bet · G801BoU13 · 1984-12-31 00:00:00 — beslut om lån för ombyggnad av bostadslägenheter iområden med stor andel outhyrda lägenheter till lokaler får meddelas intill ettbelopp om 60 milj. kr. under /86. 1 motion 2139 (m) yrkande 2 såvitt nu är i fråga föreslåsatt miljöbidrags-lånen och de särskilda lokallånen avvecklas. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 45) anges att denlångivning som de särskilda lokallånen avses att medverka till att lösa kanberäknas kvarstå även . har givit uttryck för enliknande uppfattning. Utskottet som inte genom motion 2139 (m) eller eljesterhållit information som ger uttryck för ett annorlunda ställningstagande änregeringens beträffande ramen for särskilda lokallån tillstyrker på ibudgetpropositionen anförda skäl en ny låneram för /86. BoU1984/85:13 41 Också möjligheterna att bevilja s.k. miljöbidragslån bör finnas kvar. Motion 2139 (m) yrkande 2 såvitt nu är ifråga avstyrks därför. I motion 2139 (m) yrkande 6, 2801 (fp) yrkandena 26 och 29det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga föreslås bidragsgivningen tillåtgärder i bostadsområden avvecklas. Utskottet delar uppfattningen i budgetpropositionen (bil.13 s. 58) om att under innevarande budgetår ej utnyttjad ram avseende bidragtill åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter skall fåutnyttjas under /86. Behovet av bidrag för tiden därefter fårbedömas vid den årliga riksdagsbehandlingen av anslag till bostadsförsörjningen.Denna fråga behandlar utskottet nedan (avsnitt 4.11). Motionerna 2139 (m)yrkande 6 och 2801 (fp) yrkandena 26 och 29 det sistnämnda yrkandet såvitt nuär i fråga avstyrks med hänvisning till vad nu anförts. Hyresförlustlånutgick för hyresförluster hänförliga 1980. 1 motion 470 (vpk) yrkande 3 föreslås ett återinförande avhyresförlustlånen för de allmännyttiga bostadsföretagen. Utskottet som hadeatt behandla ett motsvarande yrkande anförde då (BoU 1983/84:23 s.32). Sedan hyresförlustlångivningenupphört har flera åtgärder vidtagits för att söka minska antalet outhyrdalägenheter och därmed också hyresförlusterna. a. beslutat(CU 1982/83:8) om vissa stödåtgärder för bostadsområden med stor andelouthyrda lägenheter. Stödet innefattar dels särskilda låneregler för attunderlätta att bostäderna skall kunna byggas om och utnyttjas för andraändamål, dels ett direkt stöd till de värst drabbade företagen. Stödet syftartill att stimulera tillkomsten av ett aktivt arbete i företag och kommuner medhithörande frågor. En förutsättning för stöd är därför att konkreta åtgärdervidtas. Enligt utskottets mening torde ett stöd med denna "aktiva"utformning vara det effektivaste sättet att komma till rätta medproblemen med outhyrda lägenheter och därigenom också minska hyresförlusterna.Ett återinförande av ett mera "passivt" stöd av den typ somhyresförlustlånen representerar är enligt utskottets mening därmed inte motiverat.Motion 2010 (vpk) yrkande 4 avstyrks med hänvisning till vad nu anförts. Utskottet vidhåller sittställningstagande. Motion 470 (vpk) yrkande 3 avstyrks därför. Slutligen föreslås i motion 2801 (fp) yrkande beslutar att möjligheter till eftergift av hyresförlustlån skallavskaffas fr. o. m. den . Som framgått ovan upphörde hyresförlustlångivningen vidutgången av . Bestämmelserna om eftergift gäller fortfarande. Kommunernaoch bostadsföretagen har haft anledning att räkna med att statsmakternafullföljer sitt ansvar även beträffande möjligheterna att erhålla eftergift.Utskottet kan inte stödja förslaget i motion 2801 (fp) yrkande 27. Etttillmötesgående av detta förslag kan väntas medföra stora och inte beräknadeytterligare kostnadsökningar för bostadsföretagen och kommunerna. BoU 1984/85:13 42 4.11Boendemiljöbidrag m. m. Bidrag till förbättring av boendemiljön kan lämnasför åtgärder som förbättrar boendemiljön i flerbostadshusområden, som harfärdigställts . Ytterligare förutsättningar för bidrag är attåtgärderna behövs på grund av de sociala förhållandena i området eller avserett bostadsområde där det finns betydande svårigheter att få avsättning förlägenheterna. För bidragsansökningar inlämnade den 10 november1982 gällde undantag från bestämmelserna om särskilda socialaförhållanden eller uthyrningsproblem som förutsättning för bidrag. Fr. o. m.den gäller att om hyresgästerna i det berörda området har ettinflytande över den ekonomiska förvaltningen och om förvaltningen sker ibegränsade förvaltningsenheter kan bidrag lämnas även om det inte föreliggersociala problem eller problem med outhyrda lägenheter. Bidrag lämnas med högst75 % av den godkända kostnaden för åtgärden, dock högst med . Bostadslån och räntebidrag kan lämnas för de bidragsgrundandekostnader som inte täcks av bidraget. Förbidragsgivningen fastställer ramar budgetårsvis. Regeringen harriksdagens bemyndigande att överskrida ramen om det behövs avsysselsättningsskäl. I de fall ramen vidgas av sysselsättningsskäl gäller förfolkrörelsekooperativa bostadsrättsföreningar ett undantag från bestämmelsernaom särskilda.sociala förhållanden eller uthyrningsproblem som förutsättning förbidrag. Ibudgetpropositionen föreslås för nästa budgetår en gemensam beslutsram av 80milj. för bidrag till förbättring av boendemiljön och för bidrag tillåtgärder i områden med stor andel outhyrda lägenheter. Utformningen av detsist nämnda bidragssystemet har kortfattat beskrivits i föregående avsnitt. anser enligt vad i budgetpropositionen angetts (bil. 13 s. 73) attinneliggande ansökningar om boendemiljöbidrag i och för sig skulle motivera attbidragsramen vidgades. I nuvarande statsfinansiella läge anges detta dock intemöjligt att göra. Imotionerna 2139 (m) yrkande 10 och 2801 (fp) yrkande 29 det sistnämndayrkandet såvitt nu är i fråga föreslås att bidragsgivningen avseendeförbättring av boendemiljön upphör. Någon ram för nästa budgetår bör sålundainte medges av . I motion 2152 (c) yrkande 12 föreslås attbidragsgivningen avvecklas . Yrkandeti motion 2683 (vpk) innebär att bidragsramen bör ökas med 280 milj. kr. ochsålunda bestämmas till 360 milj. kr. för nästa budgetår. Bidragsgivningenavseende förbättring av boendemiljön har gjort det möjligt att tillföra mångabostadsområden inte minst sådana i vilka sociala problem finns ökadekvaliteter. Som framgår av vad ovan anförts och av bostadsstyrelsensanslagsframställning finns från bostads- BoU 1984/85:13 43 företagenoch de boende fortfarande ett stort intresse för förbättringar av boendemiljön.Detta intresse bör mötas av ett positivt gensvar från statsmakterna. Utskottetkan inte dela vad t. ex. i motion 2139 (m) anförts om att satsningar päboendemiljöförbättringar skall bedömas väsentligen utifrån ett företagsekonomisktperspektiv. Ett sådant synsätt kommer enligt utskottets uppfattning i mångafall att innebära att de bostadsföretag som har störst behov av att vidtaåtgärder för förbättringar i boendemiljön troligen är de som kommer att få destörsta svårigheterna att genomföra förbättringarna om bidragsgivningen upphör.Det anförda innebär att utskottet avstyrker motionerna 2139 (m) yrkande 10 och2801 (fp) yrkande 29 det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga. Utskottetdelar vad i motion 2683 (vpk) anförts om vikten och nödvändigheten av att deboendes inflytande över sin boendemiljö stärks och förbättras. Som också anförsi budgetpropositionen finns det i och för sig behov av vidgning av ramen.Utskottet ansluter sig emellertid till vad i budgetpropositionen anförts om attdet av statsfinansiella skäl inte är möjligt att med utgångspunkt i antaletinneliggande ansökningar bestämma omfattningen av ramen. På skäl som anförts ibudgetpropositionen avstyrker utskottet motion 2683 (vpk). Det bör isammanhanget erinras om att möjligheter finns att som komplement tillboendemiljöbidragen få bostadslån (miljöbidragslån) med räntebidrag föråtgärder som syftar till att förbättra boendemiljön. Utskottettillstyrker regeringens förslag om gemensam ram för beslut om bidrag tillförbättring av boendemiljön samt för bidrag till åtgärder i områden medouthyrda lägenheter och om ramens omfattning. motion 2152 (c) yrkande 12 såvitt nu är i fråga föreslagits om en femårigavvecklingsperiod av boendemiljöbidrag bör inte vinna bifall.Bidragsgivningens omfattning m; m. får prövas vid riksdagensbehandling av frågan. bör inte genom ett bifall till motionsyrkandetbinda det framtida handlandet på det sätt motionärerna föreslår. Somframgått ovan har tidigare givit regeringen möjlighet att vidga ramenför beslut om boendemiljöbidrag orn det behövs av sysselsättningsskäl. Ibudgetpropositionen förordas att den i det föregående beskrivna gemensammaramen skall få överskridas om det behövs av sysselsättningsskäl. I motion 2139(m) yrkande 19 såvitt nu är i fråga avstyrks detta förslag. I motion 2140 (s)yrkande 2 föreslås att ramen skall få överskridas även av bostadssociala skäl.Med utgångspunkt i vissa förhållanden i erinras i dennamotion om att bostadsområden som haft brister i miljön bl. a.genom stor omflyttning utsätts för kraftig förslitning med ytterligareförsämrad boendemiljö som följd. Andelen tomma lägenheter har fortsatt attöka. Ävenenligt utskottets uppfattning kan det finnas anledning att öka möjligheternaatt med användande av stödet till förbättring av boendemiljön i högre grad änför närvarande göra det möjligt att ta hänsyn till BoU 1984/85:13 44 bostadssocialaskäl på sått som förordas i motion 2140 (s) yrkande 2. bör medanledning av regeringens förslag och det nu behandlade motionsyrkandet genomett tillkännagivande medge att den gemensamma ramen får överskridas inte baraav sysselsättningsskäl utan även av bostadssociala skäl. Vad nu förordats låtersig inte förenas med motion 2139 (m) yrkande 19 såvitt nu är i fråga. 1motion 2140 (s) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om gemensam ram för bidrag som utgår till bostadssektorn ochi yrkande 3 ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om förbättring avboende- och fritidsmiljön i nyare bostadsområden i tätorterna. a. att en översyn av bidragsgivningen inom bostadssektorn bör görasså att bättre möjligheter än skapas att ge bidrag som stimulerartill förbättring av brister i boende- och fritidsmiljön. Anslag bör mera direktkunna riktas till anordnande av allmänna samlingslokaler, kolonistugeområdenoch odlingslotter i tätorternas nyare bostadsområden. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om vikten av en ytterligare förbättring avmiljön i flera av våra bostadsområden. För flera av de ändamål som enligtmotionärernas mening bör stödjas ekonomiskt utgår stöd . Det gällerstöd till allmänna samlingslokaler och till anordnande av odlingslotter. Detkan i och för sig hävdas att skäl finns att förorda den av motionärerna begärdaöversynen. Emellertid bör erinras om att i bostadskommitténs uppdrag bl. a.ingår att göra en översyn av de ekonomiska förutsättningarna vidbostadsförnyelse särskilt i fråga om komplettering av den yttre miljön.Kommitténs arbete beräknas avslutas . Det är enligt utskottetsmening lämpligt att avvakta resultatet av detta arbete innan beslut om eneventuellt kompletterande översyn fattas. Motion 2140 (s) yrkandena I och 3avstyrks med hänvisning härtill. Bostadsstyrelsenföreslår att ett särskilt tidsbegränsat bidrag inrättas för anläggande ochdrift av bygglekplatser. Bidraget föreslås lämnas i form av ett engångsbelopptill en del av kostnaden för anläggande och drift. Bi-dragstagarkategorierskall vara desamma som för boendemiljöbidragen. förslagavvisas i budgetpropositionen med hänvisning till det statsfinansiella läget. 1motion 1127 (s) begärs ett tillkännagivande av innebörden att en delav boendemiljöbidraget kan användas som bidrag till anläggande avbygglekplatser med personal . Bidraget bör kunna inråttaspå försök under förslagsvis . Denav motionärerna behandlade frågan har behandlats i budgetarbetet men avvisatspå ovan anförda skäl. Utskottet har inte genom motionen tillförts motiv för attfrångå ställningstagandet i budgetpropositionen. Motion 1127 (s) avstyrks. 1två motioner med likalydande yrkanden motionerna 1484 (s) och 2757 (fp, m, c) föreslås ett tillkännagivande om angelägenheten av att BoU 1984/85:13 45 bevaraeffekten av bidragsgivning för byggnadsvård och särskiltåtgärderna för att förbättra boendemiljön. Motionärerna,som bl. a. tar upp de s. k. antikvariska överkostnaderna vid upprustning avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse, erinrar om att med utnyttjande av den s.k. tillstyrkanderamen för tilläggslån till kulturhistoriskt värdefullbebyggelse det finns möjligheter att göra insatser för byggnadsvården.Motionärerna finner det också rimligt att boendemiljöbidragen utnyttjas föratt stödja upprustning av äldre värdefull bebyggelse. Ramen förboendemiljöbidragen är enligt motionärernas uppfattning av stor omfattning. Beträffandesistnämnda fråga förhåller det sig tvärtom; ansökningar om bidrag överstigersom framgått ovan kraftigt beslutanderamen. Redan på denna grund avstyrkerutskottet bifall till motionerna 1484 (s) och 2757 (fp, m, c). Det kan dessutomerinras om att den s. k. tillstyrkanderamen för tilläggslån ökade kraftigtmellan och 1985. 4.12Räntebidrag m. m. Räntebidrag enligt bostadsfinansieringsförordningen(1974:946) lämnas med belopp som motsvarar skillnaden mellan den verkligaräntekostnaden för bostadslån och underliggande kredit inom låneunderlaget förbostäder och en garanterad ränta beräknad på det ursprungliga beloppet församma lånedelar. För vissa låntagarkategorier, s. k. privata fastighetsägare,lämnas räntebidrag även för en viss del av den beräknade kostnaden för egetkapital. Vid ombyggnad av andra hus än egnahem kan räntebidrag lämnas för markkostnader,även om de inte ingår i låneunderlaget. Dengaranterade räntesatsen för av lånetiden utgör för närvarande4,för egnahemsägare och mellan 2,15 och för övrigalåntagarkategorier Den höjs på visst sätt genom s. k. upptrapp-ningar.Dessa utgör för egnahemsägare och förövriga låntagarkategorier. har också genomförts vissa extraupptrappningar av den garanterade räntan. Räntebidragssystemetomfattar hyres- och bostadsrättshus byggda eller ombyggdasenare än år 1957.1 fråga om egnahem omfattar systemet endast sådana hus förvilka bostadslånet har utbetalats , dvs. i huvudsak hus byggdaefter . Systemet omfattar hyres- och bostadsrättshus med ca1 300 000 lägenheter och 300 000 egnahem. 1 detta antal ingår inte lägenheter ihus som enbart har energisparlån. Räntebidragssystemetomfattar vid sidan av lån till reguljär ny- och ombyggnadsverksamhet även lånsom har lämnats för åtgärder för en bättre hushållning med energi, s. k.energisparlån, och lån för åtgärder vilka behövs för att minskaradondotterhalten i bostäder, s. k. radonlån. Räntebidrag lämnas också förvissa typer av underhållslån och i vissa fall BoU 1984/85:13 46 vidförbättring av bostadshus genom underhålls-, reparations- och energisparåtgärder. 1motion 2707 (m) yrkande 11 och motivledes i motion 2139 (m) förordasforändringar inom räntebidragssystemet. Med utgångspunkt i vad i den sistnämndamotionen anförts kan motionärernas förslag sammanfattas på följande sätt.Motionärerna föreslår för nyproducerade och ombyggda hyres- och bostadsrättshusen årlig uppräkning av den garanterade räntan . Höjningen görs från engaranterad ränta på 3,för hus där bostadslån betalas ut . Förföljande nytillkommande årgångar räknas den lägsta garanterade räntan uppenligt motionärernas förslag och blir då för , för ,för osv. För äldre årgångar beräknas en garanterad ränta för år1985. Höjningen görs av husets ålder eller ombyggnadsår t. o. m.år 1985 med utgångspunkt i en garanterad ränta om under byggnadsåret. m. höjs den garanterade räntan liksom för nya hus. Föratt förhindra alltför stora boendekostnadsökningar i det enskilda falletföreslås införandet av en spärregel. Denna skall innebära, att fastighetsägarna,till följd av förändringarna i räntebidragssystemet, får höja hyran medmaximalt /m. Detta innebär att hyreshöjningen för en trerummare på 80 mbegränsas till högst /mån. För bostadsrätter föreslås motsvarandespärregel. För dessa innebär förslaget att upptrapp-ningen av den garanteraderäntan begränsas till maximalt /m. Motionärerna beräknar att"taket" för bostadsrätter minskar statens besparing med maximalt 50milj. Motionärernaberäknar den årliga besparingen av förslaget till ca . Avmotionen kan utläsas att ca hälften av besparingen faller på nästa budgetår.För beståndet av ägda småhus föreslås ingen förändring. Däremot föreslås attingångsräntan för nyproduktionen skall höjas i takt med uppräkningstakten fördenna upplåtelseform, dvs. hus som byggs erhåller en ingångsränta på 6,. Medanledning av vad ovan redovisats vill utskottet anföra följande. Det förslagsom motionärerna lägger fram överensstämmer i princip med vad i motioner (m)behandlats av civilutskottet (CU 1981/ 82:26 s. lOoch1982/83:22 s. 30-32)och av bostadsutskottet år l984(BoU 1983/84:23 s. 29 30).Vad i dessa betänkanden anförts kan sammanfattas sålunda. Ett genomförande avmotionsförslaget skulle medföra så stora kostnadsökningar för de boende ochdessutom leda till sådana olikheter i boendekostnaderna med hänsyn till olikaupplåtelseformer att stora delar av den sociala bostadspolitiken skulleraseras. Mot vad nu sammanfattningsvis redovisats har utskottets ledamöterfrån moderata samlingspartiet reserverat sig. Utskottetkan inte heller finna att i den nu aktuella motionen angivits några nya motivsom innebär att utskottet skulle frångå sin tidigare upp- BoU 1984/85:13 47 fattning.Tvärtom kan det med fog hävdas att ett accepterande av motionärernas förslaginte sällan innebär att hyrorna kommer att höjas med . utöver"den normala" hyreshöjningen och därpå följande år med ytterligare I000 kr. Det kan också hävdas att den av motionärerna föreslagnaspärregeln snarare blir en huvudregel än ett undantag. Motionärernasmålsättning är bl. a. avveckling av de generella subventionerna. Dennamålsättning förverkligas till inte ringa del redan vid införandet av det av demförordade systemet. Sålunda kommer praktiskt taget alla hyres- ochbostadsrättshus byggda att slås ut ur systemet. Spärregelninnebär att kostnadsökningar utöver /m- avses belasta fastighetsägaren.Hur denne skall täcka sina ökade kostnader framgår inte av motionen. I de fallfastigheten ägs av ett allmännyttigt företag torde de ökade kostnaderna i deflesta fallen komma att få täckas genom ökade kommunalskatter. Denna effektlåter sig inte förenas med vad i motioner (m) föreslagits om nödvändigheten av attsänka skatterna. Spärregeln låter sig knappast heller förenas medmotionsförslag (m) om "ett marknadsan-passat hyressättningssystem".Den reflexionen kan också göras att ett genomförande av motionärernas förslagförmodligen torde innebära att nyproduktionen av hyres- och bostadsrättshus idet närmaste upphör. Ytterligarekan anföras att genom bruksvärdessystemet stora förmögenhetsomfördelningartill förmån för de privata fastighetsägarna skulle bli följden av ettförverkligande av motionsförslaget. Utskottet(s, c, fp, vpk) har tidigare i skilda sammanhang (se bl. a. BoU 1983/84:23 s.30) och även inledningsvis i detta betänkande givit sin anslutning till ettfinansieringssystem med klar bostadssocial prägel. Det måste nu konstateras,liksom vid tidigare behandling av motsvarande motioner, att ett förverkligandeav motionärernas förslag inte gör det möjligt att bibehålla denna målsättning. Slutligenvill utskottet erinra om att bostadskommittén har som en av sina huvuduppgifteratt överväga hur ett nytt finansieringssystem skall utformas. finns inte anledning att ändra utgångspunkterna för detbostadspolitiska stödsystemet som lades fast . En central uppgift förbostadspolitiken anges i direktiven vara att medverka till att bostadsbeståndeti större utsträckning än fördelas till hushållen efter deras behov. Medhänvisning till vad nu anförts och till att ett förverkligande av motionärernassynpunkter praktiskt taget skulle rasera möjligheterna att genomföra och vidmakthålladen sociala bostadspolitiken avstyrker utskottet bifall till motion 2707 (m)yrkande 11. Imotion 2801 (fp) anförs att bostadsfinansieringssystemet studeras avbostadskommittén. Eftersom de fullständiga konsekvenserna av kommitténsstudier inte är klarlagda för kapitalmarknad, statsbudget och de boende villinte motionärerna binda sig för något alternativ men anger att BoU1984/85:13 48 inriktningen måste vara att avveckla subventionssystemet.Inom loppet av bör en minskning av subventionerna med 46 miljarderkronor vara möjlig. Motionärerna har sålunda inte underställt någotkonkret förslag om subventionssystemets framtida utformning. Utskottet delar,utan att ta ställning till vad motionärerna anfört om minskning av subventionerna,uppfattningen i motion 2801 (fp) om att resultatet av bostadskommitténs arbetebör avvaktas. I motion 2152 (c) yrkande 8 såvitt nu är i fråga tas upp fråganom upptrappningen av räntebidrag till äldre låneformer. Fastigheter som omfattasav dessa låneformer har enligt motionärerna uppförts i ett väsentligtannorlunda kostnadsläge än dagens. Upptrappningstakten bör därför kunna öka. Även finansieringens utformning för de bostadshus sommotionärerna tagit upp torde komma att övervägas av bostadskommittén. Motion2152 (c) yrkande 8 såvitt nu är i fråga avstyrks med hänvisning till pågåendeöverväganden. 1 motion 2157 (c) föreslås en ändring av räntebidragsreglernai bostadsfinansieringsförordningen så att för förskolor som drivs iföräldrakooperativ eller privat regi långivningen skall förenas medräntebidrag. Bostad kan under högst få användas som barnstuga.Räntebidrag utgår då inte. Oavsett huvudmannaskapet för barnstugan gällersålunda att räntebidrag inte utgår. Utskottet finner inte tillräcklig anledning föreligga attföreslå en ändring av bostadsfinansieringsförordningen enligt vad i motion 2157(c) föreslagits. I motionerna 2139 (m) yrkande 4 såvitt nu är i fråga, 2152(c) yrkande 6 och 2801 (fp) yrkandena 18 och 19 föreslås att de förändringarinom räntebidragssystemet som beslöt om med anledningav beslutet om en statlig fastighetsskatt avskaffas. 1 motioner (m), (c) och(fp) som hänvisats till skatteutskottet föreslås att fastighetsskattenavskaffas. Dessa motioner har avstyrkts av skatteutskottet (SkU 1984/ 85:36). Med hänvisning till skatteutskottets beslut och till vadbostadsutskottet anförde (BoU 1984/85:8 och 9) om behovet avförändringar inom räntebidragssystemet med anledning av en fastighetsskattavstyrker utskottet motionerna 2139 (m) yrkande 4 såvitt nu är i fråga, 2152(c) yrkande 6 och 2801 (fp) yrkandena 18 och 19. Slutligenbehandlas i detta avsnitt två motionsyrkanden om räntelån. I motion 2152 (c) yrkande 9 och motivledes i motion 2246(c) föreslås ett tillkännagivande om en övergång till räntelån förnyproduktionen. Enligt vad utskottet erfarit övervägs inombostadskommittén i anslutning till arbetet med ett revideratbostadsfinansieringssystem även frågan BoU1984/85:13 49 Även beträffande förslaget i motion 2152 (c)yrkande 9 bör bostadskommitténs överväganden samt beredningen av dem avvaktas. Slutligen behandlar utskottet i detta avsnitt motion 1480(m). 1 denna motion behandlas frågan om amorteringstakten för befintligaräntelån. övergavs det infördaparitetslånesystemet till förmån för det nuvarande systemet med bostadslån ochräntebidrag. 1 samband därmed ändrades också reglerna för betalning av räntaoch amortering på utestående paritetslån. Systemet med omfördelning av räntaoch amortering på det statliga lånet genom att en del av den årliga räntan pålånet lades till låneskulden avskaffades. I stället infördes en ordning föromfördelning i tiden av räntebetalningar och amortering som baserar sig på atträntebidrag ges till en del av kapitalkostnaderna på samtliga lån ifastigheten. med att paritetslånesystemet infördes öppnadesen möjlighet för vissa äldre låneformer till uppskjuten ränta och amortering.Ett särskilt räntelån infördes. Räntelån ges för en del av låntagarensräntekostnader för statliga bostadslån enligt bostadslånekungörelse(1962:537), egnahemslån eller tertiärlån och för underliggande kredit.