bet · G801TU28 · 1984-12-31 00:00:00 — inkl.bolagssektorns investeringar, /85-1986/87 beräknas bli 1,6miljarder kronor högre än enligt bedömningen i föregående treårsplan somredovisades för . Orsaken härtill är enligt budgetpropositionen framför alltbehovet av att snabbt förbättra framkomligheten i nätet samt att skapaberedskap för en förväntad trafikökning på dataöverföringsområdet. Jämfört medförra årets treårsplan har även investeringar i kabel-TV-nät planerats in. egna investeringar, som svarar för av hela koncernens investeringsprogram på 19,6miljarder kronor, beräknas till totalt 15,8 miljarder i löpande priser. Avinvesteringarna avser kapacitetshöjningar och förbättringarav nätet. Föredraganden ansluter sig till den syn påinvesteringarnas inriktning och omfattning som framgår av televerketstreårsplan och betonar vikten av att framkomligheten i nätet hålls hög i helalandet. Investeringsprogrammet speglar enligt föredraganden en ökad ambifionatt komma till rätta med framkomlighetsproblemen i nätet och att snabbt mötaförändringar i efterfrågan. skall betydligt snabbare änför närvarande kunna anpassa nätet till efterfrågan. Genom verkets goda ekonomiska resultat och de nyamöjligheterna att ta upp lån som beslutat om är det möjligt attgenomföra mycket stora investeringar . Dessa är enligtbudgetpropositionen nödvändiga inte bara för att öka kapaciteten utan ocksåför att verket skall kunna tillgodogöra sig en ny och bättre teknik vilketkommer verkets kunder till godo. Föredraganden föreslår att inriktningen avverkets investeringsplan och den föreslagna totalvolymen av investeringarnagodkänns samt att regeringen inhämtar ett bemyndigande av att medgesmärre avvikelser från planens inriktning och totalvolym. Utskottet har ingenting att erinra mot vad föredragandenhar anfört om inriktningen och omfattningen av investeringar underden period som treårsplan omfattar. Utskottet finner det även varaen praktisk ordning att regeringen kan medge smärre avvikelser härifrån.Regeringens förslag i nu nämnda delar i budgetpropositionen tillstyrksföljaktligen. TU1984/85:28 12 I mofion 1984/85:2563 (c) föreslåsatt en utredning tillsätts om effekterna av föreslagna investeringar itelenätet och hur dessa påverkar såväl konsumenter som skattebetalare.Utredningen bör vidare se på effekterna av påskyndade betalningsrutiner i detsvenska samhället. I treårsplan redovisas bl. a.effekterna av teleinvesteringarna. Någon särskild utredning med anledning avmotion 1984/85:2563 (c) anser därför inte utskottet vara påkallad, varförmotionen avstyrks. I treårsplanen redovisas ocksåteleverkets servicemål för både hushållsmarknaden och företagsmarknaden, vilkaföredraganden ansluter sig till. Utskottet anser i likhet med föredraganden att den avteleverket föreslagna avvägningen av servicenivån är rimlig. Verket harsålunda ett ansvar för att servicen i fråga om framkomlighet, underhåll ochleveranser hålls på en hög nivå över hela landet. måste servicenivånständigt avvägas mot kostnader och pris med hänsyn till kundernas önskemål iolika avseenden. Det nya systemet för styrning av som etableratsbör ytterligare kunna utvecklas. T. ex. bör det vara av intresse att fördjupadiskussionen av investeringarnas relation till servicemålen, avvägningen mellanolika servicemål och ekonomiska mål samt uppföljningen av måluppfyllelsen.Televerkets rullande treårsplan bör vara den naturliga utgångspunkten för ensådan diskussion. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet attriksdagen godkänner att verksamhet inriktas på de servicemål somanges i budgetpropositionen. I budgetpropositionen erinras omatt beslöt (FiU 1983/84:25, rskr. 1983/84:142) medgeatt regeringen fi. o. m. upptar lån för verksamhet.Regeringen har därefter delegerat upplåningsrätten till . Riksdagenhar vidare (prop. 1983/84:100 bil. 8, /84:16, rskr.1983/84:249) medgett att finansierar icke konkurrensutsattaabonnentutrustningar via finansbolaget . Dessutom har isamma beslut bemyndigat regeringen att fastställa ramar för de garantiåtagandensom kan behöva göra. Besluten innebär att all kapitalanskaffningtill kommer att göras utanför statsbudgeten av självteller genom verkets bolag. Föredraganden anmälde i förra årets budgetproposition atten arbetsgrupp med företrädare för , ,och skulle behandla de närmare formerna förteleverkets låneverksamhet. Gruppen avslutade sitt arbete under våren 1984.1budgetpropositionen lämnas en utförlig redovisning av gruppens överväganden.Gruppen har framför allt behandlat frågan om samordningen av upplåningmed den övriga statliga upplåning som görs av . De prakfiskaarrangemangen för att ordna kapitalanskaffningen bör enligt TU1984/85:28 13 föredraganden utformas så att största möjliga effektivitetkan uppnås för televerkskoncernen som helhet. måste emellertidbeaktas att är en del av staten och alltså inte en självständigjuridisk person. I motion 1984/85:1966 (vpk)redovisas tveksamhet mot uppluckringen av tidigare gällandefinansieringsregler. Motionärerna noterar dock att ochriksbankens kontrollfunktion särskilt har framhållits. Utskottet har inga erinringar mot vad föredraganden haranfört om finansieringsfunktion och finner inte anledning attfrångå vad beslutade om delegerad upplåningsrätt.Utskottet avstyrker därför motion 1984/85:1966 (vpk) yrkande 2. I budgetpropositionen föreslås att11,3 milj. kr. anvisas \.\\\ försvarsinvesteringar vid televerket.Medelsbehovet avser investeringar för reservtelefonnätet, förstärkta lokaler,radio, materialförsörjning i krig och ledning i krig. Beloppetskall inte tillföras statskapitalet. Soliditets- och räntabilitetsmål för Enligt gällande riksdagsbeslutskall långsiktiga mål vara att åstadkomma en real avkastning påeget kapital som uppgår till . Vidare skall verkets soliditet, dvs. verketseget kapital i relation till de totala tillgångarna, kvarstå på en fortsatt högnivå. Enligt föregående treårsplan beräknades det realaavkastningsmålet på kunna uppnås. Enligt föreliggande treårsplan beräknasräntabiliteten /85 nu bli lägre. Försämringen kan i huvudsakförklaras av ändrade redovisningsprinciper. därefter beräknasrealavkast-ningen bli högre än . I budgetpropositionen föreslår föredraganden attteleverkets verksamhet den närmaste treårsperioden inriktas på de soliditets-och räntabilitetskrav som angetts i verkets treårsplan. I motionerna 1984/85:439 (c) och1984/85:2299 (fp) hemställs att inleveranserna från skall ökas med300 milj. kr. beslutade (prop. 1983/84:100 bil. 8, TU1983/84:16, rskr. 1983/84:249) under föregående om statensavkastningskrav på . Ett nytt fast statskapital bildades genom attvissa av fastigheter värderades till ett marknadsvärde. Statenskrav på överskott skall baseras på detta statskapital och räntesatsen sattesfill statens avkastningsränta. Verksamheten och därmed teleabonnenterna börinte belastas med kostnader som verket inte självt kan påverka eller förutse. Utskottet anser inte att det finns skäl att tillstyrka enökad inleverans från genom att ändra de regler som harbeslutat. Detta skulle nämligen innebära att teleabonnenterna belastas medkostnader som verket inte självt kan påverka eller förutse. TU1984/85:28 14 redovisat i budgetpropositionen om soliditets- ochräntabilitetsmål för verksamhet bör enligt utskottet godkännas.Motionerna 1984/ 85:439 (c) yrkande 14 och 1984/85:2299 (fp) avstyrksföljaktligen. monopolområde utgörs avabonnentväxlar, telefoner och viss anslutningsutrustning för datakommunikation.Motiven för dessa monopol är bl. a. tekniska, ekonomiska och regionalpolitiska.Det har ansetts rimligt att såsom förvaltare och byggare av statensallmänna telenät skall ha inflytande över kraven på den utrustning som skall fåanslutas till detta nät. Utrustningen får inte störa funktionen i nätet. Bibehållandet av nuvarande ordning har starkt försvåratsgenom de gränsdragningsproblem som uppkommer genom att det blir allt vanligareatt telefonifunktionen byggs in i data/textterminaler som inte omfattas avmonopolet. Nuvarande regler kan innebära att får svårigheter atttillgodose kundernas berättigade önskemål om sådana nya, effektiva, kombineradekommunikationslösningar. Likaså försvåras nuvarande ordning genom förekomsten av s.k. pirattelefoner som inte får anslutas till det allmänna telenätet. bedömning är av alla nylevererade telefoner"pirattelefoner". De flesta uppfyller inte de krav som måste ställasutifrån internationella överenskommelser om telefonitjänstens tekniskakvalitet. monopolområde behandlas i bådebudgetpropositionen och telepropositionen. I telepropositionen föreslår regeringen attanslutningsmonopolet för telefoner slopas fr. o.m. Enligtföredragandens mening är telefonitjänsten en grundläggande nyttighet som börerbjudas alla till ett rimligt pris över hela landet. Inträdesavgiften för etthuvudabonnemang är därför densamma oavsett kostnader i detenskilda fallet. Undantag härifrån görs endast för abonnemang i vissafritidshus. Ett slopande av anslutningsmonopolet ändrar inte detta förhållande.Föredraganden framhåller att ett sådant regionalpolitiskt ansvar även ifortsättningen bör gälla för tillhandahållande av telefonapparater.Till abonnemanget bör därför normalt höra en basapparat av hög kvalitet, I dagbärs kostnaderna för underhåll av vanliga telefoner solidariskt avabonnenterna. Förslaget i propositionen innebär ingen ändring i det avseendet.Bassortimentet skall utöver apparaten bestå av nödvändiga komplement för handikappade.Det bör finnas möjlighet att erbjuda ett abonnemang fill reducerat pris utanapparat exempelvis till den som redan har en basapparat eller till företag somskaffar abonnemanget för datakommunikation. Det bör enligt telepropositionenankomma på att bestämma de närmare formerna för tillhandahållandetav telefonapparater. Itelepropositionen föreslås vidare att endast telefonapparater med TU1984/85:28 15 typgodkännande (T-märkning) får kopplas in på det allmännatelenätet. Det innebär att får bättre möjligheter att hindrastörningar i telenätet som förorsakas av apparater av otillfredsställandekvalitet. Då det gäller telefonautomater för offentlig telefoni finns intesamma tekniska problem varför det för dessa telefoner inte heller föreslåsändrade regler. Enligt de förslag som lämnas i telepropositionen kommerteleverkets monopol då det gäller anslutningar till det allmänna telenätet atti fortsättningen inskränka sig till abonnentväxlar ochdataanslutningsutrustningar (modem) för höga hastigheter. Dessa utrustningarutgör på ett annat sätt än telefonapparaterna en del i telenätet och är närmareknutna till telenätets funktion. Det är enligt föredraganden nödvändigt attbibehålla samlade ansvar för telenätet inkl. abonnentväxlarna.Endast därigenom kan man i ett litet land som även ta tillvara de fördelar som den tekniska utvecklingen ger inomtelekommunikationsområdet. Föredraganden anser att det är till fördel förlandet att vi har ett helt dominerande telenät av hög kvalitet. I motionerna 1984/85:439 (c) och1984/85:2554 (m) hemställs att monopol på telefonapparaterupphävs. I mofion 1984/85:2554 (m) begärs dels en avvecklingsplanäven för övriga monopol, utom vad avser telenätet, dels en utredning om deservicemässiga, regionala, sysselsättnings- och näringspolitiska konsekvensernaav ett avskaffande av monopolet avseende telenätet. I motion 1984/85:1966 (vpk) framhålls att televerketsapparatmonopol också är en industripolitisk och regionalpolitisk fråga.Ändringar av monopolgränserna måste föregås av en noggrann prövning av desociala och regionalpolitiska effekterna. I motion 1984/85:3131 (m, c, fp) förordas att televerketsmonopol på telefonapparater, abonnentväxlar och höghastighetsmodem heltupphävs. Utskottet godtar regeringensförslag att monopol beträffande telefonapparater kopplade tilltelenätet upphävs . Ett slopande av anslutningsmonopolet fårdock inte ändra det faktum att telefonitjänsten är en grundläggande nyttighetsom bör erbjudas alla till ett rimligt pris över hela landet. Televerketsdominerande ställning är enligt utskottets mening en god grund för att verketäven framgent skall kunna erbjuda sina tjänster till låga priser, svara för engod handikappanpassning, hålla hög framkomlighet och kvalitet i nätet samt iövrigt ligga i främsta ledet när det gäller teknisk utveckling. Dennadominerande ställning är vidare en förutsättning för att den utjämnandetaxestrukturen för de grundläggande teletjänsterna skall kunna upprätthållas.Förslaget i motionerna 1984/ 85:2554 (m) och 1984/85:3131 (m, c, fp) skulleändra detta förhållande och leda till ökade kostnader för hushållsabonnenternaoch glesbygdens abonnenter. Utskottet anser därför inte att det nu finns någonanledning till förändringar utöver dem som regeringen har föreslagit. TU1984/85:28 16 utvecklingen kan dock komma att medföra ändradeförutsättningar som motiverar en anpassning av monopolavgränsningen. Då detgäller modemer bör självt även fortsättningsvis få göra anpassningarav anslutningsreglerna. Utskottet vill i sammanhanget påpeka att televerketinte har något legalt monopol på att driva telenät. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottettelepropositionens förslag i nu berörd del. Då syftet med motionerna1984/85:439 (c) yrkande 10, 1984/85:1966 (vpk) yrkande 1 och 1984/85:2554 (m)yrkande 1 torde få anses tillgodosett bör de lämnas utan någon riksdagensåtgärd. Motionerna 1984/85:2554 (m) yrkandena 2 och 3 samt 1984/85:3131 (m, c,fp) yrkande 1 avstyrks. I budgetpropositionen erinras iavsnittet Övriga frågor om att enligt riksdagsbeslut skallfölja den tekniska utvecklingen och anpassa monopolgränsen efter denna. Dettainnebär inte - understryker föredraganden - att verket självt kan besluta omgrundläggande förändringar i monopolavgränsningen. Principiella förändringar iinriktningen av verksamhet bör underställas prövning. Vad föredraganden sålunda anfört har inte givit utskottetanledning till erinran. I telepropositionen föreslås attett slutligt beslut om verksamhetsform bör fattas först efter förnyadeöverläggningar mellan och de fackliga organisationerna. Riksdagenhar beslutat (prop. 1980/81:66, /81:9, rskr. 1980/81:132) att skallöverföras fill bolagsform. Enligt senare beslut skall det ske den 1 juli 1985.Föredraganden anser dock att en viktig förutsättning för att i framtidenskall kunna arbeta framgångsrikt är att och de fackligaorganisationerna har en gemensam syn på företagsform. har begärt förnyade överläggningar med i frågan. Itelepropositionen anförs att beslut om en slutlig organisationsform för Telibör anstå i avvaktan på resultatet av dessa överläggningar. Förslag om Telisverksamhetsform bör emellertid föreläggas senast i nästabudgetproposition. I motionerna 1984/85:439 (c),1984/85:1374 (fp), 1984/85:1955 (m) och 1984/85:3131 (m, c, fp) begärs att Teliöverförs till bolagsform den . I motion1984/85:3132 (vpk) anförs att bör fortsätta i verksform. Utskottet delar föredragandens uppfattning att ensamstämmighet inom om handlingslinjerna i organisationsfrågan ärviktig. Ett slutligt beslut i frågan bör därför anstå tills överläggningarna äravslutade. bör därför inte överföras till bolagsform den 1 juli 1985.Utskottet avstyrker följaktligen motionerna 1984/85:439 (c), 1984/85:1374 (fp),1984/85:1955 (m), 1984/85:3131 (m, c, fp) och 1984/85:3132 (vpk) i berördadelar. TU1984/85:28 17 I motion 1984/85:626 (fp, c) begärsatt uppgifter om samtliga abonnenter inom återfinns i någonav länets delar av telefonkatalogen. Uppgifter om de abonnenter som bor iÖstergötlands län bör återfinnas både i någon av Linköpings- eller Norrköpingsdelarnaoch i den katalog där de nu finns. Utskottet har tidigare behandlat dettamotionskrav på en sammanhållen telefonkatalog för . Utskottetanser nu liksom tidigare att det bör ankomma på att avväga önskemålom telefonkatalogens utformning mot kravet på rimliga kostnader. Utskottetavstyrker därför motionen. I motion 1984/85:1961 (s) förordasatt postnummer införs i telefonkatalogen. Det skulle medföra ökade kostnaderför , medan postverket skulle få betydande besparingar. Enligtmotionärerna skulle det totalt sett inte bli någon större merutgift. Utskottet vill erinra om att frågan om postnummer itelefonkatalogen har diskuterats inom postverket ochteleverket. Att införa postnummer framför varje adress skulle medföra enomfattande förändring. Den har betraktats som alltför kostsam. Ett alternativ,som också har prövats, är att ta med postnummerförteckningen itelefonkatalogen. Det bör dock enligt utskottets mening även i fortsättningenankomma på att efter diskussioner med postverket göra nödvändigaavvägningar av kostnader och serviceförbättringar. Medhänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motionen. I motion 1984/85:1069 (m) påtalasatt näringsliv och förvaltningen i norra får stora fördelar omteleverket snabbt förbättrar telenäten så att alla de möjlighetertelekommunikationerna erbjuder kan utnyttjas. I motionen anförs vidare att vihar kommit en bit på väg mot ett rundare när det gäller teletaxorna.Mycket återstår dock, bl. a. bör reglerna för telefontaxor ändras så att allainvånare i en kommun får möjlighet till samma samtalskostnad vid kontakt medden egna kommunens centralort och förvaltning, I motion 1984/85:1997 (fp) förordas ett tvådelattaxesystem med en lokaltaxa och en enhetlig rikstaxa. Om ett sådant systemskulle införas skulle det enligt motionären höja kostnaden för hela landet med2-3 %, medan en abonnent i avlägsna delar av skulle få en sänkning avtelekostnaden . Utskottet har i det fidigare redovisat den snabbautbyggnad och modernisering av telenätet som kommer att genomföras . Utbyggnaden styrs av nuvarande och förutseddefterfrågan på olika teletjänster och sker med hänsyn tagen till nuvarande ochförutsedd teknik. Starkt pådrivande är i första hand den ökade datatrafiken. Denna utbyggnad av telekommunikationer innebär enligtpropositionen att en mycket stor telekapacitet - även för datakommunikation -kommer att TU1984/85:28 18 finnas varhelst i landet efterfrågan finns. De fastaavgifterna kommer liksom nu att vara lika i hela landet. telefontaxa har sju avståndsintervall. Antaletintervall har minskats och gränsen för den högsta telefontaxan gårvid . Telefonsamtal över längre avstånd betingar således samma taxa somgäller för avståndet . Taxan på det allmänna datanätet har treavståndsintervall, och för-datakommunikationstjänster via TELEPAK gäller ensvensk, en nordisk och en internationell taxa. Enligt bedömningkommer avstånden att betyda allt mindre för kostnaderna. Kostnaderna och därmedtaxorna blir i stället alltmer beroende av den tid nätet belastas. Den taxereformsom genomfördes är enligt utskottets mening ett steg i rättriktning, då den innebar en fortsatt utjämning av kostnaderna för lång- resp.kortväga teletrafik. Den tekniska utvecklingen på telekommunikationsområdetleder enligt vad utskottet har erfarit till att överföringskostnaderna - ochdärmed taxorna - blir allt mindre beroende av avstånden. gäller i princip en enhetlig taxa för allatelefonabonnenter i en kommun för telefonsamtal till den egna kommunenscentralort. Enligt vad utskottet erfarit finns dock i några få kommuner ettmycket begränsat antal abonnenter för vilka inte har bedömt det somekonomiskt försvarbart att genomföra principen fullt ut. Dessa abonnenterringer å andra sidan för lokalsamtalstaxa till angränsande kommuns centralort. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / 85:1069 (m) och 1984/85:1997 (fp). I budgetpropositionen redovisas denomläggning av taxorna för telefonsamtal inom landet som genomfördes den 12januari 1983. Syftet med omläggningen var att åstadkomma en jämnare belastningpå telefonnätet genom att en viss del av trafiken skulle flyttas från de hårtbelastade förmiddagstimmarna måndag - fredag till andra tider. Enligt föredragandenblev effekterna av det nya taxesystemet som väntat. Belastningen påtelefonnätet har jämnats ut över dygnet, vilket innebär att nätet utnyttjasbättre. I budgetpropositionen behandlas också vissa frågor omprissättningen av tjänster. Föredraganden betonar därvid attteleverkets konkurrensutsatta verksamheter skall särredovisas och helt bärasina egna kostnader. Televerkets prissättning för olika produkter skall speglakostnaderna. Utskottet har inga erinringar mot vad föredraganden haranfört i budgetpropositionen om det nya taxesystemet och prissättningen. I telepropositionen föreslås att de9,av aktierna i () som förvaltas avteleverket genom överlåts till för enköpeskilling av 50 milj. kr. TU1984/85:28 19 I telepropositionen angerföredraganden att någon särskild plan för utbyggnaden av kabel-TV-näten ilandet inte behöver fastställas. Etable-ringsfrihet bör få råda i fråga omnätanläggning. Den tekniska standardiseringen av näten bör, med hänsyn tillkostnaderna och osäkerheten om kabel-TV-nätens roll i det framtida telenätet,tills vidare ske på frivillighetens grund. Vidare bör enligt föredragandenteleverket konkurrera med andra företag om kabel-TV-utbyggnaden. Det bör liggai verkets intresse att vara öppet för samarbete såväl med fastighetsägare sommed andra nätanläggare. Utskottet föreslår att lämnar utan erinran vad föredragandenhar anfört i telepropositionen om planeringen av kabel-TV-nät. 1. beträffande inriktningenoch omfattningen av verksam het m. m. attriksdagen med bifall till regeringens förslag i denna del i proposition1984/85:100 bil. 8 samt med avslag på motionerna 1984/85:439 (c) yrkandena 11och 12, 1984/85:1374 (fp) yrkandena 1-3, 1984/85:1966 (vpk) yrkande 3,1984/85:3131 (m, c, fp) yrkandena 2, 4 och 5 och 1984/85:3132 (vpk) yrkande 1 a. godkännervad föredragande departementschefen har förordat i proposition 1984/85:100 bil. 8 om inriktningen och omfattningen av verksamhet /86-1987/88, b. lämnarvad föredragande departementschefen har anfört i proposition 1984/85:158 om roll och myndighetsutöv ning utan erinran, 2. beträffandeteleverkets beslutanderätt över byggnadsverksamheten att avslårmotion 1984/85:1955 (m) yrkande 15 i denna del, 3. beträffandeteleverkets beslutanderätt över leleta.xorna attriksdagen avslår motion 1984/85:1955 (m) yrkande 17. 4. beträffandeteleverkets styrelse attriksdagen lämnar motionerna 1984/85:1966 (vpk) yrkande 4 och 1984/85:3132 (vpk)yrkande 2 utan åtgärd, 5. beträffande inriktningenoch omfattningen av investe ringar attriksdagen godkänner vad föredragande departementschefen i proposition1984/85:100 bil. 8 förordat om inriktningen och omfattningen av televerketsinvesteringar /86-1987/88 samt bemyndigar regeringen attbesluta om avvikelser därifrån, 6. beträffande utredning omeffekterna av investeringar i lelenäiei att avslår motion 1984/85:2563 (c). TU1984/85:28 20 7. beträffande servicemål attriksdagen godkänner att verksamhet inriktas på de servicemål somanges i treårsplan för budgetåren 1985/86-1987/88, 8. beträffandeteleverkets finansieringsfunktion attriksdagen med avslag på motion 1984/85:1966 (vpk) yrkande 2 lämnar utan erinranvad föredragande departementschefen i proposifion 1984/85:100 bil. 9. att tillFörsvarsinvesteringar vid för /86 anvisar ett reservationsanslag på , 10. beträffandesoliditets- och räntabilitetsmål för attriksdagen med bifall till regeringens förslag i denna del i proposition1984/85:100 bil. 8 samt med avslag på motionerna 1984/85:439 (c) yrkande 14 och1984/85:2299 (fp) godkänner att verksamhet inriktas på desoliditets- och räntabilitetsmål som anges i treårsplan förbudgetåren 1985/86-1987/88, 11. beträffande televerketsmonopolområde att a. medbifall till regeringens förslag i denna del i proposition 1984/85:158 och med avslag på mofionerna-1984/85:2554 (m) yrkandena 2 och 3 samt 1984/85:3131 (m, c, fp) yrkande 1 godkän ner att monopol beträffande telefonapparater anslutna till nät upphävs på det sätt som föredragande departementschefen förordat, b. lämnarmotionerna 1984/85:439 (c) yrkande 10, 1984/85:1966 (vpk) yrkande 1 och 1984/85:2554 (m) yrkande 1 utan åtgärd, c. lämnarvad föredragande departementschefen har anfört i proposition 1984/85:100 bil. 8 om monopolavgränsningen utan erinran, 12. beträffandeTelis verksamhetsform