bet · G801KU35 · 1984-12-31 00:00:00 — : Det här är en utfrågning och vi skall intedra några slutsatser , men det finns fyra skäl till att jag anser att detexisterar ett samband, och dem kan jag föra fram nu: För det första finns det ett tidsmässigt samband. För det andra finns det ett beloppmässigt samband. Denkredit som ställdes till förfogande svarar väl mot de förluster som BPA haderåkat ut för. För det tredje finns ett personmässigt samband. Sammapersoner som förhandlar om krediten deltar i förhandlingarna mellan BPA och denalgeriska staten. För det fjärde fick BITS ingen information om att manskulle vara med i det här sammanhanget förrän innan BITS skulle hasitt sammanträde . Jag tycker att detta indikerar ett starkt samband, men jagrespekterar att vi har olika uppfattningar. KU1984/85:35 133 : Det kan inte finnas något tidsmässigtsamband. Det kan väl inte vara riksdagsman uppfattning att det faktumatt ett svenskt företag befinner sig i svårigheter innebär att svenskaambassaden skall straffa andra svenska företag i deras försök att erhålla storaprojekt i . Det hade varit besynnerligt om det faktum att BPA befannsig i trångmål skulle innebära att , och skullefråntas möjligheterna att konkurrera på den algeriska marknaden. Talet om etttidsmässigt samband betraktar jag som fullständigt irrelevant. När det gäller beloppet är jämförelsen helt felaktig.BPA;s krav på uppgår till 92 miljoner dinarer, i runt tal 160 milj.kr. Det gåvoelement som erbjöds som en del av u-krediten låg på 250 miljoneroch utgör enligt en särskild beräkningsmetod av en kredit på ca650 miljoner. Det finns inget beloppssamband. Vad gäller ett eventuellt personmässigt samband vill jagsäga att jag är ambassadör i . Mitt uppdrag är att företräda överhela fältet. Det faktum att jag råkar vara involverad i som gäller BPA:s tvist kan aldrig leda till att jag sägertill , och att de får vända sig tillnågon annan om de behöver hjälp. Det hade varit ett besynnerligt sätt att tolkamitt uppdrag i . När det gäller BITS vill jag upprepa att jag inte vidtognågra åtgärder för att informera , eftersom jag såg detta som enfråga som rörde . Därför valde jag att gå genom kanslihuset, därBITS:s styrelse finns. : Den slutsats man måste dra av allt detta äratt en Expressenjournalist har satt ihop en historia på lösa boliner. : Det är exakt vad det är, herr viceordförande! BertU Fiskesjö: Ambassadören har sagt att deanmärkningar som kom från grundade sig på att hanmissförstått den franska texten i det brev som ambassadören hade satt upp. Jagblev inte riktigt på det klara med i vilka avseenden som det fannsöversättningsfel. Det skulle vara intressant att höra mer konkret vad detegentligen gällde. : I brevet står det iförsta stycket: Jag bekräftar att den i princip är bereddatt tillhandahålla en ramkredit om ca som skulle varatillgänglig för finansiering av svensklevererade varor. I tredje stycket preciserar jag att om den algeriskaregeringen skulle välja att utnyttja denna ramkredit för förverkligande av deindustriprojekt som berör den algeriska utvecklingsplanen när det gällertelekommunikationer, läkemedelsindustri och agro-industri skulle man kunnapåräkna en subvention om , dock inte högre än 250 milj. kr. Om maninte känner till distinktionen mellan en ramkredit och en u-kredit. KU1984/85:35 134 kan man få intrycket att 250 miljoner skulle tas urramkrediten. Man kan faktiskt tolka brevet på detta sätt, men det var intemeningen. Till saken hör att tackade nej till ramkrediten,eftersom den ansågs för dyr. De 250 miljonerna hade faktiskt också kuhnat tasur ramkrediten. Det hade varit möjligt att låta u-krediten löpa. Men brevetsformulering kan leda till missförstånd. Man kan tro att ramkrediten på 1miljard kronor skulle utgöra den totala u-krediten, eftersom 250 miljoner iräntesubventioner eller gåvoelement skulle utgå - det var inte specificerat -ur en u-kredit om 650 miljoner. Där finns här en diskrepans, om ' man villförstå det så. hade inte algerierna förstått saken på det sättet. Jagförmodar att det var en säkerhetsåtgärd som man ville vidta i för attinte råka ut för en situation där algerierna möjligen skulle kunna tolkainnehållet i detta brev till sin fördel. Hela resonemanget faller dock platt till marken i och medatt algerierna sade att de inte ville ha ramkrediten, eftersom den var för dyroch de kunde få förmånligare villkor på annat håll, men det visste man inte då. Så har jag tolkat departementets önskan att i ytterligareett brev göra klart för den algeriska regeringen att man talade om två ting:ramkredit och u-kredit. BertU Fiskesjö: Som jag ser det är det ganska enkelt attöversätta texten rakt upp och ner, men jag skall inte gå in på den saken. Jag vill fråga om en annan sak. Där skriver han: "Jag har först nu fått möjlighet attse utkastet till brev från Dig till Oubouzar daterat ." Hur kan det komma sig att den som på tjänstemannaplanetinom regeringen har huvudansvaret fick tillfälle först då att ta del av brevet? : Jag mottog en instruktion, inkommentill , där det står att enligt statssekreterare skall brevet till Oubouzar i slutet av tredje stycket förses medföljande tillägg: "Finansieringsvillkor samt projektets omfattning ochinriktning fastställs genom överenskommelse mellan BITS och den algeriskamotparten." Jag hade ingen som helst anledning att tro annat än att GöstaEdgren hade tagit del av brevet i dess helhet och var helt införstådd med vadsom stod där, eftersom jag instruerades att skicka iväg brevet. BertU Fiskesjö: Det är då ett felaktigt påstående som hangör i sitt brev? : Det vågar jag inte svara på. BertU Fiskesjö: Jag har én fråga om den allmännastämningen. Enligt ambassadören blev det ingen som helst skillnad i algeriernasattityd till handläggningen av BPA-affären när det blev klart att man ställdedessa generösa krediter i utsikt? KU1984/85:35 135 : Av sekretesskäl utesluten text. Jag kunde inte märka någon uppmjukning, i synnerhet somalgerierna under hela den tid vi förhandlade sade att dessa krediter intekommer till del. Den algeriska inställningen är att vad vi gör är attsubventionera vår exportindustri och att algerierna inte kommer att få någonfördel av dessa krediter. Av sekretesskäl utesluten text. Den tanken skulle aldrig fallitalgerierna in att vad de betraktar som svenska subventioner till svenskindustri skulle mjuka upp deras inställning i BPA-frågan. Det har jag aldrigkunnat märka, i synnerhet som den uppgörelse jag undertecknade varhelt teknisk och inte på någon punkt gav någonting på hand i ersättningsfrågan,som ännu inte är löst. : Jag har en kompletterande fråga.Ambassadörens uppfattning är alltså att BPA-affären skulle ha fått denupplösning som den fick alldeles oavsett vad som hände med den andra fråga somvi har diskuterat här? : Inte nog med att de inte har ändratattityd, utan BPA:s tvist är inte löst. BPA har inte fått ett öre i ersättningpå de av BPA framställda kraven. Däremot finns en teknisk uppgörelse som gjortdet möjligt för BPA att utan ytterligare förluster slutföra arbetet påperimetern, på bevattningsanläggningen. Men den finansiella tvisten mellan BPAoch hydraulikadministrationen är olöst. BertU Fiskesjö: Att man fick till stånd denna tekniskauppgörelse var väl avgörande för att man kunde fortsätta med projektet? : Av sekretesskäl utesluten text. Jag skall inte trötta utskottet med en skildring avdetaljer i förhandlingarna, men det gällde huvudsakligen rörleveranser. IAlgeriet tillverkade betongrör för en bevattningsanläggning levererades från enfabrik från arbetsplatsen. När rören kom fram var de antingen sprucknaeller sönderslagna. BPA tvingades av algerierna att gräva ner rören. När rörensedermera provtrycktes sprack de. BPA tvingades lyfta ut rören ur perimeternoch sätta dit nya, vilket innebar förseningar, straffavgifter och kolossalautgifter. Man kan säga att den tekniska lösning som vi uppnådde ijanuari i stort sett begränsade sig till att hitta en ny tågordning somgjorde det möjligt för BPA att fullfölja sitt arbete på perimetern utan attbehöva stå för alla extra kostnader som algerierna hade debiterat BPA. Det fanns inget som helst samband med våra kommersiellaförehavanden. Det är därför jag tycker, om jag får ge utskottet ett råd -vilket kanske är förmätet - att man bör begära in och läsa överenskommelsen.Läs vad som KU1984/85:35 136 står i överenskommelsen som är undertecknad av de bådaambassadörerna! Där har ni hela förklaringen till den överenskommelse mankommit fram till. : Vi kommer att ta del av de handlingar vibehöver för behandlingen av ärendet. Jag vill skjuta in en fråga. Vi har inte bara tagit uppdet här speciella ärendet, utan vi har också tagit upp hela frågan omregeringens engagemang i exportfrämjande åtgärder. Vi har därvidlag fåttinformation från , för vilket både regeringen och näringslivet ärhuvudmän. Vi har fått ett intryck av att ambassadörerna spelar en central ochviktig roll i det avseendet. Eftersom vi har hört synpunkter från skullejag vilja utnyttja tillfället när vi har en ambassadör närvarande att fråga hurni ser på möjligheterna att ytterhgare förbättra de svenskaexportansträngningarna. : Det är ingen överdrift att påståatt av min arbetstid används till främjande av svensk export både iform av punktinsatser och i form av stöd åt företagen i tvister. I varje fall när det gäller statshandelsländer är det ennödvändighet att vi koncentrerar alla ansträngningar på just den sortensverksamhet. Vi lever i en värld där våra konkurrenter inte skyr några medel föratt öka sina marknadsandelar. De utnyttjar även politiska styrmekanismer. Av sekretesskäl utesluten text. Om vi vill behålla och helst ökavår marknadsandel kommer vi att tvingas vara närvarande ochinte bara låta företagen vara närvarande. Jag tror att vi kommer att tvingasatt alltmer arbeta hand i hand. Det här är svåra frågor. Utan att vilja ifrågasätta marknadsekonomins mekanismervill jag säga att världshandeln undergår en utveckling där regeringarnasingripanden blir allt nödvändigare. Vi kommer att behöva hämta ner exempelvisen kommunikationsminister över för att på politisk väg söka få tillstånd ett kontrakt. I ett land som är detta mer aktuellt än någonsin.Det är ett land där statsministern personligen har en standing, där manständigt åberopar hans besök . Det svenska stödet under befrielsekriget är ettämne som ständigt återkommer, och man åberopar den svenska regeringensvälvilliga inställning till ett u-land med vilket vi har mycket gemensamt. I länder av typen tror jag att vårt engagemang iden sortens problem kommer att öka. Det måste öka, och så tycker ävennäringslivet. : Efter den redogörelse för hur ohyggligtbesvärligt det var med rören och för de stora förluster som åstadkoms som vifick höra med anledning av fråga om BPA:s svårigheter måstejag fråga, om man kan dra slutsatsen att det kontrakt som BPA hade med sinalgeriska KU1984/85:35 137 motpart var otillfredsställande utformat när det gälldekompensation för problem som uppstod på grund av algeriskt agerande. : Låt mig formulera det så, att jagaldrig hade satt mitt namn under det kontraktet. : Jag har ytterligare en fråga. Jagåterkommer till chiffertelegram . Där finns i förstasektionen något som jag redan har citerat. Han skriver att brevet skiljer sigpå flera väsentliga punkter från de slutsatser som drogs i anslutning tillöverläggningarna med Oubouzar. svarade på en fråga av med attpeka på en otydlighet i brevet som kunde förklara ställningstagande.Men talar om flera väsentliga punkter. Är det en överdrift eller ettfelaktigt uttalande av , eller finns det någon annan punkt därmissförstånd kunde uppstå? : Jag har inte ägnat mig åt någonexegetik och vet inte vad som menas med "flera väsentliga punkter". : Brevet av den 26 inleds med en hänvisningtill ett samtal med statsminister som ägt rum i och därdessutom statssekreterare var närvarande. Var Jean-Christophee Öbergnärvarande vid detta möte? : Ställde statsministern ut några löften omkrediter som har täckning i brevet? : Nej, inte alls. Vi talar här om eninledningsmening i ett brev i anslutning till ett samtal i veckaninnan hos statsminister . Detta kan väl ändå inte tas till intäkt föruppfattningen att statsministern under detta samtal skulle ha gjort enutfästelse till Oubouzar. Det här var en ren artighetsfras som man inleder brevmed på franska språket. : Kunde inte de algerier som varit såhårdnackade tänkas ta den formuleringen till intäkt för att hävda att ett löftegivits? : Algerierna talar en utmärktfranska. : Det fanns alltså ingen risk för någotmissförstånd? : Inte en tillstymmelse till risk.Ingen människa som läser detta kan komma till någon annan slutsats än attinledningen till brevet utgör blott en allmän hänvisning till de samtal somförts i . : Brevet har hemligstämplats bl. a. avambassaden i . KU1984/85:35 138 hemligstämplingen befogad när brevet inte innehållernågonting som kan missförstås? Av sekretesskäl utesluten text. betraktar sina bilateralaförbindelser som strikt bilaterala, som inte angår någon annan. Algeriernaskulle inte ha förstått om vi hade avslöjat vilka förmånliga konkreta villkorvi hade varit beredda att ställa upp. Av sekretesskäl utesluten text. : Jag går tillbaka till den uppgörelse somgällde en offert från om krediter och subventioner som motprestationtill exportfrämjande åtgärder avseende telekommunikationer, läkemedelsindustrioch agro-industri. Om jag fattade ambassadören rätt sade han att Algeriethade tackat nej till krediten. Betyder det att subventionen på 250 miljonerinte kommer att utnyttjas helt? : Frågan är oerhört intressant ur tvåsynpunkter. Jag skall snart svara på sakfrågan. Frågan visar främst vad jag menade med att säga att manlätt kan sammanblanda två saker. När tackade nej till ramkreditenberörde ' det inte u-krediten och räntesubventionerna. Jag tror det var därförsom ville ha ett förtydligande genom det andra brevet. Det ärintressant att frågan ställs här, för trots denna diskussion under en timmeråder alltjämt oklarhet om vad som är ramkredit och vad som är u-kredit. har sagt nej till ramkrediten, men det påverkarinte u-krediten. Det är någonting helt annat och beviljas från fall till fall.Man har kommit överens med den algeriska regeringen om att den får uppgå till650 miljoner med ett subventionselement på 250 miljoner . För att ytterligare komplicera saken kan jag säga att dethade varit möjligt, om tackat ja till ramkrediten, att ur dennaramkredit finansiera en exportaffär med u-krediten. Utskottet förstår hur lättdet är att blanda ihop korten. Därför är jag inte förvånad att Expressenkonsekvent lyckats blanda ihop begreppen. : Om jag fattat ambassadören rätt är det riskför att den exportfrämjande delen inte kommer till stånd. Är det i så fallberoende på att ramkrediten inte accepteras av ? Det finns uppenbarligen riskför att vi inte kan nå de mål vi har satt upp vad gäller exportfrämjande mål. KU1984/85:35 139 Det faktum att ramkrediten inteaccepterats innebar att vi inte blev aktuella när det gällde de tvåläkemedelsfabrikerna för sammanlagt . I och med att mansagt nej till ramkrediten sade den algeriska regeringen också att man intekommer att göra någon upphandling i , eftersom det saknadesfinansieringsmöjligheter. Av sekretesskäl utesluten text. : Hur mycket ytterligare av gynnsammaramkrediter kan behövas för att hela affären skall gå i lås? : Jag tror att vi hade varit tvungnaatt hålla oss till och ta bort det kronpåslag somregeringen införde 1982 efter devalveringen. Algerierna lät oss förstå att devillkor som vi erbjuder för ramkreditförhandlingar ligger ungefär 3 3/4 övervad de kan få på annat håll, ibland över. Ramkrediten saknar varje dramatik, eftersom den bara är enförlängning av den ramkredit som den borgerliga regeringen hade beviljat. Enramkredit i det kostnadsläget är tyvärr ett ineffektivt instrument.Därför är u-kreditinstitutet vad som åsterstår om vi vill kunna erbjuda enförmånlig finansiering. : Jag vill för att friska upp mitt minne fånågra saker bekräftade. Det var som tvisten startade mellan BPA och denalgeriska regeringen. Det framgår av några papper vi har fått att Noréen varnere , och det var i samband med det somförlikningsförhandlingarna mellan ambassadörerna startade. : Vem var det som påkallade att ni skulleställa upp? : Den algeriske utrikesministernföreslog när förhandlingarna kommit i ett dödläge att de båda ambassadörernaskulle få i uppdrag att tillsammans finna en lösning. : Hur mycket rörde sig hela kontraktet medBPA om? Är det inte ungefär 169 miljoner som inte är betalade? : Hela kontraktssumman rör sig omungefär 780 miljoner. : Vad fanns det för garanter för den affären? : Det är en bankfinansiering. Såvittjag minns gav en kredit för den affären. KU1984/85:35 140 : Det som icke är betalat uppgår till169 miljoner? : Om det vore så väl! Det är detinte. Vad som gäller är att BPA har ett i framlagt kravpå 92 miljoner dinarer, motsvarande ca 160 milj. kr. Av sekretesskäl utesluten text. : Det skulle betyda att BPA gör gällande egentligen kan kräva nästan 200 miljoner? : 160 miljoner är tvistiga. : Man kan i en tvist räkna med att få ut endel av pengarna -annars tvistar man inte. : Just det! Det uttalade kravet är 92 miljoner dinarer, ca 160 milj. kr. : har alla som begärt ordet fått kommatill tals. Det återstår för mig bara att rikta ett tack till ambassadören föratt han ställt sig till förfogande och på ett värdefullt sätt kompletterat vårtskriftliga material med sina svar på frågorna. KU1984/85:35 141 Utfrågning av generaldirektör tisdagen den26 angående oljeupphandling i (punkt 13 f) : Jag hälsar generaldirektör överstyrelsen för ekonomiskt försvar välkommen till utskottet. Det haranmälts ett granskningsärende som berör regeringens handläggning avoljeförhandlingar med . Enligt den praxis som vi tillämpar lämnar jagförst ordet till den vi inbjudit, som får tillfälle att kommenterahändelseförloppet. : Jag har ställt i ordning en kortpromemoria om överstyrelsens inblandning i affären, och jag tänkte föredra den: beslöt att ett statligt råoljelagerom sammanlagt 6,5 milj. m-' skulle byggas upp. Då uppgick ÖEF:s råoljelagertill 2,0 milj. m"*. Under /82 köptes 0,4 milj. m'. Våren1982 beslöt att åter 4,1 milj. m skulle inköpas enligt följande: 950 000 m' /83 900 000 m- /84 900 000 m år1984/85 900 000 m /86 450 000 m' /87 Enligt regeringens beslut1982-09-23 inköptes under /83 cirka 945 000 m-* råolja. Däravköptes cirka 400 000 m- från i form av motköp som organiserades av SUKAB.Cirka 250 000 m köptes av Scanoil i samband med en annan motköpsaffär med Iran.Resten köptes på spotmarknaden. En redogörelse för affärens uppläggninglämnades till regeringen med skrivelse . Oljan togs in i ÖEFs bergrumi . I enlighet med riksdagsbeslutet äskade ÖEF ianslagsframställningen för /84 medel för inköp av 900 000 mråolja (1 125 milj. kr). I budgetpropositionen 1983 föreslog regeringen att 600 000m'' råolja skulle köpas till ett beräknat belopp av 943 milj. kr. Regeringenanförde också att den genom tilläggsdirektiv till utredningen om översyn av detlöpande oljelagringsprogrammet begärt uppgifter om i hur hög grad den sjunkandeoljekonsumtiorien kunde motivera en reducering av lagringsprogrammet.Riksdagen beslöt enligt förslaget. 1 regleringsbrevet för /84 erhöll ÖEF 943milj. för inköp av 600 000 m råolja. meddeladestatssekreterare till generaldirektören att regeringen önskade attköpet skulle fördelas enligt följande. Cirka 440000 m från Cirka 160000 m från eller KU1984/85:35 142 Köpen skulle genomföras av SP ochsom motköpsaffär i samarbete med . Med anledning av meddelandet från statssekreterareDahlsten erbjöd ÖEF i skrivelse SP att för ÖEFs räkning upphandla600 000 m- med av angiven länderfördelning samt som motköpsaffär isamarbete med . I skrivelse till regeringen anmälde ÖEF vilkaåtgärder som vidtagits. "Genom att oljeköpen sker via SP i samarbete medSUKAB kommer ÖEFs möjligheter att direkt påverka kostnaderna att begränsas. Detär nämligen av förhandlingspraktiska skäl inte möjligt att låsa SP () tillbestämd kostnadsram. Som framgår av inköpsuppdraget har dock kostnadernamaximerats till anslagna medel." fortsatte arbetet i den tidigare nämndautredningen om översyn av det löpande oljelagringsprogrammet och det börjadestå klart att programmet borde reduceras avsevärt. Detta anmäldes för övrigt avÖEF redan i anslagsframställningen för /85 vilken inlämnades iseptember 1983 och vari anfördes bl. "ÖEF vill också redan nu anmäla att en reduktion avoljelagringens totala omfattning enligt nu gällande oljelagringsprogram bedömsvara naturlig med hänsyn till samhällets minskade oljekonsumtion." Inom ÖEF uppstod således tveksamhet omhuruvida upphandlingen av 600 000 m råolja borde fullföljas. a. dettaskäl gavs inte slutligt inköpsuppdrag till SP. Härtill bidrog också atttveksamhet hade uppstått om regeringen stod fast vid det av angivnaupphandlingsförfarandet. I handbrev till begärdegeneraldirektören svar på bl. a. följande fråga: "Är det fortfarande regeringens önskan attupphandlingen skall ske på det sätt som Du angav eller skall ÖEF ändrainköpsuppdraget till SP så att det bättre stämmer överens med det officiellauppdrag som vi fått och våra beslutsbefogenheter? Det senare innebär att vikommer att uppdra åt SP att köpa oljan på billigaste möjliga sätt." Avslutningsvis betonades i handbrevet att dess syfte endastvar att få ansvarsförhållandena klarlagda. Vid ett personligt sammanträffande medstatssekreterare upprepade generaldirektören sin förfrågan. Någotbesked kunde emellertid inte erhållas. Regeringen beslöt att inte vidta någon åtgärdmed anledning av ÖEFs skrivelse . Inom ÖEF tolkades detta såsom attregeringen bestämt att upphandlingen skulle ske på det av statssekreterareDahlsten angivna sättet. köptes också cirka 137 000 m"*råolja från . Härav inlagrades 35 000 m- i medan restensåldes vidare på spotmarknaden. KU1984/85:35 143 I proposition 1983/84:110 föreslogregeringen att den statliga råoljelagringen skulle omfatta 2,7 milj. m-',vilket alltså innebar att 0,6 milj. m' från det befintliga lagret skulleutförsäljas. Om de beslutade inköpen om 600 000 m- inräknades i"befintligt lager" omfattade utförsäljningen 1,2 milj. m', vilkensiffra anmäldes i nämnda proposition. Under beredningen av propositionen anmälde ÖEF som sinavsikt att inte fullfölja Iran-köpet. Detta meddelades också till SP i brev1984-01-16. Visserligen fanns fortfarande det formella uppdraget enligtregleringsbrevet men ÖEF ansåg det inte rimligt att fullfölja det med hänsyntill den stora risken för förlust. Om uppdraget skulle fullföljas önskade ÖEFatt regeringen bekräftade detta genom särskilt beslut. I beslut har regeringen föreskrivit att ÖEFskall fullfölja uppdraget att inköpa råolja. "Därvid bör eftersträvas attupphandlingen genomförs till konkurrenskraftiga priser." Upphandlingen behandlades i varvidenergiminister anförde bl. "Förutsättningarna för köpen är, liksom tidigare, attde skall genomföras på kommersiella villkor." Något avslut har inte skett eftersom kommersielltgodtagbara villkor inte har kunnat uppnås. Avslutningsvis bör framhållas att ÖEF självfallet inte kanöverblicka vilka handelspolitiska aspekter som bör läggas på inköpen av råolja.ÖEF har endast önskat visa regeringen vilka extra kostnader somupphandlingsförfarandet kan medföra samt begärt att ansvarsförhållandenaklarläggs. BertU Fiskesjö: Av vad som har sagts här och av vad somhar skrivits i dagspressen i anslutning till den här affären framgår attstyrelsen uppenbarligen var helt ense om att man inte borde fullfölja köpetfrån . : Jag föredrog ärendet såsomanmälningsärende i överstyrelsens styrelse två gånger ochvidare . Det var aldrig aktuellt att göra det till ettbeslutsärende i styrelsen, eftersom det var regeringen som hade fattat beslutetatt oljan skulle köpas på det här viset och i den här mängden. Det blev därförett anmälningsärende i styrelsen att vi skulle genomföra det.