bet · G801SkU1 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:1 I delta betänkande behandlarutskottet 28 motioner på alkoholpolitikens område rörande såväl denna politiksmålsättning och allmänna utformning som olika frågor rörande tillverkning,försäljning, beskattning och införsel av alkoholdrycker. Utskottet avstyrker bifall till flertalet motioner men förordarell riksdags-uttalande med anledning av tre motioner rörande etablering avsystembutiker. Fyra reservationer och sex särskilda yttranden haravgivits. Reservationerna avser delmål för alkoholpolitiken (fp), cider (m),avveckling av tillstånd för ölservering i personalmatsalar (m, c, fp) ochskattelättnader för vissa lätlviner (m, fp). 1983/84:304 av () och () I motionen yrkas att begär alt regeringensnarast möjligt genomför ett treårigt försök med alkoholransonering ikombination med en av forskare anordnad successiv utvärdering. 1983/84:346 av () I motionen yrkas att beslutarom all förbjudaförsäljning av s. k. snabbvinsatser. 1983/84:347 av () I motionen yrkas alt som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om alkoholransonering ochlördagsstängda butiker. 1983/84:384 av i (m) I motionen yrkas att beslutar anpassaminimiåldern för inköp på systembolaget lilt myndighetsåldern. 1983/84:385 av (m) och iVisby (m) 1 motionen yrkas att hos regeringen anhåller attåtgärder vidtas som medger skattefri proviantering och försäljning på båtar itrafik mellan svenska fastlandet och . 1 1984/85. SkU1984/85:1 2 1983/84:386 av () och () I motionen yrkas alt hos regeringen begärförslag till ändring av lag om ändring i lagen om handel med drycker så attendast alkoholpolitiska hänsyn skall ligga till grund för serveringstillstånd. 1983/84:752 av (m) Imotionen yrkas 1. all riksdagenbeslutar fastställa den övre alkoholgränsen för öl som försäljs i den allmännahandeln till 3,6 viktprocent, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omöppethållande , alternativt kvällsöppet, i systembutikerna, 3. att riksdagenhos regeringen anhåller om en utredning och förslag i syfte att avskaffa resp.minska restriktionerna på det alkoholpolitiska området. 1983/84:757 av m.fl. (c) I motionen yrkas 1. alt riksdagenav regeringen begär en utredning om möjligheten att konstruera beskattningen avalkoholhaltiga drycker så alt användningen av inhemska råvaror inte missgynnas, 2. att riksdagenhos regeringen anhåller om en utredning i syfte att till lokalisera enstatlig fabriksenhel för tillverkning av likörer. byggd på svenska råvaror. 1983/84:941 av i (rn) I motionen yrkas alt hos regeringen begärförslag innebärande ett borttagande av tvånget att hos begäratillstånd för försäljning av s. k. folköl i företags- och personalmatsalar. 1983/84:942 av () och () I motionen yrkas att uttalar sig föralkoholbeskattningen i enlighet med vad som anförts i motionen. 1983/84:945 av m.fl. (m) 1 motionen yrkas att beslutar om en ändring ilägen om handel med drycker, så all öl generellt får säljas i detaljhandeln, men alt kommunala försäljningsregler får medges. 1983/84:950 av () och Hans Petterssoni (s) I motionen yrkas att ullalar sig för alt ansvaret för information kring alkoholens risker och skadeverkningar överförs från Systembolaget till. 1983/84:951 av () och förste vice talmannenIngegerd () I motionen yrkas alt hos regeringen begär enutvärdering av de nya bestämmelserna om serveringstillstånd enligt vad som imotionen anförts. SkU1984/85:1 3 1983/84:953 av 'm.fl. (m) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringeri till känna vad som i motionen anförts om skyldighet förSystembolaget alt på framställning från kommun i kommunen etablera ensystembutik om sådan tidigare saknas. 1983/84:1124 av () och () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående översyn av lagen omhandel med drycker (LHD). 1983/84:1132 av () och iÖrnsköldsvik (s) I motionen yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om åtgärder inom alkoholpolitiken. 1983/84:1138 av () och () I motionen yrkas att begär att regeringen utseren statlig parlamentarisk alkoholkommission med resurser att knyta till sig enkvalificerad expertgrupp alt utföra de uppgifter som i motionen beskrivits. 1983/84:1439 av () 1motionen yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av lagstiftningen rörande drycker i syfte attunderlätta tillverkning och försäljning av svensk cider, 2. att riksdagenbeslutar upphäva 30 § lagen om handel med drycker samt punkt 3 iövergångsbestämmelserna i vad avser försäljning av öl vardagar mellan kl. 8.00och 20.00, 3. all riksdagenav regeringen begär förslag till reviderad beskattning av vin och sprit ienlighet med vad som i motionen anförts. 1983/84:1453 av tredje vice talmannen () 1 motionen yrkas alt beslutar hemställa hosregeringen om förslag till ändring i tullbestämmelserna så alt all införsel avalkoholhaltiga drycker beskallas. 1983/84:1454 av tredje vicetalmannen m. fl. (fp) I motionen yrkas 1. alt riksdagenbeslutar hemställa hos regeringen all en utvärdering av 1977 årsalkoholpolitiska beslut genomförs i vad gäller effekter av information ochutnyttjandet av. prisinstrumenl m. fl. 2. all riksdagenhos regeringen begär all resurser ges till den ekonomiska forskningen så allfrågan om alkoholens ekonomiska samband kan kartläggas med högsta möjligaforskarkompetens. 1983/84:1463 av (m) I motionen yrkas all hos regeringen begärförslag innebärande att restauranger kan inköpa alkoholhaltiga drycker tillreducerat pris enligt vad som anförts i motion 1983/84:752. SkU1984/85:1 4 1983/84:1472 av () 1 motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om skyldighet förSystembolaget att på framställning från kommun i kommunen etablera ensystembutik om sådan tidigare saknas. 1983/84:1480 av i m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen begäröversyn av gällande regler för etablering av systembutiker i enlighet med vadsom i motionen anförts. 1983/84:1498 av () I motionen yrkas alt beslutar att 30 S lagen(1977:293) om handel med drycker skall ha följande lydelse: Detaljhandel med öl får bedrivas av delaljhandelsbolagetoch av den som har meddelats särskilt tillstånd. Tillstånd enligt första stycket gäller tills vidare ochhäriför sig till viss lokal (detaljhandelsslälle). får i tillstånd till detaljhandelmed öl meddela de föreskrifter som behövs. 1983/84:1499 av rn. (vpk) I motionen yrkas 1. all riksdagenbeslutar alt hos regeringen begiira tillsättandet av en alkoholkommission, 2. all riksdagenbeslutar uttala att alkoholkommissionens uppgifter bör vara all utformaåtgärder, vilka a) vidmakthålleren sjunkande alkoholkonsumtion, b)leder tillminskade alkoholskador, c) uppmärksammaralkoholproblemalikernas situation i i enlighet rned vad som framhålls imotionen. 1983/84:2100 av . (fp) I motionen yrkas 1. att hos regeringen begär en utvärdering av1977 års alkoholpolitiska beslut, 2. alt riksdagenuttalar all målet för sänkningen av den totala alkoholkonsumtionen bör sättastill för en kommande tioårsperiod, 3. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffanderestriktioner och förebyggande åtgärder. 4. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i nrotionen anförts om alkoholbeskaltningenoch konsumentprisindex, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandeförbättrad alkoholstalistik. SkU1984/85:1 5 1983/84:2160 av () och () I motionen yrkas all beslutar att hos regeringenbegära förslag om åtgärder mot de s. k. snabbvinsatserna som innebär altalkohollagstiftningen inte kan kringgås. 1983/84:2166 av () och () 1 motionen yrkas att begär all regeringenutarbetar ell förslag till vinbeskatlning i enlighet med beslutvåren och att detta föreläggs innevarande år. Yttrande från annat utskott har yttrat sig över de motioner som berörandra frågor än beskattningens utformning. Yttrandet (SoU 1984/85:1 y) fogassom bilaga till betänkandet. Delmål för alkoholpolitiken, alkoholransonering m. m. Förslag om fastställande av delmålför alkoholpolitiken-Samt om registrering eller ransonering av inköp avspritdrycker och vin har behandlats av vid åtskilliga tillfällen. Vidsin senaste behandling av dessa frågor anförde utskottet (SkU 1982/83:47)följande (s. 13, 14). har i sitt yttrandeöver motionerna (se bilaga) erinrat om alt riktlinjer föralkoholpolitiken innehåller ett samlat program för all komma till rättamed den alltför höga alkoholkonsumtionen. Tyngdpunkten ligger i socialpolitiskainsatser i vid mening, resurser till förebyggande åtgärder ochupplysningsverksamhet och samordnade insatser för ungdomen mot alkoholmissbruk,narkotikamissbruk och missbruk av andra beroendeframkallande medel. Iriktlinjerna ingår också att prisinstru-menlel skall utnyttjas för allnedbringa konsumtionen. Kampen mot missbruket har enligt socialutskottet förtspå ett brett plan med betydande insatser från olika organisationer och enskildapersoner, och ansträngningarna har sannolikt också lett till en minskning avtolalkonsumtionen. Även om det finns vissa negativa tendenser, såsom dettilltagande missbruket bland kvinnor, har utvecklingen enligt socialutskottetsuppfattning gått i rätt riktning. Väsentligt är alt målsättningarna föralkoholpolitiken fått en bredare förankring hos allmänheten och att kravet påväsenthga begränsningar av tolalkonsumtionen får stöd av en allt starkareopinion. framhåller vikten av att alkoholpolitiken även ifortsättningen drivs på ett sådant sätt all denna utveckling inte bryts. konstaterar vidare all bred enighet råderom all resultaten är otillräckliga och att man inom ramen för tillgängligaresurser med all kraft bör sträva mot en avsevärd minskning av dén nuvarande,alltför höga konsumtionen. När del gäller frågan om ett preciserat delmålvidhåller socialutskottet emellertid sin inställning från förra ,nämligen att ett delmål visserligen kan ha en psykologisk betydelse som intebör underskattas SkU1984/85:1 6 men att ett sådant mål knappast kan anses meningsfullt pågrund av svårigheterna alt mäta förändringarna i tolalkonsumtionen. inställning är sammanfattningsvis alt manmed hänsyn till alkoholskadornas utveckling måste anse alt nedgången itolalkonsumtionen är helt otillräcklig och att samhälletdärför måste vara berett till kraftiga åtgärder för att säkerställa en fortsattminskning av alkoholkonsumtionen. Härmed avser socialutskottet den totalakonsumtionen och inte bara den officiella försäljningen. 1 sammanhanget pekarutskottet på den oroande utvecklingen i fråga om s. k. snabbvinsatser, somfinns lätt tillgängliga även för ungdomar, och den alltmer utbredda hemtillverkningenav vin saml svårigheterna att förhindra hembränning, något som enligtsocialutskottet visar nödvändigheten av att först och främst åstadkomma enallmän attitydförändring till alkohol och en medvetenhet hos människorna om deallvarliga skaderisker som är förenade med alkoholbruket. Ambitionen måste enligt socialutskottet vara att dentotala konsumtionen skall minskas kontinuerligt och så kraftigt som möjligt,helst mer än som i motionerna. Effekterna av vidtagna åtgärder bör-menar utskottet - fortlöpande följas upp av berörda myndigheter, främstsocialstyrelsen. Skulle del visa sig att minskningen inte fortsätter itillräcklig takt, måste man förutsättningslöst pröva om andra åtgärder, t. ex.restriktioner av olika slag, kan vara motiverade. 1'dagens läge bör man iförsta hand inrikta sig på ett fortsatt kraftigt stöd till information,upplysning och andra attitydpåverkan-de åtgärder för att därigenom påskyndautvecklingen i positiv riktning. Socialulskoltel pekar också på betydelsen avall aktivt utnyttja prisinstrumentet för all tvinga tillbaka konsumtionen.Enligt utskottets uppfattning bör priset på alkoholdrycker åtminstone följa denallmänna prisutvecklingen. instämmer i huvudsak i socialutskottets bedömningar,vilka f. ö. överensstämmer med dem tidigare gjort, och anser allsyftet med motionerna 1982/83:845 (s) och 1982/83:1639 (fp) i här aktuelladelar i allt väsentligt är tillgodosett genom vad socialutskottet anfört. Ilikhet med detta utskott är skatteutskottet inte berett alt f. n. tillstyrkainförandet av särskilda alkoholrestriklioner, såsom registrering av inköp,avstängning m. m., eller att medverka till försöksverksamhet med ransonering avalkoholinköp. Åtgärder av olika slag får övervägas om utvecklingen avalkoholkonsumtionen skulle visa sig ge anledning till detta. Utvecklingen har - trots vissa negativainslag-i stort sett gått i rätt riktning. Sartilidigt har kraven på kraftigabegränsningar av alkoholkonsumtionen vuxit i takt med den ökade kunskapen omalkoholskadorna och farorna med alkoholvanornas utbredning. Utskottet villåter betona vikten av att samhället på bred front angriper problemen på dettaområde genom sådana allmänt förebyggande ålgärdei- som socialulskoltel angivit.Utskottet utgår också från alt regeringen och uppmärksamtföljer utvecklingen ch i möjligaste mån förbättrar underlaget för kommandebedömningar av hithörande frågor. Sambandet mellan konsumentprisindex och alkoholbeskattningen Beslutsprocessen för höjning avalkoholbeskaltningen i takt med konsumentprisindex har i olika samrnanhangvarit föremål för diskussion. 1 samband med den generella skattehöjning påalkoholdrycker som genomför- SkU1984/85:1 7 des yrkades moliönsvis bl. Utskottet anförde (SkU 1981/82:52) följande (s.6, 7) i denna fråga. Den alkoholpoiitiska utredningen(APU) föreslog alt skatten på sprit och vin skulle utgå avalkoholbolagets (dvs. det statliga monopolbolag som enligt utredningens förslagskulle fullgöra de två nuvarande monopolbolagens uppgifter) omsättning avdessa varor exkl. mervärdeskatt. Grunderna för prissättningen skullefastställas i lag med utgångspunkt i vissa basvarupriser. Priserna skullejusteras minst en gång med hänsyn till ändringar i konsumentprisindex.Bolaget skulle vidare kunna höja priset på särskilda missbruksvaror. Vidremissbehandlingen avstyrktes förslaget av flertalet remissinstanser. Densärskilda beredningsgrupp som granskade APU:s förslag och remissyttrandenadäröver fann övervägande skäl tala för att regeringen och borde hafull frihet all vidta de skattemässiga och därmed också prispolitiska åtgärdersom framstår som erforderliga. Därvid måste, underströk beredningsgruppen, inteendast alkoholpoiitiska utan även stalsfinansiella skäl kunna tas i beaktande.Den dåvarande socialministern ansåg i likhet med beredningsgruppen att APU:sförslag i denna del borde avslås och vid riksdagsbehandlingen på våren 1977höjdes inga röster till förmån för en ändrad beslutsprocess vid alkoholbeskaltningen. När frågan nu återkommer i olika motioner får bakgrundennärmast antas vara all regeringen inte lagt fram förslag om höjdalkoholbeskallning efter de höjningar som beslutades vid urtimariksmöte, medan konsumentprisindex (KPI) stigit avsevärt därefter. Alldröjsmålet hänger samman med regeringens strävan alt framför allt under 1981undvika sådana lönehöjningar på arbetsmarknaden som skulle ha utlösts om KPIpasserat vissa gränser torde vara uppenbart men kan också ses mot denbakgrunden all ökningarna i alkoholkonsumtionen inte svarat mot alkoholprisernaseftersläpning. Enligt ulskoileis mening saknas anledning att befara altalkoholpriserna på grund av de speciella ekonomiska förhållanden som rått efter1980 års höjning mera bestående skall ligga under KPI-ulvecklingen. De nuframlagda förslagen om skärpningar av beskattningen av de alkoholhaltigadryckerna innebär att alkoholpriserna återförs till KPI-nivå i enlighet medriksdagens tidigare ställningstagande. Utskottet, som i det följandeåterkommer till förslagen i propositionen, har med dessa synpunkter främstvelat belysa de frågeställningar som m.fl. (fp) lar upp i yrkandet1 i motion 1180 omen beslutsprocess enligt APU:s modell och som m.fl: (vpk) behandlar i motion 2097, där motionärerna förordar indexanknulnaalkoholpriser. Med hänsyn till den ingående prövning av frågan ombeslutsprocessen som tidigare ägt rum och till de överväganden härom som SAMOgjort i belänkandet Om alkoholpolitiken II liksom fill socialministerns uttalanden pä grundvalhärav i proposition 1981/82:143 om åtgärder mot alkohol- ochnarkotikamissbruket anser utskottet sig inte kunna förorda att den nuvarandebeslutsprocessen för alkoholbeskaltningen ersätts med andra former förfastställande av alkoholpriserna. Utskottet avstyrker således bifall till dessayrkanden. SkU1984/85:1 8 Reglerna om hemtillverkning av vinför eget behov har blivit föremål för särskild uppmärksamhet sedan s. k.snabbvinsatser lanserats under senare fid. Med.anledning härav föreslogalkoholpoiitiska utredningen förbud mot användande av extrakt och koncentrat avdruvmiisl eller av annan fruktsaft, vilket också blev beslut . Leverantörerna ändrade då snabbvinsatserna så att de istället för extrakt och koncentrat innehöll ren fruktsaft och försäljningen avsådana satser fortsatte att öka. I proposition 1980/81:91 föreslogs vissa ändringar avreglerna i syfte att förbjuda försäljning och användning av snabbvinsatser.Förslaget innebar bl. a. all man. vid hemlillverkning endast, skulle få användafärska eller torkade frukter, bär, rabarber eller druvor och alt förpackningarsom innehöll två eller flera separat förpackade råvaror eller beredningsämnenför tillverkningen inte skulle få saluhållas. Propositionen avslogs på förslag av skatteutskottet (SkU1980/81:23). Utskottet ansåg att den föreslagna lagstiftningen var kompliceradoch svårkontrollerbar och att det med hänsyn till olika omständigheter somredovisades i belänkandet enligt utskottets mening knappast fanns någotavgörande argument för del föreslagna förbudet. Då förbudsfrågan åter aktualiserades 1983 genom moliönsvisframförda yrkanden härom anförde utskottet (SkU 1982/83:47) följande (s. 19). Vid förra visadeutskottet förståelse för ett förslag i en motion om beskattning avsnabbvinsats"er. Utskottet ansåg dock att en beskattning knappast varmeningsfull, eftersom snabbvinsatserna enligt utskottets uppfattning ulansvårighet kunde säljas i olika beståndsdelar, var för sig skattefria. Den nu aktuella motionen innehåller inte några förslagtill nya lösningar av de problem som är förenade med att effektivt ingripa mot snabbvinsatserna utan all förbjuda all hemtillverkning av vin. Utskottet är därförinte berett att nu ompröva sina tidigare ställningstaganden till dessa frågor, även om utskottet nu liksom tidigare inslärrrmer i uppfattningen att snabbvinsat serna kan bli ett allvarligt alkoholpoliliskt problem. Möjligheterna till en laglig och så enkel och snabb hemtillverkning som dessa vinsalser medger innebär att syftet med alkoholbeskaltningen lätt kan kringgås. En fortsatt ökning kan skapa ell utbrett beteendemönster som inte kan godtas i längden men som kan vara svårt att bryta. Som socialulskoltel anfört i sitt yttrande innebär försäljningen av billiga snabbvinsatser också att alkohol finns lätt tillgänglig även för ungdomar. Utskottet utgår från alt regeringen och uppmärksamt följer utvecklingen och på nytt lägger fram förslag till åtgärder mot snabbvinsatserna om försäljningen visar samma oroande utveckling som är fallet. När det gäller marknadsföringen avsnabbvinsatser bör också ett utslag av nämnas. Ett förelagsom marknadsför snabbvinsatser, bl. a. genom direktreklam, hade på begäran avkonsumentverket gått med SkU1984/85:1 9 på alt inte sända ut sådan reklam till barn (se NU 1982/83:23 s. 8). Sedan bolaget fortsatt som tidigare och KO därför förtfrågan till slog domstolen fast all del inte är tillåtet attmarknadsföra snabbviner genom direktreklam till ungdomar under 20 år- (1984:1.MD 1983:25). När utskottet under våren 1980behandlade ett motionsyrkande om åtgärder i syfte alt underlätta tillverkningoch försäljning av svensk cider anförde utskottet (SkU 1979/80:44) bl..a.följande (s. 7, 8). Frågan om cider är inte ny förriksdagen, som under 1950-lalel och prövade ell flertalmotioner med liknande yrkanden. Alt dessa avfördes fråndagordningen sammanhängde med att en kommitté - ulskänkningsutredning- fick i uppdrag au pröva ciderfrågan. Utredningen föreslog all cider skulle fåtillverkas och säljas på samma villkor som maltdrycker men att ciderdryckernaskulle beskattas något lägre än maltdryckerna med hänsyn till deras högreframställningskostnader. Motivet för införandel av cider var främst attåtgärden skulle utgöra ett stöd för fruktodlingen. När 1963 avvisade tanken på alt införaciderdrycker skedde del med motiveringen att frågan främst borde bedömas frånnykterhetspoliliska synpunkter och att dessa talade mot en sådan åtgärd. Manbefarade att införandet av en ny typ av alkoholdrycker skulle bidra till ökadalkoholkonsumtion och sprida alkoholvanorna till nya grupper, främst ungdomen.Åtgärder till stöd för fruktodlingen borde prövas i annat sammanhang. Såvitt utskottet kan finna har motionärerna inte framförtnågra nya argument till stöd för en introduktion av alkoholslarkareciderdrycker på den svenska marknaden. Importerad s. k. lätlcider finns redanatt tillgå. Alkoholforskningen har visat att nya sorter som regel inte kommerin i stället för andra ulan att de tenderar att utgöra en lilläggskonsumtion.Härtill kommer alt starkare ciderdrycker främst kan antas intressera ungdomligakonsumentgrupper. Utskottet finner att förslaget framstår som oförenligt medden alkoholpolitiska målsättningen att begränsa den alltför höga konsumtionenoch avstyrker därför motion 1574. alkoholpoiitiska beslutinnebar bl: a. att butiksnätei skulle kompletteras där del var glesast och medbutiker som har begränsat öppethållande på orter med litet befolkningsunderlagoch långa avstånd till närmaste butik. Del var enligt utskottets mening(SkU1976/77:40) dock inte lämpligt all låsa elableringen vid ett bestämt antalbutiker eller all införa någon annan form av kvotering. Prioriteringenborde ske efter de nu angivna riktlinjerna och med beaktande av dealkoholpoiitiska och kommunala intressena. En sådan elableringspolitik skulleinnebära att kommuner som har centralort med ett befolkningsunderlag somåtminstone motiverar SkU1984/85:1 10 en butik med begränsat öppethållande skulle kunna få enegen systembutik inom rimlig tid om de så önskade. anförde utskottetatt den fortsatta elableringen inte fick leda till ett överdimensioneratbutiksnäl med ökade risker från alkoholpolilisk synpunkt som följd. Då frågan behandlades anförde utskottet (SkU1981/82:40) att den utbyggnadstakt som redovisats i den då aktuellapropositionen - i genomsnitt knappt två nya butiker per år- innebar en vissutsträckning i tiden av den elableringspolitik som beslutat.Utskottet kunde för sin del ansluta sig till socialministerns uttalanden attelableringen måste genomföras på ett sådant sätt att man i möjligaste månförhindrar såväl alkoholpolitiska som sociala olägenheter. Detta borde enligtutskottets mening inte hindra all man såvitt möjligt också tog hänsyn till dekommunala önskemålen. Utskottet fann all de framställda motionsyrkandena inteborde föranleda någon åtgärd. Enligt vad som då gällde skulle utbyggnaden av butiksnäteii första hand ske i kommuner där centralorten var belägen på ett vägavslåndtill närmaste ort med systembutik om . Genom ett tillägg den 23september 1982 till avtalet mellan staten och Systembolaget har bestämmelsernaom vägavslånd nu ändrats . Beslut om etablering i de kommuner i dennagrupp som har gjort framställning om inrättande av systembutik skall fattas isådan takt att beslut beträffande samtliga kommuner föreligger senast under år1987 eller, om ansökan inkommer till bolaget eller senare, inom två årfrån inkomsldagen. När frågan ånyo behandlades redovisade utskottet (SkU1982/83:47 sina tidigare synpunkter och anförde (s. 20, 21) följande. Utskottet har inte f. n. något allerinra mot den takt i vilken utbyggnaden av butiksnälen sker.