bet · G801FiU29 · 1984-12-31 00:00:00 — Om något av de beloppsom utbetalades i månaderna inte motsvarar en tolftedelav kommunens fordran, skall den jämkning som föranledes härav ske i fråga omdet belopp, som utbetalas . Vad som har sagts om kommunalskatttillämpas på motsvarande sätt i fråga om landstingsskatt. Församling är berättigad att under visst år av statenuppbära församlingsskatt med belopp som motsvarar vad som skulle utgå pägrundval av antalet skattekronor och skatteören i församlingen vid detföregående årets (taxeringsåret) taxering, beräknat efter den skattesats somhar bestämts för året före taxeringsåret. Har skaitskyldig enligt lagen (1951:691)om viss lindring i skattskyldigheten för den som inte tillhör svenska kyrkanåtnjutit lindring i skattskyldigheten till församlingen, skall belopp, som församlingenannars skulle ha varit berättigad att uppbära av staten, nedsättas imotsvarande mån. Församling är berättigad all under visst år av statenuppbära församlingsskatt med belopp som motsvarar vad som skulle utgå pågrundval av antalet skattekronor och skalleören i församlingen enligttaxeringsnämndens heslut vid det föregående årets (taxeringsåret) taxering,beräknat efter den skattesats som har bestämts för året före taxeringsåret.Har skattskyldig enligt lagen (1951:691) om viss lindring i skallskyldighetenför den som inte tillhör åtnjutit lindring i skattskyldighetentill församlingen, skall belopp, som församlingen annars skulle ha varit berättigadall uppbära av staten, nedsättas i motsvarande mån. Har enligt 6 kap. 4 § lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter annan skattesats slutligtfastställts än den som har bestämts tidigare, skall till grund förutbetalningen läggas den utdebitering som har beslämts i samband med attbudgeten fastställdes. Församling är berättigad alt under visst år av staten såsomförskott uppbära ett belopp som motsvarar produkten av den skattesats som har -' Senaste lydelse 1982: 1054. beslutatsför året och det antal skattekronor och skatleören, som enligt taxeringsnämndsbeslut rörande det föregående årets taxering till inkomstskatt harpåförts de skattskyldiga. Det nu nämnda beloppet ingår i församlingens fordranhos staten vid ingången av året , då beslutet fattades. Förskottetavräknas mot den församlingsskatt, som församlingen har rätt alt uppbära avstaten på grundval av taxeringen efter del, då förskottet enligtbestämmelserna i nästföljande stycke utanordnas. Belopp, som vid ingången av utgör församlingensfordran hos staten enligt denna paragraf skall under samma årutan-ordna till församlingen med en K.-IJ-tedel den 18 i varje kalendermånad.Är församlingens fordran inte uträknad vid utbetalningstillfällena i månadernajanuari och februari, skall utbetalas samma belopp som harutbetalats det föregående året. När särskilda skäl föranlederdet får dock förordna att utbetalning skall ske med annat belopp.Om något av de belopp som utbetalades i månaderna januari och februaii intemotsvarar en tolftedel av församlingens fordran, skall den jämkning somföranleds härav ske i fråga om det belopp, som utbetalas . Belopp, som vid ingången av utgör församlingensfordran hos staten enligt denna paragraf skall under samma årulan-ordna till församlingen med en tjugofjärdedel den 18 och en tjugofjärdedelden 20 i varje kalendermånad. Är församlingens fordran inte uträknad vidutbelalningstillfällena i månaderna , skall vid dessatillfällen utbetalas samma belopp som har utbetalats detföregående året. När särskilda skäl föranleder del får dock förordnaatt utbetalning skall ske med annat belopp. Om något av de belopp somutbetalades i månaderna inte motsvarar en tolftedel avförsamlingens fordran, skall den jämkning som föranleds härav ske i fråga omdet belopp, som utbetalas . Vad som har sagts om församlingtillämpas på motsvarande sätt i fråga om kyrklig samfällighet. Denna lag träder i kraft den 1 juli1985. De nya bestämmelserna i 4 § första stycket och 4a§ första styckettillämpas första gången i fråga om 1986 års taxering. Beslut som meddelas efterutgången av angående taxering till inkomstskatt än1986 skall beaktas bara om ändringen av den beskattningsbara inkomstenöverstiger . FiU1984/85:29 55 Riksdagsmotion om den kommunala redovisningen har berettstillfälle att före avge yttrande över motion 1984/85:2344 avMargit m. fl. (m) om den kommunala redovisningen. Med anledning häravfår förbundsstyrelsen lämna följande synpunkter. Motionen tar i huvudsak upp synpunkter på denredovisningsmodell som de båda kommunförbunden utvecklat . Inledningsvis vill styrelsen påpeka att mofionärerna tarupp frågor om den kommunala redovisningen och dess utformning som lagstiftarenhittills ansett kunna anförtros kommunerna själva och dessintresseorganisationer att hantera. En reglering av den kommunala redovisningenpå sätt motionärerna synes förespråka skulle enligt styrelsen strida mot densträvan fill minskad detaljreglering av kommunernas verksamhet som statsmakternai andra sammanhang försöker åstadkomma. Detta behöver inte innebära att deidéer som mofionärerna framför inte skulle kunna vinna gillande i någotavseende. Men det är enligt styrelsen en fråga för den enskilda kommunen att taställning till. Motionärerna anser det vara av yttersta vikt att denföreslagna redovisningsmodellen tillfredsställer följande krav. 3 Underlättakostnadsjämförelser kommuner emellan och med den privata sektorn 4 Ger ökatinformationsvärde, inte minst till externa.intressenter Till ovanståendepunkter vill styrelsen göra följande kommentarer. 1 Att åstadkommaen enklare redovisning främst av det egna kapitalet har just varitmålsättningen med utvecklingsarbetet. Det är också styrelsens uppfattning attmodellen innebär avsevärda förenklingar jämfört med dagslägel. 2 Önskemålet omen enhetligare redovisning är främst betingat av behovet att kunnagöra jämförelser kommunerna emellan och med andra sektorer i samhället.Härigenom förutsätts man delvis kunna ersätta den effektivitetsstimulans somkonkurrensen utgör för marknadsanpassade organisationer. Mot kravet påenhetlighet står önskemålet om lokal anpassning och hänsynstagande tillförutsättningarna i den enskilda kommunen. FiU1984/85:29 56 Styrelsen konstaterar attkostnadsjämförelser mellan kommuner och med andra samhällssektorer påverkas aven rad faktorer, såsom kommunstorlek, struktur etc. Redovisningssystemet äralltså endast en, om än viktig komponent, i en komplicerad helhet. Dettahindrar emellertid inte all strävan måste vara all bygga upp enredovisningsmodell som ger en yttre -enhetlig ram - för hurredovisningsinformationen skall hanteras. Detta syfte nås enligt styrelsens uppfattning genom delförslag till redovisningsreglemenie som tagits fram av de båda kommunförbunden,och som kommer att rekommenderas kommunerna för tillämpning. Detta reglementekan på den kommunala sektorn anses motsvara bokföringslag och bokföringsförordninginom den privata respektive statliga sektorn. Även med ettredovisningsreglemente kommer emellertid skillnader avinternre-dovisningskaraktär att finnas. Skillnader motiveras av att behoven avredovisningsinformation i de enskilda kommunerna är olika, och de kan enligtstyrelsen inte elimineras utan en mycket långtgående och oönskad centraldetaljreglering. Styrelsen vill alltså betona att skilda lokalaförhållanden såsom kommunstorlek och liknande kan motivera välgrundadeavvikelser även från en generell redovisningsmall. Med detta vill styrelsen hasagt att en lagreglering av hur den kommunala redovisningen skall utformas intekan accepteras vare sig ur praktisk synpunkt eller med hänsyn till kravet på enminskad statlig reglering av verksamhet. 3 Den föreslagnaredovisningsmodellen innebär ett klart närmande till redovisningsformer inomandra samhällssektorer. Detta har inte hindrat alt den kommunala särarten, påett fillfredsställande sätt kunnat beaktats. 4 Utgångspunkterför den nya redovisningsmodellen har varit att öka informationsvärdet iredovisningen, saml göra den mer lättillgänglig för olika intressentgrupper.Det är styrelsens uppfattning att dessa syften också uppnåtts. Motionärerna påpekar alt kopplingenmellan budget- och redovisningssystemen innebär vissa låsningar som grundarsig på äldre kontoplaner t. ex. M-planen. Styrelsen konstaterar all i verksamhet styrsresursfördelningen av politiska beslut och prioriteringar. Utgångspunkterna äralltså den politiska viljan och inte affärsmässighet med t. ex.räntabilitelskrav som övergripande mål. Mot denna bakgrund är sambandet mellanbudget och redovisning självklar. Redovisningsmodellen har inget samband med M-planen. Isjälva verket är den kontoplaneoberoende, och ger en bild av den löpandeverksamheten och investeringarna samt finansieringen av dessa i budget- ochredovisningsperspektivet. Modellen ger också en förklaring av förändringar avekonomisk ställning samt den aktuella nivån. FiU1984/85:29 57 Mofionärerna anser attsammankopplingen av budgeterings- och redovisningssystemen till en integreradhelhet leder till en onödig stelhet. Man menar också alt systemet medbudgetavräkningar och invesleringssamman-ställningar blir onödigt tillkrånglatsamt försvårar framväxten av ett decentraliserat ekonomiskt styrsystem. Som styrelsen redan framhållit är budgeten ett vikfigtinstrument i politiskt styrda organisationer eftersom det är fullmäktige somanger övergripande mål, omfattning, inriktning samt kvalitet för verksamheten.Dessa beslut konkrefiseras i första hand i årsbudgeten. Den redovisningsmodell som tagits fram beskrivs påkommunnivå. Modellen hindrar enhgt styrelsens uppfattning inte möjligheten attdecentralisera ekonomisystemet. Den praktiska utformningen av ettdecentraliserat ekonomisystem måste emellertid anpassas till den enskildakommunen. Motionärerna diskuterar relativt detaljerat idéer om hurbudgetprocessen bör organiseras. Budgetprocessen är en del i den politiskastyrningen. Del är styrelsens bestämda uppfattning att budgetarbetet helt skallanpassas till den enskilda kommunens krav och förutsättningar. Att utfärdacentrala rikfiinjer i en fråga av denna karaktär är enligt styrelsensynnerligen olämpligt och innebär ett ytterst allvarligt ingrepp i denkommunala självstyrelsen. Motionärerna diskuterar vidare möjligheter att ersättakommunallagens nuvarande bestämmelser angående förmögenhetsskydd. Man menar allsoliditetsmåltet kan användas, där gränser kan anges för hur mycket solidiietenfår minska . Man kan också, menar man, ange nivåer för hurmycket solidiieten får öka. Detta skulle hindra en överbeskalt-ning avkommuninvånarna. Att centralt ange gränser och restriktioner försolidiietsutvecklingen skulle ställa stora krav på detaljreglering avvärderingsprinciper m. m. På grund av att kommunernas tillgångssida innehållerett omfattande inslag av s. k. publik egendom är soliditetsmåltet överhuvud tagetytterst tveksamt. Av samma skäl som ovan vill styrelsen bestämt avvisa en sådandetaljreglering. Det finns dessutom , vilket också i olika sammanhangomvittnats av statsmakterna, en mycket stark medvetenhet blandkommunalpolifiker i kommunalekonomiska frågor. Med den kompelens som i i kommunerna bör kommunerna, enligt styrelsens uppfattning, själva bästkunna avgöra vad som är en sund ekonomi och en rimlig utveckling av denna. Motionärernas synpunkter på kaptialkostnader Mofionärerna hävdar att realannuitetsmetod övervältrar kostnader på kommande generationer samt driver påinflationen och försvårar jämförelser mellan privat och verksamhet. Avsikten med real annuitetsmetod vid beräkning avkapitalkostnader är att rätta till de skevheler som dagens syslem i kombinationmed en hög inflationstakt inneburit. Som exempel på detta kan nämnas att enanläggning FiU1984/85:29 58 med 33-årig livslängd är nästan helt betald redan eftercirka . En neddragning av kapitalkostnaden och enutjämning över tiden som real annuitetsmetod innebär bör positivt bidra tilllägre inflationstakt. Vid en korrekt analys av företag korrigerar man detredovisade resultatet bl. a. med hänsyn till inflation och avskrivningsprincip.Med en real annuitetsmetod får man automatiskt korrigerade värden. Den kandärför till fördel användas när man vill göra meningsfulla jämförelser mellansåväl kommunala som privata företag. Om man inom kommunen beslutar att de årsvisa resultatenskall tillgodoräknas verksamheten följande år och tillämpar realannuitetsmetod uppnår man del slutna systemets alla fördelar. Motionärernas diskussion angående lagändring Det är i och för sig rikligt attden av kommunförbunden föreslagna redovisningsmodellen kräver en översyn avkommunallagens regler om budget. I fråga om bestämmelser som gäller räkenskaper och bokslutavvisar dock styrelsen, av skäl som tidigare redovisats, en mer ingåendereglering i lag än som följer av förbundets förslag. Bakgrunden till alt ensådan reglering är mer ingående för aktiebolagens del hänger samman medolikheterna mellan förelag och kommun. Eftersom en kommun inte kan gå i konkurs eller likviderasbehövs inga skyddsregler för kommunens borgenärer. Att genom lag i detalj styradet kommunala redovisningssystemet strider mot statsmakternas tidigare uttalandenom alt kommunerna bör ges frihet all själva ordna sina inre förhållanden.Uttalandena avser i första hand den kommunala organisationen men bör kunnagälla också för bestämmelser om budget och redovisning. Endetaljreglering här skulle skjuta sönder den ramlagstanke som ligger bakom dennuvarande kommunallagen. Motionärernas synpunkter på revision Beträffande revision ärmotionärerna något oklara i sin framställning. Dock kan i huvudsak tvåriktlinjer rörande effektivisering av den kommunala revisionen urskiljas; avfullmäktige valda revisorer eller "på visst sätt utsedda privata revisionsförelag".Dessutom behandlar motionärerna frågan om ansvarsutkrävancle. Frågan om hur revisionsansvaret skall utformas i ettmålstyrl system övervägs - enligt vad styrelsen underhand erfarit - redan nu isamband med att demokratiberedningen utarbetar en principskiss till en nykommunallag. Beredningen har i sitt diskussionsbelänkande (SOU 1984:83 sid. 60)framhållit alt revisionsreglerna behöver ses över i fråga om ansvarsfrihet. FiU1984/85:29 59 Denna översyn bör avvaktas innan vidare ställning tillfrågan om ansvarsut-krävande tas. Bakom motionärernas syn på förtroendevalda revisorer eller"på visst sätt utsedda privata revisionsföretagprincipen om självstyrelse" och tankar om "ett statligtkontrollsystem över kommunerna". Att kommunerna själva utser sina revisorer innebär"vissa risker". I motionen framhålls all dessa kan i vissutsträckning minskas genom "att vissa kvalifikationskrav föreskrivs förrevisorer" samt "att låta minoritetet i en kommun utse majoriteten ikommunrevisionen". Vid- skilda tillfällen har fråganom särskilda kvalifikationskrav för de kommunala revisorerna varit föremål föröverväganden. I dessa sammanhang har därvid konstaterats att skulle särskildakompetenskrav införas i kommunallagen för revisorer innebär detta allrevisionsuppdraget iriie längre blir ett förtroendeuppdrag utan någon form avsakkunniguppdrag. Den främsta orsaken till all del inte finns några behov avsärskilda kvalifikationskrav för de förtroendevalda revisorerna är att deanlitar yrkesrevisorer som konsulter i revisionsverksamheten. Någon närmareredogörelse för hur den kommunala yrkesrevisionen är organiserad skall intelämnas här. Men det kan finnas anledning att konstalera att för närvarandeanlitas av de kommunala revisorerna i 272av landets kommuner. Nio kommuner har egna revisionskontor och tre kommuneranlitar privata revisionsförelag. På landstingssidan har elvalandstingskommuner egna revisionskontor som biträder de förtroendevaldarevisorerna med experthjälp, tio landstingskommuner anlitar Kommunförbundetsrevisionsavdelning och två landsfingskommuner använder sig av privatarevisionsförelag. All låta minoriteten i en kommun utse majoriteten i en kommunrevisioninnebär att motionärerna bortser ifrån att revisorsuppdraget är ett individuelltförtroendeuppdrag. har därför i annat sammanhang (Kommunalrevision - vägledande principer) betonat att "varje revisor ärsjälvständig och oberoende i förhållande till sina medrevisorer. Även omrevisorerna arbetar i grupp äger var och en av revisorerna rätt att vidta degranskningsåtgärder som han finner påkallade för fullgörandet av uppdraget". Motionärerna antyder att en ökad ekonomisk självständighetför kommunerna förutsätter en annan statlig kontroll. Att delta "står iviss motsättning fill självslyrelsetanken" är motionärerna medvetna om.Den kommunala självstyrelsen, som den utformats i , är unik. Dennainnebär alt "kommun och landstingskommun får själv vårda sinaangelägenheter" (KL 1 kap. 4 §). Genom all revisorerna rekryteras ur olikapolitiska partier och FiU1984/85:29 60 därmed skilda åsiktsgrupper, skapas enligt styrelsenförutsättningar för revisionen att verka som ett kommunaldemokratisktkontrollinstrument. Styrelsen anser således att motionen även i delta avseendebör avstyrkas. Reservation anfördes av m-ledamöterna. av , , , och (samtliga m). Vi anser alt styrelsen bort avge yttrande enligt följande. har beretts tillfälle att före den1 avge yttrande över motion 1984/85:2344 av m.fl. omden kommunala redovisningen. Med anledning härav får förbundsstyrelsen lämnaföljande synpunkter. Motionen tar i huvudsak upp synpunkter på denredovisningsmodell som de båda kommunförbunden utvecklat . Motionärerna visar utförligt hur det av kommunförbundenföreslagna redovisningssystemet skulle kunna göras mera flexibelt och då ocksåmera ägnat alt lösa främst större kommuners administrativa och ekonomiskaproblem. Förslaget innebär att redovisningssystemet skulle frikopplas frånbudgetsystemet. På så vis skulle redovisningen göras mera tillgänglig för såvälpolitiker som allmänhet genom att svårförståeliga avräkningsposter mellanbudget och redovisning även på driftsidan skulle kunna elimineras. Dessutom påpekar motionärerna alt del är väsentligt attinföra en intäktssida även i den kommunala redovisningen. Styrelsen anser att dessa synpunkter är vikliga bl. a. föralt kommuner och företag inom näringslivet saml kooperativa organisationer skallkunna konkurrera på likvärdiga villkor på servicesektorn. Styrelsen menar dock att för stora delar av den kommunalaverksamheten ger inte en renodlad resultatredovisning något användbart - och ivissa fall ett felaktigt - mått på effektiviteten hos organisationen .Analyserav verksamhetens måluppfyllelse i förhållande till budgetulfall ger i dessafall en belydhgt bättre grund för att bedöma verksamheten. Styrelsen menarockså all motionärernas synpunkter beträffande den interna budget- och redovisningsprocessenär beaktansvärda och att informationen härom därför behöver spridas så att detkan vinna tillämpning, måste det ankomma på varje kommun alt efter sina oftavilt skilda förutsättningar forma den interna processen och redovisningen. Motionärernatar också upp den knappa genomförandetiden. FiU1984/85:29 61 medveten om alt en betydligt mer omfattande förändring avredovisningssystemet än den som styrelsen just föreslagit skulle fordraväsentligt längre genomförandetid. Styrelsen bedömer det emellertid som ytterstangelägel alt snabbi genomföra en moderniserad redovisning. Beträffande den av förbundet rekommenderadeavskrivningsmeloden kan vägande invändningar göras vilket motionärerna ocksåkonstaterat och pekat på en annan möjlig utformning. Styrelsen anser därför attdet föreslagna reglementet inte bör innehålla något ställningslagande för enreal avskriv-ningsmetod. Motionärerna påpekar möjligheten för staten alt ersättaförmögenhets-skyddet med regler för solidiieten. Eftersom tredje mans rätt ejär berörd av kommunens soliditet betraktar styrelsen det som självklart attkommunerna själva skall bedöma sitt soliditetsbehov och avstyrker bestämt varjelagstiftningsschablon om kommunernas förmögenhet. Styrelsen vill samtidigtpåpeka att ett soliditetsmått är ytterst tveksamt med hänsyn bl. a. till denvarierande men stora omfattningen av publik egendom och till alt solidiietsutvecklingenkortsiktigt kraftigt påverkas av att periodisering inte kan ske av alt staten"lånar" kommunalskallemedlen redovisningstekniskt . FiU1984/85:29 62 Sammanfattning ........................................................... ....... 1 Motionsyrkandena......................................................... ........ 3 Propositionen................................................................. ....... 7 Motionerna..................................................................... ....... 8 Utvecklingen 1985-1987 ......... 11 Skatteutjämningsavgiftoch skatteutjämningsbidrag..... ..... 15 Lag omskatteutjämningsavgift...................................... 16 Anslagtill skatteutjämningsbidrag till kommunerna....... ..... 19 Anslagtill bidrag till kommunerna med anledning av avskaffan det av den kommunala företagsbeskattningen.............. ..... 19 Utbetalningav kommunalskattemedel och beaktande av laxe ringsändringar ......................................... 20 Bidragtill vissa kommuner och kommuntyper .............. ...... 22 Kostnadsanalyserav förslag i propositioner och Hemställan .................................................................. ..... 26 Denekonomiska utvecklingen i kommunsektorn (m) 28 Den ekonomiskautvecklingen i kommunsektorn (c).... ..... 30 Den ekonomiskautvecklingen i kommunsektorn (fp)... ..... 32 Den ekonomiskautvecklingen i kommunsektorn (vpk) ..... 34 Lagomskatteutjämningsavgift (m) ............................. ..... 35 Lagomskatteuljämningsavgift (c)................................ ..... 36 Lagomskatteutjämningsavgift (fp) ............................. ..... 37 Åtgärder föralt minska uldebiteringsskillnader mellan kommuner (m,c,fp) 39 Införandet aven progressiv statskommunal enhetsskatt (vpk) .... 39 Bemyndigande rörande extraskatteutjämningsbidrag (m, c, fp) .. 39 Anslag till skatteutjämningsbidragtill kommunerna (m, fp) 40 Anslag till skatteutjämningsbidragtill kommunerna (c) 41 Anslag till bidrag till kommunernamed anledning av avskaffandet av denkommunala företagsbeskattningen (m, fp) ...... 41 Anslagtill bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av denkommunala företagsbeskattningen (c) ............ ...... 42 Anslagtill bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av denkommunala företagsbeskattningen (vpk) .......... ...... 43 FiU1984/85:29 63 16................................................................................... Specialdestineradebidrag (c) 44 Minskad marginaleffekt i skatte-och bidragssystemet genom utökat skatteutjämningsbidrag (c) 45 Överföring till kommuner avskatteintäkter från alkoholförsäljning (vpk) 45 Kostnadsanalyser av förslag ipropositioner som medför kommunalakostnadsökningar (m, c) 46 Ny redovisningsmodell m.m. (m) ........... 46 (m) ........................................................................... 48 (fp) .......................................................................... 49 minab/gotab 1985 82881