbtsom möjligt. Men först och främst måste man, påpekade kommunikationsministern,förmå människorna att använda bilbältet i baksätet och därmed rädda liv. Med hänsyn till det anförda synes någon åtgärdmed anledning av motion 1983/84:1285 (s) i här aktuell del (yrkande 2) och motion1983/84:1784 (s) inte vara erforderiig. 1 motion 1983/84:664 (s) begärs förslag tilllagstiftning, varigenom fotgängare och andra oskyddade trafikanter åläggs attbära reflexer under dygnets mörka tirnmar. Utskottethar vid upprepade tillfällen - senast i betänkande /80:25 - behandlatförslag som varit likartade med det här aktuella. Utskollei har därvid betonatvikten av att ansträngningar görs att genom information och propaganda höjaanvändningsfrekvensen beträffande reflexer eller lykta för gångtrafikanter.Däremot har utskottet ej varit berett alt föreslå lagstiftningsåtgärder iämnet. (TSU) framhöll i sitt slutbetänkande (Ds K 1980:6) Trafiksäkerhet - problem ochåtgärder bl. a. att problemen med övervakning av en lagstiftning omobligatorisk användning av reflexanordningar för fotgängare i mörker kommeratt bli betydande och att frågan hur efterlevnaden hos bl. a. barnen skall säkerställasär svårlöst. Då det dessutom enligt TSU rådde ovisshet om vilken effekt påefterlevnaden ett obligatorium skulle ha fann TSU all lagstiftning inte bordeförordas. Enligt TSU borde ytterligare ansträngningar göras med en samladintensiv propaganda för att på frivillighetens väg höja användningsfrekvensen.Då resultatet härav utvärderats torde man enligt TSU ha en bättre grund för ettslutligt ställningstagande i lagstiftningsfrågan. TSU förordade att TSV skullegenomföra en undersökning för att få svar på frågan om hur långt man kan nå medenbart informationsåtgärder. Därigenom skulle man få ett klarare besked omlagstiftning är det som återstår för att en godtagbar reflexanvändning skalluppnås. En sådan undersökning har emellertid inte kommit till stånd. Utskottetär inte heller nu berett att föreslå att lagstiftning skall tillgripas i häraktuell fråga. Medhänsyn härtill och då det ankommer på TSV att följa utvecklingen beträffandeanvändning av reflexer för gående och att ta de initiativ som utvecklingen kanföranleda avstyrker utskottet modon 1983/84:664 (s). En mobilkran som är konstruerad för en hastighet avhögst . och endast med svårighet kan ändras till högre hastighettillhör enligt vägtrafiklagstiftningen fordonskategorin motorredskap. Har enmobilkran konstruerats för en hastighet . eller kan den utansvårighet ändras till högre hastighet än . skall den betraktas somlastbil. I jämförelse med lastbilar är kraven på motorredskap i fråga ombeskaffenhet och utrustning m.m. begränsade. samt på påfartsväg och avfarisväg till sådan väg får enligt 139 § VTKej förekomma annan trafik än trafik med motorfordon som på väg ulan lutning kanoch fär framföras med en hastighet av . TU1984/85:3 9 Detsamma gäller enligt 144 § VTK i tillämpliga delar äveni fråga om trafik på motortrafikled och påfartsväg och avfartsväg till sådanväg. I motion 1983/84:1796 (s) påpekas att den konstruktivahastigheten för flertalet mobilkranar är . Med hänsynhärtill framförs i motionen ett yrkande som syftar till att mobilkranar med enkonstruktiv hastighet . likväl skall klassificeras sommotorredskap men ändå få framföras på motorväg och motortrafikled. I en promemoria, Motorredskap, av har TSV bl. a.föreslagit all motorredskap skall indelas - efter den högsta hastighet de äravsedda att föras med - i motorredskap för högst ., högst /tim.eller högst . Promemorian jämte remissyttranden över den överlämnadesi februari av TSV till , där frågor omklassificering av motorredskap m. m. f. n. bereds. Då utskottet förutsätter altberedningen av dessa frågor sker ulan dröjsmål synes något initiativmed anledning av motion 1983/84:1796 (s) inte vara erforderligt. Motionen bördärför lämnas utan åtgärd. 1.6 Beslutanderätt beträffande väjningsplikt och stopplikt Enligt bestämmelserna i 148 § VTK -vilka anger de fall då eller kommunen får meddela lokalatrafikföreskrifter- är del f. n. som får meddela lokalatrafikföreskrifter om väjnings- och stopplikt. I motion 1983/84:297 (s) begärs att den kommunalabeslutanderätten om lokala trafikföreskrifter skall utökas till att gälla äveninförande av stopp-eller väjningsplikt i vägkorsning. Motionärerna framhållersom huvudsakhg motivering för yrkandet kommunernas goda kännedom om de lokalaförhållandena. och länsstyrelsernas organisationsnämnd ()har i en gemensam framställning till regeringen i är föreslagit vissaändringar i VTK. a. har föreslagits en ändring av 148 § VTK innebärande ihuvudsak att befogenheten för att meddela lokalatrafikföreskrifter överflyttas till väghållningsmyndigheten. om väjnings-eller stopplikt skall enligt förslaget meddelas avstatlig väghållningsmyndighet om föreskriften avser allmän väg på vilkenstaten är väghållare samt av kommunen beträffande andra vägar, dvs.statskommunala, kommunala och i vissa fall enskilda vägar. I motiveringen tillförslaget om ändring av 148 § VTK framhålls bl. a. att kravet på ökad kommunalsjälvstyrelse har fått väga tungt i sammanhanget. Framställningen av och behandlas inom ramenför den pågående översynen av vägtrafiklagstiftningen inom . Med hänsyn till att och framställning ihär nämnd del har samma syfte som motion 1983/84:297 (s) torde något riksdagensinitiativ medanledning av motionen inte vara erforderligt. Motionen bör därför lämnas utanåtgärd. 1.7Samordning av lokala trafikföreskrifter m. m. Lokala trafikföreskrifter skall enligt 6§ VMFutmärkas med vägmärken, om inte annat är särskilt föreskrivet. Enligt 152 § VTKskall lokala trafikföreskrifter tas in i en särskild liggare som förs avkommunen. som ej skall tillkännages genom vägmärke skall införas iortstidning och kungöras i författningssamling. Annan lokal trafikföreskriftskall kungöras i författningssamling om det av särskilda skäl bedöms lämpligt.Länsstyrelsen skall enligt 157 § VTK före mars månads utgång utfärdaen kungörelse om bl. a. lokala trafikföreskrifter inom länet. Imotion 1983/84:1814 (m) anförs bl. a. att de lokala trafikföreskrifterna harblivit allt flera, alltmer svårtillgängliga och allt dyrare för den enskildeatt skaffa sig. Motionären framhåller vidare bl. a. att föreskrifterna börsamordnas så att minsta möjliga skillnader skall behöva finnas mellan kommunersom gränsar till varandra. Motionären begär mot denna bakgrund åtgärder somsyftar dels till att lokala trafikföreskrifter kan tillhandahållas den enskildei lättöverskådligt skick och till ett rimligt pris, dels till attföreskrifterna samordnas kommunerna emellan i största möjliga utsträckning. Utskottetavstyrkte under förra i betänkande /84:1 ett motionsförslagsom hade samma syfte som det här aktuella. Utskottet nämnde att regeringenuppdragit åt TSV att se över de rutiner som kommunerna tillämpar vid förandelav trafikliggarna och påpekade att bättre rutiner när det gäller att föratrafikliggare syntes ägnade att i viss mån tillgodose kraven imotionsförslaget. Utskottet anförde vidare bl. a. att skiftandetrafikförhållanden gör det nödvändigt för kommunerna att tämligen ofta ändraeller komplettera de lokala trafikföreskrifterna, varigenom de i stora kommunermed nödvändighet får en stor omfattning. Kravet på samordning kommunernaemellan i fräga om de lokala trafikföreskrifterna tillgodosågs enligt utskottetgenom att TSV i information till kommunerna ger typexempel på hur olikaföreskrifter bör utformas. TSV har sålunda i TSV:s författningssamlingpublicerat s. k. mallar för utfärdande av lokala trafikföreskrifter. I dessages dels vissa allmänna råd och anvisningar rörande olika typer av lokalatrafikföreskrifter, dels exempel pä utformning av sädana föreskrifter.Utskottet framhöll bl.