bet · G801KrU16 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:16 om anslag till kulturverksamhet m. m. 1984/85:100bil. Utskottet behandlar i detta belänkande dels de förslag in. m. i proposition 1984/85:100 bilaga 10() som under huvudavsnittet F. Kulturverksamhet m. m.lagts fram under följande rubriker, nämligen (anslag ), Teaier,dans och musik (anslag F I 1 F 21), Bildkonsl(anslag F 22-F 25), Arkiv(anslag F26-F30). Kulturminnesvård(anslag 1 F 33), Museer ochutställningar (anslag F 34F 51). Forskning(anslag F52), dels motioner med anknytning lill de angivna delarna avpropositionen och motioner som avser vissa övergripande kulturfrågor. Av innehållsförteckningen sist i betänkandet framgår vilkaanslag som behandlas och deras plats i betänkandet, m. m. I bilaga Iredovisas användningen av medlen under anslagen F 5 F 8. Ett i propositionen framlagt lagförslag om överlämnande avförvaltningsuppgifter inom ulbildningsdeparlementets verksamhetsområde fogasvid betänkandet som bilaga 2. 1 bilaga 3 lämnas en redovisning över motionernainnehållande dels en sammanställning av motionärernas/huvudmoiionärernas namnoch resp. motionsnummer, dels en tabell som visar var i betänkandet de olikamotionerna behandlas. I betänkandet behandlas de förslagregeringen lagt fram i budgetpropositionen om teaier, dans, musik, bildkonst,arkiv, kulturminnesvård, museer och utslällningar. Ett stort antal motionerbehandlas i sammanhanget. I vissa av dessa tas uppövergripande kulturfrågor,som bl. a. avser eller har nära samband med kulturpolitiska beslut. Utskottet tillstyrker i huvudsak regeringens förslag ibudgetpropositionen. Då del gäller ersättningen till författare för utlåningpä bibliotek föreslär utskottet att ersättningen höjs med totalt till 42öre för hemlån av svenskt originalverk. Regeringen har föreslagit en höjningmed I öre. Utskottet föreslår vidare följande ändringar i förhållande tillrege- 1 1984/85. Rättelse: S. 1 första stycket tillkommer ny rad efterraden Museer och utställningar. Skallstå: Forskning (anslag F52), KrU1984/85:16 2 För att inte Drottningholmsteaternsföreställningsverk-samhel skall behöva skäras ned instundande sommar föreslårutskottet en uppräkning av anslaget till verksamheten. Utskottet föreslårattett bidrag skall utgå till i och att bidragen tillEmigrantre-gistrel i och i skall höjas.Utskottet föreslär också en höjning av bidraget till . Någon besparing bör enligt utskottets mening inte görasbeträffande forskningsverksamheten vid . Därförföreslås en höjning av museets anslag. Enligt utskottets mening bör regeringenöverväga en ökning av bidraget till folkrörelsearkiven. Utskottet föreslår etttillkännagivande om sponsring. Vidare förordar utskottet en översyn av formernaför konstnärsbidrag m. m. Den i propositionen aviserade översynen avfornlämningsvården bör enligt utskottet ske med största skyndsamhet. Flertalet motioner avstyrks. I anslagsfrågor sker detta iregel under hänvisning lill den rådande budgetsituationen. Till betänkandet fogas ett stort antal reservationer.Beträffande dessa kan, utan att fullständighet åsyftas, nämnas följande.Socialdemokraterna reserverar sig till förmån för regeringens förslag då detgäller bidrag till , Sveriges konstföreningars riksförbundoch . De avger också en reservation om sponsring.Företrädarna för , och kommunisternareserverar sig i fråga om en ny övergripande utredning om kulturarbetarnasekonomiska och sociala villkor saml i fråga om en ytterligare höjning avbiblioteksersättningen. Företrädarna för moderata samlingspartiet reserverarsig till förmån för riktlinjer för kulturpolitiken, vilka syftar till attfrämja frihet, mångsidighet och kvalitet, samt för en rad yrkanden somframställts av bl. företrädare vill ha enparlamentarisk utredning som skulle utvärdera resultatet av kulturpolitiskabeslut samt vissa frågor om regionalisering inom kulturområdet. Folkpartietsföreträdare vill på en rad områden öka medelsanvisningen utöver regeringensförslag eller införa nya stödformer. Detta gäller bl. a utstätlningsersättning,visningsersättningen, bidrag till tonsättare, inkomstgarantier för konstnärer,stöd till frilansmusiker och . kommunisternasföreträdare avlämnar en reservation om sponsring och reserverar sig vidare tillförmån för införande av utställningsersättning samt för anslagshöjningar tillbl, a, visningsersättningen, fria grupper, vissa centrumbildningar, Dramatenoch fornlämningsvården. KrU1984/85:16 3 Allmän kulturverksamhet m. m. I. övergripande frågor Motioner väckta under allmänna motionstiden I motion 1983/84:1649 av LarsErnestam (fp) yrkas att hos regeringen begär att de negativaeffekterna av förändringen av konstnärsbidrag till grundersättning prövas såatt konstnärerna reellt inte erhåller minskad ersättning. 1 motion 1983/84:2074 av LinneaHörlén (fp) och () yrkas alt hos regeringen begär atten ny utredning tillsätts om kulturarbetarnas situation med i motionen angivetsyfte. Mi/lioner väckta med anledning av proposition 1984/85:93om kulturarbetarnas skalleförhållanden m. m. har med egetyttrande i protokoll SkU 1984/85:17 samt med samtycke av kulturutskoltel tilldetta utskott överflyttat följande två motionsyrkanden som väckts med anledningav proposition 1984/85:93. I motion 1984/85:284 av StigJosefson m. 11 (c) yrkas, såvitt nu är i fråga, 4. all som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs rörande fortsatt reformarbete för att förbättrakulturarbetarnas inkomst- och skatteförhällanden. I motion 1984/85:286 av Jan-ErikWikström m. fl. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga, 3. alt hos regeringen begär en ny utredning avkulturarbetarnas ställning med sådan inriktning som framgår av motionen. Motioner väckta under allmänna motionstiden I motion 1984/85:512 av LarsHjertén (m) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om nödvändigheten av ett friare system att beräknastatsbidrag till regional kulturverksamhet. 1 motion 1984/85:716 av EvaHjelmström (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga, I. att som sin mening ger regeringen tillkänna alt frågan om utställningsersätlning bör få en lösning. I motion 1984/85:717 av EvaHjelmström (vpk) yrkas all uttalar sig för att sponsring inomkulturlivet ej bör förekomma. 1 motion 1984/85:925 av BengtWesterberg m. fl. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga. KrU1984/85:16 4 5. all under ett nyttanslag under åttonde huvudtiteln till Utställningsersätlning för budgetåret1985/86 anvisar ell anslag av 5 milj. kr. I motion 1984/85:1302 av m. (s)yrkas 1. alt riksdagenbeslutar alt inom ramen för det i budgetpropositionen föreslagna bidraget tillregionala och lokala teaier-, dans- och musikinsti-lutioner omfördela medlen såatt i och för sinmusikteaterverksamhel erhåller de högre grundbeloppen, 2. att riksdagenbeslutar att inom ramen för samma bidrag omfördela medlen sä alt de i motionenberörda teatrarna i , och tilldelas fler grundbelopp. I motion 1984/85:1812 av Nils-OlofGustafsson m. fl. (s) yrkas att beslutar att hos regeringen begäraförslag som möjliggör fortsatt teaterverksamhet i glesbygd. I motion 1984/85:2202 av m. fl. (c) yrkas, såvittnu är i fråga, 1. all riksdagenhos regeringen begär en samlad, parlamentariskt förankrad översyn ochutvärdering av kulturpolitiken samt överväganden om förändratstatsbidragssystem enligt de riktlinjer som anges i motionen, 2. att riksdagenhos regeringen begär utredning och förslag om turnerande musikteater ienlighet med vad som anges i motionen, 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs rörande sponsring. I motion 1984/85:2220 av IngridSundberg m. 11 (m) yrkas, såvitt nu är i fråga, 1. all som sin mening ger regeringen lill kännavad som i motionen anförts om riktlinjer för kulturpolitiken, 4. all riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna sin positiva inställning tillsponsorskap i kullurlivet, 5. alt riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts om attkulturorgan i statistiska uppgifter till och statistiskacentralbyrån anger omfattningen av sponsrad verksamhet, 7. att hos regeringen hemställer om förslag tilletl begränsat antal utställningsersättningar för unga konstnärers förstaseparatutställningar i enlighet med vad som i motionen anförts. I motion 1984/85:2474 av StigGustafsson m. fl. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga, 2. all beslutar att hos regeringen begäraförslag till princip överenskommelse om utställningsersätlning. I motion 1984/85:2476 av Inga-BrittJohansson (s) och () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om barn- och ungdomsteatern. KrU1984/85:16 5 I motion 1984/85:2478 av GunnelJonäng (c) och i (c) yrkas all hos regeringenbegär medel lill nästa budgetår för utbyggnad av . fastställde (prop. 1974:28, KrU 1974:15 s. 3 och 19 20, rskr. 1974:248) följande mål förkulturpolitiken, nämligen att den skall medverka tillatt skydda yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för all dennafrihet skall kunna utnyttjas, ge människormöjligheter till egen skapande aktivitet och främja kon-lakl mellan människor, motverkakommersialismens negativa verkningar inom kulturområdet, främja endecentralisering av verksamhet och beslutsfunktioner inom kulturområdet, utformas medhänsyn lill eftersatta gruppers erfarenheter och behov, möjliggörakonstnärlig och kulturell förnyelse, garantera att äldretiders kultur las lill vara och levandegörs, främja ettutbyte av erfarenheter och idéer inom kulturområdet över språk- ochnationsgränserna. Under de gångna tio åren har de sålunda fastställda målenför kulturpolitiken fått ett konkret innehåll genom bl. a. beslut ibudgelsammanhang och genom särskilda reformer inom olika kultursektorer. I motion 2220 utvecklas moderata samlingspartiets syn päkulturpolitiken utifrån nyckelorden frihet, mångsidighet och kvalitet.Motionärerna vill all som sin mening skall ge regeringen lill kännade i motionen angivna riktlinjerna för kulturpolitiken (yrkande 1). Enighet råder om de ovan redovisade övergripande målen förkullurpo-liliken. Härutöver har i olika sammanhang ullryckis önskemål om allytterligare sådana mål bör fasislällas eller alt de fastställda målen börbrytas ned i delmål i högre grad än vad som skell. Den ovan redovisademotionen utgör ell e.xempel härpå. Enligt utskottets mening är de fastställda målen välägnade att läggas till grund för kulturpolitiken och del finns enligtutskoiieis mening inle skäl att nu ompröva de kulturpoliliska målen. Det framstår för utskottet som naturligt att olika partierutifrån sina värderingar kan ha olika uppfattningar om hur alla de eftersträvademålen bäst skall uppnås. Delta tar sig också uttryck i olika konkreta förslagom hur kulturlivet skall få de bästa förutsättningarna för fortsatt utveckling.Utskottet kommer i det följande att ta ställning till åtskilliga sådana förslag,bl. a. förslag som avser decentraliseringen av kullurlivet, kulturarbe- KrU1984/85:16 6 tärnas villkor, konsolidering av redan gjorda insatser förolika slag av kulturinstitutioner och resurserna för kulturminnesvården. Med hänvisning lill det anförda anser utskottet altyrkande 1 i motion 2220 inte bör föranleda någon åtgärd. Parlamentarisk utredning för utvärdering av 1974 årskulturpolitiska beslut En parlamentarisk utredning börenligt motion 2202 (c) tillsättas för att utvärdera effekterna av 1974 årskulturpoliliska beslut på olika områden och för olika grupper i samhället(yrkande I delvis). Inte minst viktigt är del alt utvärdera hurdecenlraliseringsmålet uppfyllts. Utredningen bör syfta till att ge underlagför ett förnyat och vidareutvecklat kulturpolitiskt ställningstagande. Utskottei gav med anledning av ett likartal motionsyrkandevid föregående (KrU 1983/84:18 s. 9 1 I) en utförlig redovisning av den utredningsverksamhetm. m. som då pågick eller planerades bl. a. inom ,, bokutredning (U 1982:02),folkbiblioteksutredningen (U 1979:17) och invandrarpolitiska kommittén (A1980:04). Utskottet erinrade också om väntade regeringsförslag om den regionalamusikpolitiken. Utskottet ansåg det inte vara motiverat med en sådan omfattandesamt resurs- och tidskrävande utredning som föreslogs i den då aktuellamotionen. Utskottet ansåg också att en sådan utredning skulle kunna innebära enrisk för att angelägna delreformer skjuts på framliden under utredningstiden.Utskottet beaktade vid sitt ställningstagande att utredningen inte syntessyfla till en omprövning av kulturpolitiska beslut utan närmast varaavsedd alt ligga till grund för ställningstaganden till fortsatta insatser päkulturområdet i enlighet med de fastlagda målen. Många av de olika utredningar m. m. som redovisades avutskottei vid föregående har avslutats, bl. a. arbetet inomkulturrådets utredning om kommunerna, siaten och kulturen ( KOSK) sompublicerats i Rapport från 1984:3. I rapporten diskuteras behovetav åtgärder inom kulturpolitiken under återstoden av 19S0-talet. Kulturrådetullalar den förhoppningen att rapporten skall göra del möjligt att precisera ochutveckla kulturpolitiken i samspel mellan siat, kommuner och landsting. Även det i betänkandet KrU 1983/84:18 nämnda arbetet inomriksrevisionsverket har avslutats. I rapporten av teater och dans engranskning av statlig förvaltning av kultur har olika myndigheters påverkan påden kvantitativa fördelningen av utbudet av teater och dans i landet granskatsi förhållande lill beslut om spridning av kulturverksamhet lill olikadelar av landet och till s. k. eftersatta grupper. Riksrevisions-verkei har medutgångspunkt i sin granskning föreslagit olika åtgärder för att förstärka detregionala och lokala utbudet av teater och dans. KrU1984/85:16 7 ten av riksrevisonsverkets granskning bearbetas nu vidareav berörda myndigheter och institutioner. fattade principbeslut omomorganisation av regionmusiken och Rikskonserter (prop. 1984/85:1, KrU1984/85:7, rskr. 1984/85:53). Regeringen har förelagt proposition1984/85:141 om litteratur och folkbibliotek, som huvudsakligen grundar sig påförslag års bokulredning (SOU 1984:30) och folkbiblioteksutredningen(SOU 1984:23). Utredningsarbetet inom beträffande kultur iarbetslivet har avslutats innevarande budgetår. Även arbetet beträffande kulturi boendet avslutas /85. Under /86 kommer de störstautredningsuppgifterna inom rådet att avse de centrala museernas uppgifter ochansvar för landets museiväsende (enligt regeringens uppdrag den 20 december1984), läsfrämjande insatser (enligt regeringens uppdrag ) ochen utvärdering av den kulturverksamhet i studieförbunden som bekostas frånanslaget Bidrag till studieförbunden m. m. Utskottet har inte funnit anledning alt ändra sitt ovanredovisade ställningstagande vid föregående beträffande en omfattandeparlamentarisk utvärdering av kulturpoliliska beslut. Med hänvisningtill del anförda föreslår utskottet att avslår motion 2202 yrkande 1i den nu aktuella delen. Del statliga stödet till regional kulturverksamhet av målen för kulturpolitikenskall enligt riksdagsbeslut vara att främja en decentralisering avverksamhet och beslutsfunktioner inom kulturområdet. annat mål är allkulturpolitiken skall utformas med hänsyn till eftersatta gruppers erfarenheteroch behov. Stöd lill regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner samt till regionala museer och regionala bibliotek utgår iform av bidrag lill ell antal grundbelopp. fastställer det totalaantalet grundbelopp för resp. ändamål. Fördelningen på institutioner görs avstatens kulturråd. I enlighet med principbeslut skallhuvuddelen av verksamheten vid regiönmusiken och Rikskonserter överföras tilllandslingen. Den regionala kulturminnesvården har sedan den enorganisation med länsanlikvarier knutna till länsstyrelserna. I två motioner las upp frågan om en förändring av detstatliga stödet till regional kullurverksamhel. Enligt motion 512 (m) är del nu dags alt utarbeta ettförslag lill en friare form av statsbidrag än den som är bunden lill ell visstantal grundbelopp. Ett decenniums erfarenhet visar enligt motionärernas meningatt systemet med grundbelopp missgynnar de regioner som arbetar friare och meraflexibelt än de som uteslutande satsar på fasta institutioner. KrU1984/85:16 8 bör kunna få en större frihet i valet avorganisation och inriktning av t. ex. länsteaterverksamhelen. Även enligt motion 2202 (c) bör det nu övervägas om delstatliga slödel i fortsättningen skall ha formen av grundbelopp till vissabestämda institutioner eller någon annan form. Det statliga stödet lill fleraolika regionala ändamål skulle t. ex. kunna slås samman.och utgå i meraschabloniserad form. Elt framlida bidragssystem kan enligt motionärernasmening också länkas fä en form som liknar det kommunalaskalteutjämningssyste-mel. Den i motionen föreslagna parlamentariska kommitténför översyn och utvärdering av kulturpolitiska beslut bör också fä iuppdrag att överväga ett nytt statligt stöd till den regionalakulturverksamheten (yrkande 1 delvis). Utskottet har inledningsvis i detta avsnitt kort redovisathuvuddragen i del nuvarande stödet till regional kulturverksamhet. Utskottethar vid tidigare tillfällen kunnat konstatera att systemet med grundbelopp inneburiten stimulans för landsting och kommuner att starta regionala och lokalainstitutioner. Vid de två föregående riksmötena har utskottet dessutomkonstaterat att det råder enighet om all de ytterligare resurser som kantillföras institutioner som omfattas av grundbeloppssystemet bör fördelasunder största hänsynstagande till decentraliseringsmålet inom kulturpolitiken.Utskottet har också framhållit all utbyggnad av kulturverksamheten iunderförsörjda regioner tillhör de uppgifter som måste prioriteras under denärmaste åren. Utskottet har också påpekat att decentrali-seringssträvandenamåste ses i ett relativt långt tidsperspektiv (KrU 1983/ 84:18 s. 12 13). 1årets budgetproposition (bil. 10 s. 38 39) anför föredragande statsrådet attvissa regionala institutioner är för små och att det är angelägetall dessa ges bättre förutsättningar att verka. Han räknar t. ex. inte med attstaten kan medverka till alt skapa nya regionteal-rar förrän situationen för deminsta av dem som redan finns har förbätt-rats. Utskottet är för sin del inle berett att förorda en allmänöversyn syftande till en övergäng till ett helt nytt statligt stöd tillregional kulturverksamhet. Den ännu pågående uppbyggnaden av denna verksamhetskulle allvarligt kunna störas av en så omfattande omläggning av det statligastödet. Inom vissa områden, t. ex. beträffande regional teaterverksamhet, kandet dock finnas behov av en komplettering av grundbeloppssystemet. En sådankomplettering föreslås också i årets budgetproposition genom permanent-ning avdet tidigare utgående stödet till verksamhet med barn- och ungdomsteater iHallands och , vilka båda saknar en regional teaterinstitution avden typ som erhåller bidrag enligt grundbeloppssysle-met. Utskottet behandlar idet följande under punkt 18 denna anslagsfråga. Ulskottet erinrar om att ett statligt stöd skall utformastill den del av regionmusiken och Rikskonserter som skall överföras tilllandslingen. Frågan bereds av en organisationskommitté. KrU1984/85:16 9 vid den forisatta beredningen av detta ärende inomregeringskansliet även kommer att övervägas huruvida annat statligt stöd tillregional kulturverksamhet kommer att behöva förändras. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att riksdageninte bör begära en sådan översyn av det statliga stödet lill regionalkulturverksamhet som yrkas i motionerna. bör därför avslå motion 512 saml motion 2202 yrkande 1 i nu aktuell del. De regionala aspekterna påleaterulbudet och stålens stöd lill olika former av regional teaterverksamhettas upp i tre motioner. bör enligt motion 2202(c) begära en utredning om turnéverk-samhei för miisiktealerl syfte att få ettjämnare utbud över landet. Den nya regionala musikorganisationens insatser påmusikteaterns område bör enligt motionärernas mening kunna samordnas medverksamhet i Riks-konserters, och Operans regi. börenligt motionen få i uppdrag all göra den i motionen begärda utredningen(yrkande 2). Vid riksdagsbehandlingen av proposition1984/85:1 om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter erinradeutskottet (KrU 1984/85:7 s. 24 25) om att den centrala musikkommittén somförbereder omorganisationen har lill uppgift att bl. a. utreda frågan om hurslöd från den centrala musikinstitutionen skall kunna lämnas till olikaturnéer. Denna uppgift för kommittén innebär bl. a. att kommittén i fråga ommusikteater måste la ställning till avgränsningen gentemot Riksteaternsverksamhet. Utskottet konstaterade att kommittén således får anledning alt iviss utsträckning pröva frågan om turnerande musikleater. Med hänvisning tillde mänga uppgifter som åligger kommittén och den korta lid som står till dessförfogande var dock utskottet inle berett alt förorda en vidgning av kommitténsuppdrag i enlighet med ett motionsyrkande om turnerande musikteater. Utskotteterinrade också om kommitténs uppdrag alt utarbeta samverkansmodeller för de nyahuvudmännen. I årets budgetproposition (bil. 10, s. 39 40)konstaterar föredragande statsrådet att teatrarnas lurnéverksamhet har minskatberoende pä både anslagsutveckling och intern kostnadsutveckling. En utredningav del slag som föreslås i motion 2202 om samordning och utveckling av turnéverk-samhelentorde komma att resultera i ökade krav på statliga insatser. Ulskottet anser all del arbele som görs inom centralamusikkommit-tén inte bör föregripas genom att en parallell och meraövergripande utredning görs av . Först sedan kommitténs arbeteavslutats kan man bedöma huruvida ytterligare utredningsarbete behöver görasbeträffande samordning av musikteaterns lurnéverksamhet och beträffandekostnaderna för en spridning av denna form av lealer i landet. KrU1984/85:16 10 Ulskottet förutsätter au denfortsatta diskussionen om musikiealerns turnéverksamhet även utgår frånanalyser av av teaier och dans engranskning av slailig förvahning av kultur. Vidare finns etl brett underlag fördenna diskussion i , staten och kulturpolitiken(KOSK). bör med hänvisning till del anförda avslå yrkande 2 i motion2202. Enligi motion 1812 (s) börriksdagen begära förslag från regeringen som möjliggör /(-r/.s-fl//teaterve/ksa/nhei i glesbygd. Motionärerna hävdar all befinner sigi en svår ekonomisk situation och att detta kommer att drabba länmycket hårt eftersom detta län saknar en regional tealerensemble. Motionärernaanser att vilken modell som än väljs för en minskning av kostnaderkommer de lokala teaterföreningarnas verksamhet i länet alt försvinna. 1 motion 1302 (s) tas upp frågor om det statliga stödettill . stadsteater.Folkteatern i och i . Motionärerna påpekar allstörre delen av tillkommande grundbelopp under senare är har tilldelats deregionala teatrarna. Med hänvisning härtill och till de ökade satsningar somkommuner och landsting gjort pä de i motionen nämnda fem teatrarna hemställermotionärerna att medlen till grundbelopp lill regionala och lokala teater-,dans- och musikinstitulioner skall omfördelas till förmån för dessa fem teatrar(yrkande 2). Vidare hemställer motionärerna att i ochMalmö stadsteater skall erhålla det högre grundbelopp som utgår tillmusikinstitulioner för den del av dessa tvä teatrars verksamhet som är atthänföra lill musikteater. Även denna förstärkning av de två teatrarna skallenligt motionen ske genom omfördelning inom anslaget (yrkande 1). Utskottet har i del föregående redovisat att föredragandestatsrådet i budgetpropositionen (bil. 10, s. 38 40) lar upp frågan omregional utveckling inom kulturområdet. Statsrådet uttalar därvid att det ärangeläget att framför allt de små, regionala institutionerna både museer ochteatrar ges bättre förutsättningar att verka. Den ytterligare satsning somföreslås i årets budgetproposition pä de regionala museerna och teatrarna ärenligt statsrådet etl led i decentraliseringen inom kulturområdet;