bet · G801SoU15 · 1984-12-31 00:00:00 — omanslag till m.m. (prop. 1984/85:100 bil. I betänkandet behandlas regeringensi proposition 1984/85:100 bil. 7 () framlagda förslag omanslag för /86 till hälso- och sjukvård, såvitt avser punkternaE 1-E 10. Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning för , statlig kontroll avläkemedel m. m., statens rättskemiska laboratorium, statensrättsläkarstationer, rättspsykiatriska stationer och kliniker, statensmiljömedicinska laboratorium (SML), statens giftinformationscentral, hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd, WHO-enheten för rapportering avläkemedelsbiverkningar samt . Utskottet behandlar vidare ett antal motionsyrkanden (m,c, fp, vpk) rörande aktuella utrednings- och författningsfrågor på hälso- ochsjukvårdsområdet samt ett motionsyrkande (vpk) om den bostadshygieniska forskningenvid SML. M-ledamöterna reserverar sig mot utskottets beslutbeträffande enskilda vårdhem. Utskottets ordförande (fp) reserverar sigbeträffande differentierade vårdavgifter. Vpk-ledamoten reserverar sigbeträffande differentierade vårdavgifter, smärtlindring vid förlossning samtbeträffande medelsanvisningen till SML. Vidare har särskilda yttrandenavgivits, dels av m-ledamöterna beträffande differentierade vårdavgifter ochbeträffande försöksverksamhet med kiropraktorer, dels av vpk-ledamotenbeträffande klinisk prövning av läkemedel m. m. Hälso- och sjukvård m. m. Regeringen har under pijnkt E 1 (s.73-76) föreslagit att till för /86anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1984/85:369 av . (vpk) föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa omförslag som innebär att de 1 1984/85. SoU1984/85:15 2 differentierade vårdavgifterna avskaffas och attregeringen vid överläggningar med verkar för atthögkostnadsskydd införs vid behov av långvarig sluten vård för dem som tidigareomfattats av differentierade vårdavgifter. Motiveringentill motionsyrkandet finns i motion 1984/85:368. I motion 1984/85:430 av GunnelJonäng (c) hemställs att hos regeringen begär en utredning om denmedicintekniska säkerheten. 1 motion 1984/85:507 av GullanLindblad (m) och () hemställs att beslutar sådanändring av 14 § lagen om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. attdet är till fyllest om anmälan inkommit till hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd efter förseelsen. 1 motion 1984/85:862 av () och () hemställs att hos regeringen anhålleratt legitimering av Doctors of Chiropractic omgående föranleder konkretaåtgärder för att fullfölja intentionerna i tidigare riksdagsbeslut. I motion 1984/85:1004 av Inga Lantzm. (vpk) föreslås att hos regeringen hemställer om lagförslag,innebärande att beslut förverkligas, så att alla kvinnorsom vill ha en effektiv smärtlindring vid förlossning också skall garanterasdet. I motion 1984/85:1758 av KarinAndersson (c) hemställs att som sin mening ger till känna vad imotionen anförts om matmissbrukare, de s. k. hetsatarna. I motion 1984/85:2191 av BengtWesterberg m.fl. (fp) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 2), attriksdagen uttalar att landsting och kominuner bör tillämpa enhetliga avgifter isjukvård och hemvård. I motion 1984/85:2446 av BoArvidson (m) och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående en översyn av stadgan förenskilda vårdhem. 1 motion 1984/85:2453 av () hemställs 1. att måtte uttala att utbildning avakupunktörer enligt vad som sägs i motionen bör genomföras, 2. att riksdagenbeslutar att nu utbildade akupunktörer, efter behörighetsprov, bör fålegitimation för dylik behandling, 3. att riksdagenbeslutar att patient som remitterats från läkare lill sådan behandling och denbehandlande akupunktören erhåller ersättning från enligtsamma regler som gäller för annan sjukvårdande behandling. I motion 1984/85:2461 av KenthSkårvik (fp) hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen SoU1984/85:15 3 anförts angående utfonnningen av de allmänna rådsocialstyrelsen skall utfärda om kompetenskrav för arbetsterapeuter, I motion 1984/85:2815 av UlfAdelsohn m, fl, (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 16), attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådana ändringar av berörda lagaroch bestämmelser att enskilda vårdhem kan utnyttjas i större omfattning ienlighet med vad i motionen anförts. I samband med behandlingen avregeringens framställning om anslag till för nästa budgetårbehandlar utskottet motionsyrkanden om differentierade vårdavgifter,medicinteknisk säkerhet, preskription av disciplinpåföljd, legitimation förDoctors of Chiropractic, akupunktur, kompetenskrav för arbetsterapeuter,enskilda vårdhem, smärtlindring vid förlossning samt behandlingen av sjukdomenbulimia, s, k, hetsätande. Möjligheten försjukvårdshuvudmännen att tillämpa differentierade vårdavgifter vid sjukhusvårdför pensionärer infördes genom ett beslut av under /82(prop, 1981/82:22, SoU 1981/82:12, rskr 1981/82:57), förutsattedärvid att tillämpningen av de nya reglerna skulle följas upp och i lämpligtsammanhang redovisas för , tillsattes en arbetsgruppinom med uppgift att följa upp tillämpningen avdifferentierade vårdavgifter vid sjukhusvård. Gruppen har överlämnatdelrapporten av differentierade vårdavgifter (Ds S 1983:13) ochslutrapporten vid sjukhusvård (Ds S 1984:10), Islutrapporten har arbetsgruppen belyst två grundalternativ för avgifter vidsjukhusvård för pensionärer, dels ett system med fasta avgifter, dels ettsystem med differentierade vårdavgifter enligt modifierade regler.Slutrapporten har remissbehandlats. Systemet med differentierade vårdavgifter tas upp i tvåmotioner. I motion 1984/85:369 av m.fl. (vpk) föreslås attriksdagen beslutaratt hos regeringen hemställa om förslag som innebär att dedifferentierade vårdavgifterna avskaffas och att regeringen vid överläggningarmed verkar för att högkostnadsskydd införs vid behov avlångvarig sluten vård för dem som tidigare omfattats av differentieradevårdavgifter. 1 motionen framhålls att vid utformningen av ett nyttavgiftssystem, som enligt vpk:s mening bör grundas på en låg och fast avgift,man bör överväga att införa ett högkostnadsskydd även inom den slutna vårdenför att reducera vårdkostnaderna för den enskilde vid långvarigt behov avsluten vård. SoU1984/85:15 4 I inotion 1984/85:2191 av BengtWesterberg m.fl. (fp) hemställs att uttalar att landsting ochkommuner bör tillämpa enhetliga avgifter i sjukvård och hemvård (yrkande 2).Motionärerna påtalar att den utvärdering som har gjorts av systemet meddifferentierade vårdavgifter visar att systemet inte fungerar bra. Folkpartietanser därför att systemet med inkomstrelaterade avgifter bör avvecklas.Riksdagen bör enligt motionärerna uttala att sjukvårdshuvudmännen bör tillämpaenhetliga avgifter i sjukvården. 1 motionen anförs vidare att man i möjligastemån bör förhindra att skillnaderna i olika avgiftssystem blir avgörande förvilken vårdform som väljs. Behovet av vård och vårdens innehåll måste varaavgörande. Det är därför angeläget att landsting och kommuner använder sig avlikartade system av enhetliga avgifter i sjukvård och hemvård. Föredragande statsrådet konstaterar i budgetpropositionen(bil. 7, s. 69-70) att remissopinionen beträffande utvärderingen av systemetmed differentierade vårdavgifter visar en klart negativ inställning till attbevara det nuvarande systemet. De remissinstanser som stöder tanken på endifferentiering vill ha modifieringar av systemet. Med hänsyn härtill har statsrådetkommit till slutsatsen att det nuvarande systemet med differentieradevårdavgifter bör avskaffas i och med utgång. Ett nytt och enhetligtavgiftssystem bör enligt statsrådet utarbetas i kontakt med Landstingsförbundetoch utformas så att man tar särskild hänsyn till utsatta grupper, t. ex.handikappade och människor med låga pensioner. För huvudparten av patienternaräknar statsrådet med att avgiften kommer att utgå med ett enhetligt belopp.Avgiftssystemet bör vidare utformas så att sjukvårdshuvudmännens ekonomi inteförsämras. Föredragande statsrådet avser att efter närmare övervägandenåterkomma med förslag till regeringen om en proposition i dessa frågor tillriksdagen . kommer således att under innevarande år föreläggasen proposition med förslag till ett nytt avgiftssystem för sjukhusvård förpensionärer. I avvaktan härpå finns enligt utskottets mening inte skäl förriksdagen att nu göra några uttalanden om lösningen på dessa problem. Utskottetavstyrker således motion 1984/85:369 (vpk) och motion 1984/ 85:2191 (fp)yrkande 2. behandlade underhösten 1984 ett antal motioner om medicinteknisk säkerhet. I sitt betänkandeSoU 1984/85:3 uttalade utskottet bl. a. att det fanns behov av en övergripandeöversyn av de medicintekniska säkerhetsfrågorna sedda i ett långsiktigtperspektiv. Med hänsyn till att frågan om en särskild utredning på detmedicintekniska området redan övervägdes inom , ansågemellertid utskottet det inte erforderligt med något initiativ idenna fråga (s. 30-31). I motion 1984/85:430 av (c) ifrågasätts omnågon sådan utredning övervägts inom eftersom den - närmotionen SoU1984/85:15 5 väcktes - ännu inte hade tillsatts.Motionären hemställer att hos regeringen begär en utredning om denmedicintekniska säkerheten. Utskottet har erfarit att regeringen kommer atttillsätta den efterfrågade utredningen. Vad som anförs i motionen påkallardärför inte någon åtgärd. Utskottet avstyrker motion 1984/85:430(c). Frågor om disciplinansvar förarbetstagare som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen regleras i lagen(1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. (tillsynslagen)och prövas av hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd. Enligt nu gällande reglerfår disciplinpåföljd inte åläggas någon som inte efter den påståddaförseelsen erhållit underrättelse om att disciplinpåföljd ifrågasätts (14 och29 §§ tillsynslagen). I motion 1984/85:507 av () och AllanÅkerlind (/n) hemställs att beslutar om sådan ändring av 14 § lagenom tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. att det är till fyllestom anmälan, inkommit till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd efterförseelsen. Motionärerna framhåller att nuvarande ordning i flera fall harvisat sig otillfredsställande vid nämndens praktiska arbete med ärendena.Människor kan bringas den uppfattningen att det räcker med att anmälan inkommittill nämnden. Enligt motionärernas mening borde det räcka med att ärendetinkommit till nämnden efter ifrågasatt förseelse. avslog /ettmotionsförslag av innebörd att redan ingivandet av en anmälan till hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd skulle avbryta preskription av disciplinpåföljd.Förslaget hade enhälligt avstyrkts av justitieutskottet medhänvisning till att förslaget inte tillgodosåg grundläggande rättssäkerhetskravpå att den mot vilken åtgärd ifrågasätts måste få veta om försummelsenpreskriberas eller inte (JuU 1981/82:4 s. 7). har redan tidigare förklarat sig deladenna uppfattning och uttalat att preskriptionsavbrott således inte bör få skepå annat sätt än genom att den enskilde i viss ordning får del av vad somanförts emot honom (SoU 1983/84:2 s. 6). Utskottet har alltjämt sammaprincipiella inställning och kan således inte biträda motionärernas förslag.Utskottet avstyrker därför motion 1984/85:507 (m). Legitimation för Doctors of Chiropractic har vid fleratillfällen tidigare behandlat motionsförslag om legitimation av personer som iutlandet erhållit utbildning till Doctors of Chiropractic, senast i betänkandetSoU 1983/84:32. Utskottet avstyrkte därvid den då aktuella motionen medhänvisning till att en försöksverksam- 1 * 1984/85.12 saml. SoU1984/85:15 6 het med kiropraktorer inom den offentliga sjukvården varförestående, 1 avvaktan på resultatet av denna försöksverksamhet förklarade sigutskottet inte vara berett att föreslå att legitimation infördes för Doctors ofChiropractic, Försöksverksamheten skulle inledas med enpilotstudie vid . Därefter skulle en huvudstudieinledas vid fyra andra sjukhus och där pågå (s,9), I motion 1984/85:862 av () och GullanLi/idblad (m) framhålls att någon försöksveiksamhét ännu inte har kommit i gångoch att det därför finns anledning att kräva att något nu sker påkiropraklorområdet med omedelbar verkan. Motionärerna hemställer att riksdagenhos regeringen anhåller att legitimering av Doctors of Chiropractic omgåendeföranleder konkreta åtgärder för att fullfölja intentionerna i tidigareriksdagsbeslut, Medicinala/xsvarsko/n/nittén föreslog i betänkandetKiropraktorer m.fl. (Ds S 1979:2) att en försöksverksamhet skulle startas medicke-legitimerade utövare av behandling vid några sjukhuskliniker inära kontakt med därtill avdelade läkare. 1 första hand borde kiropraktorer medutbildning som Doctors of Chiropractic komma i fråga. Efter remissbehandling avbetänkandet uppdrog regeringen åt att i samråd medLandstingsförbundet utarbeta en projektplan för en försöksverksamhet medkiropraktorer inom offentlig sjukvård. Sedan överlämnaten sådan projektplan uppdrog regeringen åt styrelsen att genomföra ensådan försöksverksamhet. En särskild projektgrupp bildades för ändamålet. Delångt framskridna planerna med en pilotstudie vid 1984 kundeemellertid inte genomföras. Anledningen härtill var, efter vad utskottet underhand fått upplyst, att det visade sig inte finnas tillräckligt många patientersom var lämpade för studien. Projektgruppen undersöker möjligheterna att fåi gång studien vid något annal sjukhus. Härför krävs bl. a. att det är fråga omen ortopedisk klinik som kan ställa en vetenskapligt skolad läkare tillförfogande och att försöksverksamheten inte inkräktar på den ordinarie vården. Frågan om en försöksverksamhet med kiropraktorer inomoffentlig sjukvård har länge varit aktuell. Det är beklagligt att det på grundav flera samverkande faktorer ännu inte varit möjligt att komma i gång med ettkonkret projekt. Utskottet förutsätter emellertid att nuintensifierar arbetet i denna fråga så att en försöksverksamhet kankomma till stånd. Den tillsatta utredningen om alternativ medicin m.m., altenxativ-medicinkommittén (S 1984:04), har vidare fått i uppdrag att seöver bl. a. kiropraktorernas verksamhet. Utredningen skall enligt direktivenbl. a. ta del av utvärderingen av den planerade försöksverksamheten medkiropraktorer och även överväga behörighetsfrågan för kiropraktorer (dir.1984:46). Att en försöksverksamhet snabbt kommer i gång är angeläget även avdetta skäl. SoU1984/85:15 7 Med hänvisning till vad som anförtsovan anser utskottet inle att motion 1984/85:862 (m) påkallar någon åtgärd frånriksdagens sida. Motionen avstyrks således. I motion 1984/85:2453 av KjellJohansson (fp) hemställs att måtte uttala att utbildning avakupunktörer bör genomföras i enlighet med motionen (yrkande 1), att riksdagenbeslutar att nu utbildade akupunktörer, efter behörighetsprov, bör fålegitimation för dylik behandling (yrkande 2) samt att beslutar attpatient som remitterats från läkare till sådan behandling och den behandlandeakupunktören erhåller ersättning från enligt samma regler somgäller för annan sjukvårdande he\\and\ing (yrkande 3). Samtliga i motionen aktualiserade frågor omfattas avutredningsuppdraget till den tidigare nämnda alternativmedicinkommittén (dir.1984:46). Resultatet av kommitténs arbete bör avvaktas. Utskottet avstyrkerdärför motion 1984/85:2453 (fp). Under förra behandladeutskottet en motion med förslag om behörighetsföreskrifter förarbetsterapeuter. Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att det inomregeringskansliet pågick en översyn av förordningen (1982:771) om behörighettill vissa tjänster inom den landstingskommunala hälso- och sjukvården och omtillsättning av sådana tjänster. Enligt vad utskottet då hade inhämtat skullefrågan om behov av behörighetsföreskrifter för arbetsterapeuter komma attbehandlas vid den översynen och utskottet förutsatte att de synpunkter somanfördes i motionen övervägdes i det sammanhanget (SoU 1983/84:32 s. 13).Översynen resulterade sedermera i att regeringen genom en ändring i nämndaförordning (6§ andra stycket) föreskrev att skall meddelaallmänna råd om kompetenskrav för arbetsterapeuter (liksom för sjukhusfysiker,sjukhusingenjörer, sjuksköterskor och ambulanspersonal). Ändringen trädde ikraft . I /notion 1984/85:2461 av () hemställs attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts angående utformningen av de allmänna råd skallutfärda om kompetenskrav för arbetsterapeuter. Motionären framhåller att det ärangeläget att de allmänna råd som skall utarbetas så långt som möjligtkommer att säkerställa patienternas säkerhet i vården och en i övrigt godkvalitet på arbetsterapeuterna. Utbildning i förhållande till befattning har idet sammanhanget stor betydelse, menar motionären. Från har upplysts att arbetet med deallmänna råden för arbetsterapeuter kommer att påbörjas . SoU1984/85:15 8 kommer att utformas efter samråd med bl. Utskottet utgår från att de allmänna råden kommer atttillgodose grundläggande krav på säkerhet i vården och tillfredsställandekompetens för arbetsterapeuterna. Utskottet anser därför motion 1984/85:2461(fp) tillgodosedd, varför den avstyrks. Enskilda vårdhe/n Stadgan (1970:88) otn enskildavårdhem m. m. (ändrad senast 1982:768) innehåller bestämmelser om tillsyn ochkontroll över enskilda sjukhem och vissa andra enskilda vårdinrättningar. Dåstadgan infördes var det främst långtidssjukvård och åldringsvård somavsågs med regleringen. Stadgan innehåller även bestämmelser om att patientersom inte lämpligen kan vårdas vid etl vårdhem eller som väsentligen försvårarvården av andra skall kunna förflyttas därifrån. har senast1978 utfärdat anvisningar till stadgan (SOSf'S 1978:80). I nu gällandeanvisningar anges bl. a. att svårt åldersdementa personer inte bör vårdas påenskilt vårdhem. Enligt anvisningarna bör i regel inte heller långvarigtkroppssjuka med stort vårdbehov eller höggradigt rörelsehindrade personervårdas på sådant hem. 1 //xotion 1984/85:2446 av () och () hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående en översyn av stadgan för enskilda vårdhem. Det kanenligt motionärerna ses både som en rättvisefråga och som en fråga om valfriheti vården att enskilda vårdhem får ta emot samma patientgrupper som vårdhem inomlandstinget, om de uppfyller samma krav som man ställer på landstingelsvårdhem för motsvarande patientkategorier. Enligt motionärernas uppfattningfinns det därför skäl att se över stadgan och därmed anvisningarna rörandevilka patienter som får vårdas på enskilt vårdhem. 1 motion 1984/85:2815 av m.fl. (m) hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådaipa ändringar av berördalagar och bestämmelser att enskilda vårdhem kan utnyttjas i större omfattning ienlighet med vad i motionen anförts (yrkande 16). Motionärerna framhåller bl.a. att ett utvidgat samarbete mellan myndigheter och enskilda vårdhem böreftersträvas. Regeringen bör enligt rnotionärerna lägga fram förslag sominnebär att lagstiftning och bestämmelser gör det möjligt att i störreutsträckning utnyttja enskilda vårdhern inom skilda vårdområden. Som exempelnämns missbruksvård, åldringsvård och psykiatrisk vård. I motionen anförsvidare att för ändamålet lärnpade enskilda vårdhem också bör kunna användas isamband med tvångsomhändertaganden inom psykiatrin och inom . Utskottet har tidigare under behandlat ettmotionsyrkande av samma innehåll som motion 1984/85:2446. Utskottet avstyrkteden då aktuella motionen med hänvisning till att höll på med en SoU1984/85:15 9 översyn av anvisningarna till stadgan om enskilda vårdhemm. Utskottet utgick från att , om översynen gav anledningtill det, även skulle aktualisera frågan om eventuella ändringar i stadgan.Utskottet ansåg det därför inte motiverat att då göra en särskild översyn avstadgan i enlighet med motionens förslag (SoU 1984/85:2 s. 7-8). Från har upplysts att arbetet medöversynen av anvisningarna till stadgan är inne i ett slutskede.Remissyttranden har inhämtats från bl. a. de enskilda vårdhemmensorganisationer och . Arbetet beräknas bli klart under våren1985. översyn av anvisningarna till stadganslutförs . Som utskottet tidigare anfört bör det ankomma på styrelsenatt i samband härmed hos regeringen aktualisera ändringar i stadgan om sådanater sig motiverade. har därför inte anledning att nu begära någonallmän översyn av stadgan. Motion 1984/85:2815 yrkande 16 aktualiserar emellertidockså allmänna frågor om användning av enskilda vårdhem för nya ändamål, främsttvångsomhändertaganden inom psykiatri och socialtjänst. Utskottet vill medanledning härav erinra om ställningstagande i samband med antagandetav lagen (1981:1243) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) att enskildavårdinstitutioner inte bör anförtros sådana tvångsbefogenheter (se SoU1981/82:22 s.24ff.). Den praktiska vården kan genomföras vid enskildavårdinstitutioner som ett led i LVM-vården, men de kan inte besluta omfrihetsberövande åtgärder. Utskottet vill vidare i denna del hänvisa till socialberedningensännu inte avslutade utvärdering av bl. a. LVM och till den kommandebehandlingen av de förslag som kan förväntas med anledning av beredningensarbete. Med hänvisning till vad som sålunda anförts avstyrkerutskottet såväl motion 1984/85:2446 (m) som motion 1984/85:2815 (m) yrkande 16. uttalade påförslag av socialutskottet bl. a. att smärtlindring vid förlossning är ettrimligt krav som varje kvinna som så önskar skall få uppfyllt (SoU 1971:40). Ibetänkandet diskuterades relativt ingående de problem som lade hinder i vägenför att man skulle nå det uppställda målet och de åtgärder som från samhälletssida borde vidtas härvidlag. har så gott som väckts motionerrörande förlossningsvården vilka i huvudsak tagit sikte på frågan hur 1971 årsuttalande skall förverkligas. Mot bakgrund av bl. a. uttalanden av utskottet under1976/(SoU 1976/77:6) uppdrog regeringen åtsocialstyrelsen att kontinuerligt inhämta, sammanställa och redovisa uppgifterom utvecklingen och planerna inom de olika sjukvårdsområdena i fråga omresurser för smärtlindring vid förlossning, att följa forskningen inom områdetoch fortlöpande informera sjukvårdshuvudmännen om nya rön och hur de kanförverkligas i det praktiska sjukvårdsarbetet samt attj jämväl i övrigt beaktavad utskottet anfört i betänkande SoU 197(5/77:6. /(SoU 1980/81:11) underströkutskottet betydelsen av att noggrant följer och stimulerarutvecklingen på området och framhöll vikten av atfl sjukvårdshuvudmänneninformeras om utvecklingen på olika håll i landet. beslutade ge regeringentill känna vad utskottet anfört. Regeringen överlämnade genom beslut den 12mars 1981 riksdagsskrivelsen i ärendet till för att beaktas vidfullgörandet av det lämnade uppdraget. 1 /nollon 1984/85:1004 av I/xga m. fl. (vpk)föreslås att hos regeringen hemställer om lagförslag, innebärande attriksdagens beslut frän 1971 förverkligas, så att alla kvinnor som vill ha eneffektiv smärtlindring vid förlossning också skall garanteras det. a. att endast av de födande kvinnorna fickeffektiv smärtlindring -paracervikalblockad eller epiduralanestesi - under denfas av förlossningen då det är mest angeläget med smärtlindring, nämligen underdet ofta långvariga värkarbetet. Den vanligast förekommande smärtlindringsmetoden,pudendusblockad, används endast under själva utdrivningsskedet, framhållermotionärerna. De metoder för smärtlindring som särskilt varit aktuella idiskussionen om smärtlindring vid förlossning iir pudendusblockad (bedövning aven nerv i bäckenbotten), paracervikalblockad (bedövning av området kringlivmoderhalsen) samt epiduralanestesi (ryggbedövning). Användningen av dessasmärtlindringsmetoder jämte s.k. infiltrationsanestesi, som används dåvävnadsbristningar uppkommit i samband med framfödandet av barnet, framgår avnedanstående tabell. 'Redovisningen är grundad på uppgifter i socialstyrelsensmedicinska födelseregister och visar i procenttal andelen kvinnor, hos vilkanämnda metoder kommit till användning, av totalantalet förlösta kvinnor undernedan angivna år. Pudendusblockad Paracervikalblockad Epiduralanestesi Infiltrationsanestesi 62 8,3 10,2 15.5 62,2 .8,7 .