bet · G801NU30 · 1984-12-31 00:00:00 — I det föregående har lämnats några kompletterande uppgifter ombygdekraft (s. 27). Nuvarandelagstiftning ger berörda kommuner och bygder möjligheter att få ekonomiskersättning för inträng. Enligt vattenlagen (1983: 291) skall ersättning lärnnasför alla skador till följd av en vattenkraftsutbyggnad. Regeringen kan vid sinprövning av tillåtligheten av företaget föreskriva villkor för att tillgodoseallmänna intressen. Vid prövningen av större företag brukar regeringenföreskriva att sökanden skall utge vissa belopp för t. ex. främjande avnäringslivet i bygden, s. k. särskilda villkorsmedel. Enligt 10 kap.vattenlagen utgår sådan bygdeavgifl även för vattenkraftsföretag. Storleken avdessa avgifter, som är indexreglerad, är beroende av det intrång företagetmedför. Bygdeavgiften skall användas till allmänna ändamål i den bygd somberörs av företaget. Det förutsätts i förarbetena till den nuvarandevattenlagen alt kommunerna blir huvudmottagare av bygdeavgifterna. Enligt lagenkan avgiftsmedel ställas till kommunens förfogande också för framtida ändamål.Därigenom har öppnats möjlighet för kommunen att ta medlen i anspråk förbildande av exempelvis en fond för den berörda bygdens näringsliv,vilket innebär att beslutanderätten om den slutliga användningen av medlenflyttas frän till kommunen. NU 1984/85:30 77 Utskottet finner med hänsyn till vad här haranförts att syftet med motion 1984/85:1169 (m) i väsentliga delar redan ärtillgodosett genom tillkomsten av den nya vattenlagen. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionen. Detvä övriga motioner som har nämnts inledningsvis går båda ut på att riksdagenskall initiera vissa utredningar. I motion 1984/85:2092 (c) hemställs om attriksdagen hos regeringen skall begära en allsidig utredning av vattenkraftensregionalpolitiska betydelse. Utredningen skulle ges direktiv att lämna förslagom dels hur en större del av intäkterna från kraftverken i devattenkraftsproducerande delarna av norra skall kunna stödjanäringslivets utveckling därstädes, dels hur elskatten skulle kunna differentieras,i syfte att användningen av elkraft i hushåll och näringsliv i norra väsentligt förbilligas. Imotion 1984/85:888 (c) begärs att hos regeringen skall anhålla om eni moUonen skisserad utredning om bildande av ett norrbottniskt energiföretagsamt att förslag därefter skall föreläggas . Motionären anför bl, a.att vattenfallsverkets samlade resurser i borde utgöra grunden fördet föreslagna energiföretaget. Utskottethar (senast NU 1983/84:30 s, 85) -med reservation avcenterpartiets företrädare - avstyrkt yrkanden om energiföretag i ,har följt utskottet och avslagit mofionerna. Imotiveringen till sitt ställningstagande har utskottet bl. a. erinrat om attkostnaderna för energi är betydligt lägre i än i de södra delarna avlandet. Beroende pä lägre distributionskostnader betalar en industriabonnentca lägre elpris i än t. ex. i . Till dettakommer att energiskatten i de norra delarna av landet är I öre lägre per kWh.Sammantagna innebär de nämnda förhållandena ekonomiska lättnader för länet, av godkända propositionen om utveckling i (prop, 1982/83: 120 bil, 6, NU 1982/83:38, rskr, 1982/83:306) anfördes (s. 19)atl om en utbyggnad av ytterligare en älv i skulle komma till ståndett regionalt ägt bolag borde skapas som blir ägare till kraftstationerna.Moderata samlingspartiets företrädare i utskottet reserverade sig mot vadutskottet anförde härom. Utskottetanser mot bakgrund av vad här har anförts att det inte finns anledning förriksdagen att nu inta en annan ställning än tidigare när det gäller krav på ensådan utredning som föresläs i motion 1984/85:888 (c). Avsamma skäl anser utskottet att det inte heller är motiverat för altav regeringen begära en utredning av det slag som önskas i motion 1984/85:2092(c). Härutöver vill utskottet erinra om vad har anförts om de möjlighetersom enligt vattenlagen finns för kommuner och regioner alt få kompensation fördel intrång som en vattenkraftsutbyggnad för med sig. De medel som ställs tillförfogande kan användas till att främja näringslivet i berörda bygder. NU1984/85:30 78 Mofionerna 1984/85:2092 (c) och 1984/85:888 (c) avstyrkssålunda. Också motion 1984/85: 899 (fp) berör norra . Häriyrkas på att eltarifferna skall minskas i de fem nordligaste länen.En sådan åtgärd skulle, anför motionären, stimulera till ökade industriinvesteringaroch ge bättre utvecklingsmöjligheter för energikrävande industrier.Överföringsförlusterna skulle också minska. Motionären erinrar om att har behandlat enliknande motion och menar att höjda energiskatter innebär attmotionsyrkandet nu är ännu mer befogat . När utskottet (NU 1982/83:33 s. 56)avstyrkte en motion med i huvudsak samma innehåll som den nu behandlade, erinradeutskottet om att hänsyn tas till överföringsförluster vid prissättning avelkraften. Också de regionala skillnaderna i energiskatt berördes av utskottet. avstyrkte utskottet (NU 1983/84: 30 s.86) en liknande motion med hänvisning till sitt tidigare ställningstagande.Även kommer utskottet till samma slutsats. Utskottet avstyrker därförmotion 1984/ 85:899 (fp). Slutligen behandlas i detta avsnitt motion 1984/85; 1095(vpk), i vilken hemställs att hos regeringen skall begära attförhandlingar tas upp med i syfte aUSkiffsforsens kraftverk skall överföras till . Det är,anför motionärerna, sannolikt att vattenfallsverket skulle satsa på eneffektivisering av kraftverket om verket fick överta detta. Projektet avser dels ett alternativ somutnyttjar enbart fallhöjden i den nuvarande anläggningen, dels ett meromfattande projekt som också tar i anspråk fallhöjd nedströms ingår inte bland de älvar och älvsträckor som omfattas avriktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. Det större projektet berör dock enälvslräcka som omfattas av sådana riktlinjer. Det framgår av propositionen (s.139) att inga remissinstanser motsätter sig att det mindre projektetSkiffsforsen förs till föreliggande utbyggnadsplan. Fallrättsägaren framhålleremellertid att projektet inte är aktuellt atl genomföra. Det större projektet- som berörs av riktlinjerna och som bolaget förklarar sig berett att genomföra- avstyrks dock av kommunen, , , statensnaturvårdsverk. Älvräddarnas samorganisation m.fl. remissinstanser. Den här aktuella frågan tas upp i propositionen. I denuppkomna situationen förefaller det, anför föredragande statsrådet, osäkert omen utbyggnad av något av alternativen är möjlig. Fortsatta överläggningarmellan parterna bör kunna ytterligare klarlägga förutsättningarna. Utskottet tar fasta pä vad som i propositionen anförs omSkiffsforsens kraftverk. har enligt utskottets uppfattning inteanledning att uttala sig för att fallrätten skulle övertas avvattenfallsverket. Motionen avstyrks därför. NU 1984/85:30 ' 79 Framställning av mottryckskraft innebärsamproduktion av elenergi och värme. Man brukar skilja på industriellmottryckskraft och kraftvärme. Det senare innebär elproduktion i samband meduppvärmning av vatten till fjärrvärme. var elproduktionen i industriellamottrycksanläggningar knappt och i kraftvärmeverk ca . Detframgår av propositionen (s. 151) att föredragande statsrådet bedömer attelproduktionen i industriella mottrycksanläggningar inte kommer att ökanämnvärt så länge nuvarande låga elpriser består. En produktion avstorleksordningen elenergi kan därför förväntas under resten av1980-talet. Detär, fortsätter föredraganden, väsentligt att befintliga mottrycksanläggningarbibehålls när sä är rimligt och att nya anläggningar tillkommer. Vadgäller kraftvärme är det viktigt att alla möjligheter att användakraftvärmeanläggningar beaktas i den kommande energiplaneringen och i de falldär så är rimligt ingår i planeringen för resp. fjärrvärmesystem. Viktigt ärockså, anförs det vidare, att det för resp, fjärrvärmesystem på tidigastemöjliga stadium reserveras plats för kraftvärmeverket som sådant. Närombyggnad eller nybyggnad av värmeprodukfionsanläggningar planeras bör manalltid, fortsätter föredraganden, överväga möjligheterna att utföra dessa medångpannor som förberedelse till kommande anslutning av mottrycksturbiner. Dessaöverväganden bör redovisas i samband med ansökan resp, anmälan till statensenergiverk enligt lagen (1981:599) om utförande av eldningsanläggningar förfast bränsle, fastbränslelagen. anmälaren bör före projekteringsarbetets igångsättning diskuterainriktning och omfattning med statens energiverk. Om finner detangeläget att förprojektering för mottryck genomförs bör stöd kunna utgå föratt täcka en del av merkostnaderna för denna. Föratt kommunerna skall stimuleras att på tidigt stadium förprojekterakraftvärmeanläggningar som avses tillkomma på bör energiverketenligt propositionen också ges möjlighet att ge ekonomiskt bidrag för täckandeav en del av kostnaderna för förprojekteringen. Vikten av att berörda kommunerdiskuterar den energipolitiska lämpligheten och arbetets omfattning medenergiverket innan förprojekteringen sätts i gång betonas särskilt. 1den mån det är möjligt och. lämpligt bör, fortsätter föredraganden, de nyafastbränsleeldade värmeverk som byggs utrustas med ångpannor och i övrigtutformas så att en senare komplettering med mottrycksängturbiner är möjlig.Särskilt viktigt är det att anläggningar för avfallsförbränning förbereds förframtida elproduktion på detta sätt, eftersom dessa utnyttjas kontinuerligtöver året och används före annan värmeproduktion. För att incitamenten attgenomföra åtgärder av dessa typer skall öka kan det enligt NU 1984/85:30 ° 80 propositioneni vissa fall vara lämpligt med en möjlighet till statligt stöd i form avbidrag. Detföresläs få ankomma på regeringen att besluta om den närmare utformningen av destöd som syftar till att bevara handlingsfriheten för en framtida utbyggnad avmottrycksproduktionen. Regeringen vill att skall godkänna de ipropositionen angivna grunderna för stöd till förberedelser för en sådanutbyggnad. Regeringenhar gett i uppdrag att utreda vissa frågor som haraviserats i propositionen. Ett sådant uppdi-ag innebär att skallkartlägga och studera utvecklingen när det gäller möjligheterna att produceraelenergi via kraftvärmeanläggningar i kommunala Qärrvärmenät och i industrielltmottryck. har tidigare på regeringens uppdrag utrett utvecklingenav det industriella mottrycket (Industriellt mottryck. Produktion, Potential,Prognos. 1tre motioner framförs krav med direkt anknytning till regeringens förslag. Motion1984/85:2875 (m) går i denna del ut på att stöd ej skall lämnas till åtgärderför att underlätta framtida elgenerering i mottrycksanläggningar. Utskottetbehandlar först denna motion. Utskottetvill då starkt understryka betydelsen av att möjligheterna till en utbyggnad avmottrycksproduktionen tas väl till vara. Del kan för att stimulera enutveckling i denna riktning vara väl motiverat med vissa stödåtgärder. Degrunder för stöd som förordas i propositionen tillstyrker utskottet, somsålunda avstyrker motion 1984/85: 2875 (m) i här behandlad del. Deövriga tvä här aktuella motionerna är dels motion 1984/85:2878,dels vänsterparfiet kommunisternas motion 1984/85:2865. Centerpartietbegär att skall göra ett uttalande till regeringen om mottryckskraft.Det skulle bl. a. innebära en markering av vikten av att nuvarandeöverskottssituation i fråga om elproduktion inte leder till att befintligamottrycksanläggningar läggs ned. Vidare skall begära att regeringenklart anger vilken omfattning som mottrycksproduktionen kan bedömas få och attkonkreta åtgärder vidtas i syfte att uppsatta mål skall kunna nås. Vänsterpartietkommunisterna hemställer i sin motion om förbud mot nedläggning av användbaramottrycksanläggningar och om åtgärder för ätt all mottryckskapacitet i Sverigeskall bli utnyttjad. Utskottethar, som framgår av vad som har anförts, ställt sig bakom regeringensförslag rörande förberedelser för framtida utbyggnad av mottrycksproduktion.De konkreta åtgärder och förslag till stöd som utskottet har tillstyrkt ärägnade att påverka utvecklingen i riktning mot en ökad mottrycksproduktion. Deltorde dock vara svårt att nu klart ange ett kvantitativt mål för den framtidamottrycksproduktionen. Regeringens utredningsuppdrag till torde såsmåningom kunna leda fram NU1984/85:30 81 till ett förbättrat underlag för bedömningar avmottryckets utveckling och potential. I fråga om det nu berörda kravet i motion 1984/85:2865(vpk) vill utskottet erinra om vad som i propositionen (s. 151) uttalas omvikten av att befintliga mottrycksanläggningar bibehålls, en uppfattning somutskottet helt delar. Ett uttryckligt förbud mot nedläggning avmottrycksanläggningar skulle dock vara en alltför kategorisk åtgärd. Likaså ärett krav på fullständigt utnyttjande av befintliga anläggningar inte lämpligtbl. a. mot bakgrund av att en betydande del av mottryckskraften fortfarande äroljebaserad. Mot nu angiven bakgrund avstyrker utskottet i här aktuella delarmotionerria 1984/85:2878 (c) och 1984/85:2865 (vpk). Det svenska vindkraftsprogrammetinleddes . Tyngdpunkten kom såsom framhålls i propositionen (s. 153) attinriktas på utveckling av stora vindkraftsaggregat, varmed avses aggregat istorleksklassen flera megawatt. Två fullskaleprototyper har byggts. Den ena,vindkraftverket i Maglarp i , levererade effekt till elnätet första gängenår 1982. Den andra prototypen, med placering vid på södra ,kopplades in på elnätet . anför i rapporten (1985:1)"Vindkraft - Resultat och slutsatser från det svenskavindenergiprogrammet" att erfarenheterna från driften av de bådavindkraftsprototyperna visar att det är möjligt att pä ett tekniskttillfredsställande sätt bygga och driva stora vindkraftsaggregat. Verket drarav gjorda utvärderingar slutsatsen att anläggningarna generellt sett harutförts korrekt i förhällande till verkliga lastsituationer och teknisk miljö.De borde således enligt verket kunna utgöra grund för fortsatt utveckling avaggregat. Parallellt med utvärderingarna av prototyperna harSydkraft AB, vattenfallsverket och de företag som har tillverkat prototypernai samråd med inom s.k. serieanpassningsprojekt studeratmöjligheter och kostnader för att tillverka vindkraftsaggregat i stora serier.Resultaten av dessa studier pekar pä att det hundrade aggregatet i en serieskulle kunna fä en energiproduktionskostnad om /kWh pä platser medlandets bästa vindförhållanden och /kWh på platser med näst bästavindförhållanden. Till dessa kostnader bör vid ett större antal aggregat läggaskostnader för förstärkningsåtgärder i kraftnäten samt för utreglering avvindkraftens variationer. Dessa kostnader har av kraftindustrin beräknats tillca /kWh vid en elproduktion i vindkraftverk om ca ,motsvarande omkring I 500 vindkraftsaggregat om ca 3 MW vardera. Vid störrevindkraftsproduktion krävs mera omfattande åtgärder i kraftsystemet, varförkostnaderna då stiger avsevärt. , som redovisar de angivnakostnadsberäkningarna i den nämnda rapporten, påpekar att beräkningarna naturligenär behäftade med stora osäkerheter, 6 1984/85. NU 1984/85:30 82 I propositionen refereras den nu angivnakostnadsberäkningen. Vindkraftens kostnader synes, anför föredragande statsrådet,på kunna komma att nå ungefär samma nivå som de bedömda framfidakostnaderna för kolkondenskraft, framställd med långt gående utsläppsrening.Det betonas dock att kostnaderna för kolkondens starkt beror av kolprisetsutveckling. beredning av ärendet har tillutskottet framfört sina synpunkter på de framtida kostnaderna för vindkraft.Kraftverksföreningen har på grundval av anförda beräkningar dragit slutsatsenatt kostnaderna för vindkraft efter genomförd introduktion skulle överstigakostnaderna för kolkondenskraft. Energiverkethar som program för en fortsatt utveckling av vindkraften för de närmaste årenföreslagit att pågående projekt skall fortsätta. Kostnaderna för detföreslagna programmet beräknas av verket till ca 55 milj. kr. förtreårsperioden /85-1986/87. Föredragandenanför (s. 155) att det program för vindkraftens fortsatta utveckling i Sverigesom har föreslagit bör kompletteras i vissa avseenden. Efter attha pekat på vindkraftens miljö- och sysselsätt-ningsmässiga fördelar jämförtmed kolkondens kommer hon fram till att det är viktigt att den tidsfrist somfinns innan beslut behöver fattas om mera omfattande kraftutbyggnader utnyttjasför utveckling av vindkraften till en sådan teknisk nivå att den kan bli ettrealisUskt alternativ i en fortsatt utbyggnad av det svenska kraftsystemet. Denfortsatta utvecklingen av vindkraften i sägs böra ske i flera steg, ivilka ytterligare generationer av vindkraftsaggregat successivt kan byggas ochutvärderas. Vidareerinras om att staten har svarat för de huvudsakliga kostnaderna förvindkraftens utveckling i . 270 milj. kr. har lagts ned på det statligavindkraftsprogrammet. Därav har ca 170 milj. kr. använts för de bådavindkraftsprototyperna och till aktiviteter som är knutna till dessa. Ettbetydande ansvar för den fortsatta utvecklingen av vindkraften i bör,sägs det vidare i propositionen, läggas på kraftföretägen. Föredraganden räknarmed att kraftföretagen kommer att svara för de beställningar av storavindkraftsaggregat som är nödvändiga. Hon aviserar överläggningar medkraftföretagen om dessas ökade framtida engagemang för utvecklingen avvindkraften. Visst statligt stöd skulle dock kunna bli aktuellt. Frågan ommedel härför tas upp under anslaget E 22, Sisti detta avsnitt av propositionen ställs i utsikt en särskild utredning omlokalisering av vindkraft i . Studien skall omfatta en vindkraftspotentialför en produktion om /år i landbaserade aggregat samt minst 20TWh/år i havsbaserade aggregat. Utredningen skall arbeta så att den kan geunderlag för de beslut som skall fattas kring . NU 1984/85:30 83 De grunder för stöd för fortsatt utveckling avvindkraften som förordas i propositionen föreslär regeringen att riksdagenskall godkänna. Ielva motioner, varav åtta är från allmänna motionstiden, framförs olika förslagrörande vindkraft. Kravpå ett uttalande av i ämnet ställs i moderata samlingspartietspartimotion 1984/85: 2876. Motionärerna betecknar regeringens förslag somorealistiska. Det är, menar de, inte moUverat att nu inleda en dyrbar tekniskutveckling och skapa förväntningar om en omfattande utbyggnad av vindkraften.Vissa medel bör dock tillstyrkas för modifiering och utvärdering avvindkraftverken i Maglarp och , Den avsedda utredningen bör emellertidej tillsättas, Imofion 1984/85:2078 (m) hemställs att skall ge regeringen till kännaatt det är angeläget att fler vindkraftsaggregat av Näsuddentyp uppförs.Förnyade diskussioner bör enligt motionärerna tas upp med kraftföretagen omfinansiell medverkan. Andra vägar än via forskningsanslag börprövas för statligt stöd till nya kraftverk. ,som också önskar en meningsyUring av i ämnet, anför i motion1984/85:2878 att vindkraftsprogrammet bör drivas vidare med att ytteriigareaggregat uppförs. Stöd föresläs kunna utgå till investeringar i bl.a. aggregatmed en effekt på 0,5-5 MW. Medel för sådant stöd skulle anvisas avoljeersättningsfonden. Försmå vindkraftverk borde stöd utgå enligt sammagrunder som för små vattenkraftverk. Kraftföretagen borde ta ett betydandeansvar för utvecklingen på vindenergiområdet. Iytterligare fem motioner av centerpartistiskt ursprung lämnas olika förslag omvindkraftsutbyggnad som alla huvudsakligen täcks av vad som sägs ipartimotionen. Det är motionerna 1984/85; 1146 (små vindkraftverk),1984/85:1422 (nybeställningar), 1984/85:2069 och 1984/85:2076 (storavindkraftverk) samt 1984/85:2860 (medel ur oljeersäuningsfonden). Mofion1984/85:2870 (fp) ger uttryck för ett önskemål om att regeringen senare skallåterkomma till med ett förslag till visst kompletterande stöd förden fortsatta utvecklingen av vindkraft i . Ansvaret för dennautveckling bör dock, anför motionärerna, i första hand läggas påkraftföretagen. Vänsterpartietkommunisterna hemställer i motion 1984/85:2639 om att av regeringenskall begära en detaljerad plan för ett stort statligt vindkraftsprogram. Detskulle ha en planerad kapacitet pä ca / år. Denna kapacitet skullesystematiskt introduceras i anslutning till att kärnkraften tas urelförsörjningen. I motion 1984/85:465 (vpk) begärs att skall uttalasig för att näringslivet i utvecklas i olika avseenden. Här ärmotionen aktuell såvitt den går ut pä åtgärder innebärande en förnyad satsningpå vindkraftverk. Utskottetanser i likhet med vad som anförs i propositionen att den fid som står tillförfogande tills beslut om mera omfattande kraftutbyggnader NU 1984/85:30 84 behöverfattas bör utnyttjas effektivt. Den fortsättning av vindkraftsprogrammet somregeringen föreslår finner utskottet stå i god överensstämmelse med dennagrundsyn. Vindkraften bör utvecklas till en sådan teknisk nivå att man säkrarekan bedöma om den kan bli ett ekonomiskt realistiskt alternativ i en fortsattutbyggnad av det svenska kraftsystemet. De riktlinjer för stöd som regeringenföreslår är enligt utskottet väl avvägda. Liksom regeringen räknar utskottetmed att kraftföretagen skall ta sitt rättmätiga ansvar för den fortsattautbyggnaden. Utskottetkonstaterar att man i merparten av de här behandlade motionerna framförpositiva omdömen om möjligheterna att gå vidare i vindkraftsprogrammet ochunderstryker nödvändigheten av att så sker. Flera motionärer betonar vikten avkraftbolagens finansiella medverkan i det fortsatta utvecklingsarbetet. Detfinns dock något olika uppfattningar om vilken ambiUonsnivä som är den rätta.Sammantaget finner utskottet att de riktlinjer som regeringen föreslår och somutskottet har ställt sig bakom tillgodoser flera önskemål i motionerna. Någrakommentarer vill utskottet dock göra med anledning därav, Imotion 1984/85:2876 (m) framförs vissa kritiska synpunkter pä regeringensförslag vilka inte överensstämmer med utskottets uppfattning och uppenbarligeninte heller är förenliga med vad som anförs i de övriga motionerna, I motsatstill vad som sägs i motion 1984/85: 2876 (m) anser utskottet att den ipropositionen aviserade utredningen är väl motiverad, 1centerpartiets motion 1984/85:2878 uttrycks delvis uppfattningar som ligger ilinje med regeringens förslag. Utskottet vill dock inte gå så långt sommotionärerna när det gäller möjligheten till statligt stöd. Vissa fortsattainsatser blir dock möjliga genom energiforskningsprogrammet och medel från detnya anslaget E 22, vilket utskottet behandlar i detta betänkande. Utskottetvill dock inte nu peka ut vilken typ av vindkraftverk som bäst gagnas avytterligare statligt stöd. Vad här har sagts gäller också i varierande gradövriga centerpartistiska motioner liksom i viss mån motion 1984/ 85:2078 (m). Avvad som anförs i motion 1984/85:2870 (fp) om vindkraft står merparten iöverensstämmelse med propositionen. Dock vill utskottet hävda att det redan numåste klarläggas att visst statligt kompletterande stöd skall kunna utgå. Utskottetanser vidare att tiden inte är mogen för en sådan detaljerad plan för ett stortstatligt vindkraftsprogram som föresläs i kommunisternas motion1984/85:2639, Som har framhållits bör utvecklingen ske i flera steg.Utskottet vill också mer än motionären betona betydelsen av kraftföretagensmedverkan i utvecklingen av vindkraften i , Avslutningsvisnoterar utskottet att olika uppfattningar om vindkraftens ekonomiskaförutsättningar har framförts i skilda sammanhang. Som exempelvis energiverketpåpekat har de kostnadsberäkningar som genom- NU 1984/85:30 85 förtsmed nödvändighet varit behäftade med en stor grad av osäkerhet. Vidare gersjälvfallet olika kalkylförutsättningar olika resultat vid beräkning avenergiprodukuonskostnader. Utskottet räknar med att den successivautvecklingen av vindkraftsprogrammet kommer att ge ett allt bättre underlag förrättvisande kostnadsberäkningar och möjlighet att bedöma vindkraftensekonomiska konkurrenskraft gentemot andra alternativ. Sammanfattningsvisbör enligt utskottets uppfattning de här behandlade motionerna inte föranledanågot initiativ från . Utskottet avstyrker sålunda de motionsyrkandensom nu har berörts. tillstyrker utskottet propositionen i härbehandlad del.