bet · G801SfU13 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 detta betänkande behandlarutskottet nio under den allmänna motionstiden väckta motioner angåendeföljande socialavgiftsfrågor: nedsattavgiftsuttag i vissa fall, kvittningsrätt mellan förvärvskällor vid beräkning avpensionsgrundande inkomst och socialavgifter, arbetslagar-och uppdragstagarbegreppet i sociallagstiftningen, egenavgifterför vissa jordbruks- och skogsbruksinkomsler och socialavgifter för personer som arbetar i ett nordisktland och är bosatta i ett annat. Samtligamotioner har avstyrkts. Tillbetänkandet har fogats följande reservationer. Nedsattavgiftsuttag i vissa fall (c). Kvittningsrättvid beräkning av pensionsgrundande inkomst (m, c, fp). Arbetslagar-och uppdragstagarbegreppet i sociallagstiftningen (m, c, fp). Egenavgifterför vissa jordbruks- och skogsbruksinkomster (m, fp). 1 motion 1983/84:1 190 (motiveringi 1983/84:1 129 och 1983/84:1363) av m, fi, (c) hemställs 1, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om attsocialavgiftsutredningens arbete bör bedriva,-; skyndsamt sä att förslagsyftande till klarare och mer entydiga regler när det gäller företagensarbetsgivaransvar för skatter och avgifter kan föreläggas , 2, att riksdagenhos regeringen begär förslag om sänkning av sjukförsäkringsavgiften för egen-och småföretagare med ett belopp motsvarande av avgiftsunderlaget för högst15 anställda, 3, att riksdagenhos regeringen begär en översyn av kvittningslorbudet mellan olikaförvärvskällor när det gäller egenavgifter, I motion 1983/84:1199 av RolfRämgård (c) och () hemställs att beslutar att hosregeringen begära förslag till ändring i reglerna om kvittningsförbud mellanförvärvskällor i enlighet med vad som anförts i motionen, I 1984/85. SfU1984/85:13 2 1 motion 1983/84:1205 av förstevice talman m, fl. (m) hemställs att antarföljande, såsom motionärernas förslag betecknade, förslag till ändring i 4 §lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst att gälla fr. o. : Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Vid bestämmande gälla följande. Värdet av första stycket. Riksförsäkringsverketfär ---- av rörelse. Vidberäkning av inkomst av an- Vidberäkning av inkomst av an- natförvärvsarbete/i7r/ra/7 ;/!Aow5/ nat förvärvsarbete skall från in- av viss förvärvskälla inte dras av un- komst av jordbruksfaslighel eller rö- derskoll i annan förvärvskälla. relse avdragas underskoll under he- skaliniiig.sårelå sådan jordbruksfaslighel som brukats a v den försäkrade och underskott irörelse. I motion 1983/84:1587 av IngridHemmingsson (m) hemställs att hos regeringen begär förslag omegenavgiften vid skogsavverkning i enlighet med vad i motionen anförts, I motion 1983/84:1588 av . (fp, c, m) hemställs att hos regeringen anhåller om klararegler vad gäller arbetsgivar/ arbetstagarbegreppet i enrighet med vad som imotionen anförts. 1 motion 1983/84:1592 (yrk. I och 2) av m.fl. (c) hemställs 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag som innebär att avgiftsuttagetminskas för egenföretagare med låga inkomster, 2. att riksdagenbeslutar alt hos regeringen begära förslag om borttagande avarbetsgivaravgiften pä ersättningar utbetalda till arbetstagare under 16 är. (Motionen i övrigt behandlas i betänkande SfU 1983/84:24.) 1 motion 1983/84:2087 (motivering i1983/84:2086) av m. n. (s) hemställs att hos regeringenbegär en översyn av socialavgiftsförhållandena för personer som arbetar i ettnordiskt land och är bosatta i ett annat. 1 motion 1983/84:2229 av AgneHansson (c) och () hemställs att hos regeringenbegär förslag om sänkning av sjukförsäkringsavgiften för egen- ochsmåföretagare ined ett belopp motsvarande \ av avgiftsunderlaget för högst15 anställda. 1 motion 1983/84:2530 (motivering i1983/84:2529) av i m. fl. (c) hemställs all iskrivelse till regeringen hemställer att förhandsbesked skall kunna ges rörandeavgiftsfrågor i anslutning till sociallagstiftningen. Sedan den gäller nyaregler för uttag av socialavgifter (prop. 1980/81:178, SfU 28 och rskr406). Dedärvid beslutade ändringarna innebar enhetligare och enklare regler förberäkning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Bl, a, slopades basbelopps-och maximeringsav-dragen vid beräkningen av ATP-avgiften, som i fortsättningenskulle beräknas på samma underlag som övriga avgifter. Syftet härmed var bl,a, att uppnå administrativa lättnader för såväl myndigheter som arbetsgivareoch egenförelagare. Ändringarna möjliggjorde också att ell effektivaredebiterings- och uppbördssystein kunde införas. Första steget i den riktningenbeslutades av /(prop, 1982/ 83:60, SfU 10och rskr 127), Vidare har antagit en lag med nya bestämmelser omuppbörd av socialavgifter som träder i kraft (prop.1983/84:167, SfU 28 och rskr 369). Sistnämnda lag innebär bl. a, attarbetsgivaravgifterna knyts an till de löpande löneutbe-tulningarna ochsamordnas med uppbörden av preliminär A-skatt, Förfarandet medför att dearbetsgivaravgifter som betalas under uppbördsåret i de flesta fallblir definitiva. Tre motioner innehåller förslag om att avgifisuiiageiskall sänas ned i vissa fall. 1 motionerna 1983/84:1190, yrkande 2, avThorbjörn m, fl, och 1983/84:2229 av och att tillgänglig statistik visaratt småföretag har väsentligt lägresjukfrånvaro än större företag. Genom att sjukförsäkringsavgiften tas utprocentuellt tvingas småföretagare att subventionera de större företagen, Imotion 2229 hävdas även att det uppstår en orättvis resursskillnad mellan olikaregioner genom att huvuddelen av de större företagen finns etablerade i deexpansiva storstadsområdena medan de mindre företagen dominerar i glesbygdslän.Mot bakgrund härav föreslås i motionerna att sjukförsäkringsavgiften för egen-och småföretagare skall sänkas med ett belopp motsvarande avavgiftsuttaget för högst 15 anställda, 1 motion 1983/84:1592 av m, fl, hävdas attden omläggning av beräkningen av egen- och arbetsgivaravgifterna som gjordes år1981, och som innebar att basbelopps- och maximeringsavdragen slopades vidberäkning av ATP-avgiften, har skapat svårigheter för företagare ined lågainkomster. Dessa har fått vidkännas en kraftig ökning av avgiften och därigenomlägre disponibel inkomst. Enligt motionärerna bör det vara möjligt att utan attomintetgöra de uppnådda förenklingarna införa en särskild avgiftsreduktion förföretagare med låga inkomster, så att den ökning av uttaget som uppkommit pågrund av omläggningen neutraliseras. Motionärerna föreslår vidare attarbetsgivaravgiften slopas för ersättning lill arbetstagare som är under 16år. Nuvarande avgifisbeslämmelser motverkar enligt motionärerna bl. a. attskolungdomar kan beredas ferie-arbete. I* 1984/85. SfU1984/85:13 4 har vid Rera tillfällenavslagit motionsyrkanden om differentierade socialavgifter, senast underhösten 1983 (SfU 1983/84:3). Såsom utskottet påpekat i nämnda betänkande skulleen differentiering av socialavgifterna i enlighet med vad som begärts imotionerna 1190 och 2229 medföra betydande administrativa svårigheter. Ävensådana ändringar som avgiftsreduktion för vissa egenföretagare med lågainkomster och slopande av avgiften på ersättningar utbetalda till arbetstagareunder skulle skapa problem av adniinistrativt slag. Mot bakgrund häravbör enligt utskottets mening vidhålla sin tidigare uppfattning idessa frågor. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna 1190, yrkande 2, 1592och 2229. Fr. o. m. har kviiiningsrätien vid beräkning avinkomst av annat förvärvsarbete än anställning slopats (prop, 1981/82:10, SkU 9och rskr 51), Delta innebär att underskoll i en rörelse inte längre får kvittasmot överskott i en annan rörelse och inte heller underskott i en jordbruksfastighetmot överskott i en annan jordbruksfastighet, 1 motion 1983/84:1190, yrkande 3, av m,fi, hävdas att det införda kvittningsförbudet mellan olika förvärvskällor bådenär det gäller skatter och avgifter förorsakat problem för småföretagen. Fråganom avdragsbegränsningen inom skattesystemet är föremål för beredning inomföretagsskattekommittén. Enligt motionärernas uppfattning bör kommittén även fåi uppdrag att se över de införda reglerna när det gäller egenavgifter. Motionärerna i motion 1983/84:1 199 av ochRolf hävdar att den slopade kvittningsrätten kan resultera i attnäringsidkare med flera förvärvskällor kan komma att få betala egenavgifteröverstigande den faktiska sammanlagda vinst som belöper på hela näringsverksamheten.För att komma till rätta med delta problem föreslår motionärerna att underskotti förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse skall fåkvittas fullt ut mot överskott i annan förvärvskälla inom något av dessainkomstslag vid beräkning av egenavgifter, 1 motion 1983/84:1205 av förste vice talman m, fl, hävdas att den borttagna kvittningsrätten medför att enföretagare eller jordbrukare kan fä det ännu svårare än tidigare att klara uppen genom underskott i en verksamhetsgren uppkommen besvärlig situation. Enligtmotionärerna finns det många skäl till att en företagare bedriver sin verksamheti fiera förvärvskällor, såsom exempelvis att en företagare vid sidan av singamla rörelse föredrar att starta en ny affärsidé i en särskild rörelse, attrörelsen bedrivs i olika kommuner eller att det inte iir tillåtet att förasamman rörelseverksamheten till en förvärvskälla. Vidare anförs att det ärviktigt att eftersträva neutralitet mellan olika företagsformer samt att skaparegler som inte missgynnar dem som av olika skäl bedriver verksamheten i fieraförvärvskällor. Mot bakgrund härav anser motionärerna att SfU1984/85:13 5 lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst bör ändrasså att överskott i en förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet ellerrörelse fär kvittas mot underskott i annan förvärvskälla inom nämndainkomstslag, I enlighet härmed begärs i motionen att antar ett imotionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen om beräkning avpensionsgrundande inkomst att gälla fr, o, m, , har efter det att kvittningsrätten slopades år1981 vid fiera tillfällen behandlat motionsyrkanden av samma innebörd som de nuaktuella och därvid avslagit dem med motiveringen att det inte kan godtas alten försäkrads framtida pension skulle kunna begränsas genom möjligheten tillkvittning vid beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten (se senast SfU1983/84:3), Utskottet anser inte att det finns anledning för attfrångå detta ställningstagande. Motionerna 1190, yrkande 3, 1199 och 1205avstyrks följaktligen. Arbetslagar- och uppdragstagarbegreppet isociallagsiifiningen Sociallagsiiftningens bestämmelserom skyldighet att betala arbetsgivaravgifter är knutna lill begreppetarbetstagare med den innebörd som begreppet ges i denna lagstiftning. Engrundläggande förutsättning för bestämmelsernas tillämpning är att detföreligger ett arbetsgivare/ arbetstagareförhållande mellan den som fär ettarbete utfört ät sig och den som utför arbetet. Skyldighet att betala arbetsgivaravgifterföreligger dessutom när den som utför arbetet enligt sociallagsiifiningen äratt anse som uppdragstagare. Med uppdragstagare förstås enligt dennalagstiftning den som utför arbete för annans räkning utan att ettanställningsförhållande föreligger och utan att arbetet ingår iuppdragstagarens rörelse eller jordbruk. En uppdragsgivare kan i vissa fall få svårigheter attbedöma om arbetsgivaravgifter belöper på en uppdragsersättning eller inte, bl,a, mot bakgrund av att sociallagstifiningens och uppbördslagstifiningensarbetsta-garbegrepp inte är identiska, Sociallagstifiningens begrepp är någotvidare. Detta beror på att man i rättspraxis med hänsyn till dennalagstiftnings grunder och syften tillmäter olika omständigheter en något annanbetydelse än vad som är fallet när det gäller skattelagstiftningensarbetstagarbe-grepp. Exempel pä sådana omständigheter är arbetets art, undervilka förhållanden det har utförts, sättet och grunderna för bestämmandet aversättning, om den part som utför arbetet härigenom ådrar sig något ekonomisktansvar samt parternas ekonomiska och sociala situation. Följden har blivit attden som är arbetstagare enligt uppbördslagstifiningen regelmässigt bedöms varaarbetstagare också enligt sociallagsiifiningen, medan det motsatta inte alltidgäller. Frågan om arbetslagar- och uppdragstagarbegreppet utredsf, n, av so-cialavgifisutredningen (S 1981:04), SfU1984/85:13 6 Arbetslagar- ochuppdragstagarbegreppet och vissa tolkningsproblem som sammanhänger med denuvarande reglerna berörs i två motioner, 1 motion 1983/84:1190, yrkande I, av ni,fi, hävdas att frågan om gränsdragningen mellan anställningsförhållanden ochverksamhet med karaktär av rörelse måste få en lösning med det snaraste.Nuvarande tillstånd är enligt motionärerna till stor skada för de småföretagsom strävar efter att följa gällande regler som enskilda kan drabbasav kostnader som de inte räknat med. beredning avdenna fråga måste därför med skyndsamhet avslutas sä att regeringen ochriksdagen kan besluta om de ändringar i gällande lagar som erfordras för attskapa klarare och mer entydiga regler. Även i motion 1983/84:1588 av m. fl.föreslås att regeringen påskyndar arbetet i socialavgiftsutredningen så attförslag till klarare regler för arbetslagar- och arbetsgivarbegreppet kanföreläggas under innevarande . Detta förslag bör enligtmotionärerna bygga pä grundsatsen att kontroll av om en underentreprenör ärregistrerad för mervärdeskatt eller har liera uppdragsgivare saml, om han harett aktiebolag, bolaget är registrerat hos patent- och registreringsverket, börvara till fyllest när en företagare anlitar en underentreprenör. 1 motion 1983/84:2530 av i m. fl.begärs att det skall införas en möjlighet att ge förtiandsbeskedrörande frågori anslutning till sociallagstiftningen. Enligt motionärerna skulle det i inångafall vara bra om t. ex. en taxeringsintendent eller riksskatleverket viaskattedomstol kunde få en tolkning av oklarheter prövade på ett snabbt ochsmidigt sätt. Utskottet behandlade i sitt av godkändabetänkande SfU 1983/84:3 ett antal motioner i vilka frågor av samma innebördsom i de nu aktuella motionerna togs upp. Utskottet uttalade därvid bl. a. attutskottet var väl införstått med de gränsdragningsproblem som nuvarandeavgifts-bestäminelser kunde ge upphov till. Utskottet ansåg dock attsocialavgiftsutredningens förslag borde avvaktas och avstyrkte med hänsynhärtill motionerna. Enligt vad utskottet inhämtat kommersocialavgiftsutredningen att redovisa ett betänkande om bl.a.den aktuella gränsdrag-ningsprobleinatiken när det gäller arbetstagarbegreppetoch därvid även ta upp frågan om att införa en möjlighet till förhandsbesked pådetta område. Utskottet vidhåller uppfattningen att utredningens förslag böravvaktas innan vidtar några åtgärder. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1190, yrkande I, I 588 och 2530. Egena vgijier för vissa jordbruks- och skogsbruksinkomsler För inkomster i förvärvskällanjordbruksfastighet gäller att om fastigheten inte brukats under inkomståret ärinkomsterna inte avgiftsgrundande. Ett exempel härpå är att inkomsterna endastutgörs av intäkter av s. k. SfU1984/85:13 7 Har fastigheten däremot brukats underinkomståret skall egenavgifter erläggas. Avgiftsunderlagets storlek är härvidberoende på om den försäkrade själv brukat fastigheten eller om han endastvarit s. k. passiv delägare. 1 det förstnämnda fallet debiteras den försäkradesamtliga egenavgifter för sina inkomster av fastigheten. För en passiv delägarei en jordbruksfastighet är inkomsten inte sjukpenninggrundande men däremotpensionsgrundande. Således debiteras i detta fall endast de fyra egenavgiftersom knyter an lill den pensionsgrundande inkomsten, näinligenfolkpensionsavgiften, tilläggspensionsavgiften, delpensionsav-giften och denallmänna löneavgiften. Egenavgifterna vid skogsavverkning tas upp i motion1983/84:1587 av . Enligt motionären innebär de nuvarandereglerna alt skogsägaren undviker egen verksamhet i skogen vid skogsavverkningeftersom han då riskerar att få betala egenavgifter även på de inkomster därhan inte engagerat sig, till exempel försäljning av avverkningsriitter ochavverkningsuppdrag. Motionären anser att egen verksamhet på skogsfastighetermåste uppmuntras dels för att öka sysselsättningen, dels för att kunna avhjälpadet gallringsbehov som föreligger inom den svenska skogen. Ett system somknyter an egenavgiften endast till .självverksamhet skulle öka intresset fördenna, Egenavgifter för jord- och skogsbruk bör därför renodlas så att enbartsjälvverksamhet utgör underlag för denna avgift. Utskottet har även behandlat egenavgifterna vidskogsavverkning i det tidigare nämnda betänkandet SfU 1983/84:3, Utskottethänvisade till att en promemoria Ds Fi 1983:21, vilkeninnehöll vissa förslag beträffande bl, a, den här aktuella frågan, var föremålför beredning inom . Utskottet ansåg att det fanns skiil attavvakta beredningen av de förslag som lagts fram i promemorian innan riksdagenvidtog några åtgärder i frågan. Enligt vad utskottet inhämtat är frågan om egenavgifternavid skogsavverkning fortfarande under övervägande inom regeringskansliet.Utskottet anser att resultatet av beredningsarbetet bör avvaktas och avstyrkermed hänsvn härtill motion 1587, Socialavgifter fär personer som arbetar i ell nordisktland oeh är bosatta i ell annat trädde en ny nordiskkonvention om social trygghet i kraft. Huvudtanken bakom den nya konventionenär att nordiska medborgare skall ha ett fullständigt socialt skydd var de änbefinner sig i . En viktig princip i konventionen ärjämställdhetsprincipen. En medborgare i ett nordiskt land, som bor ellerarbetar i annat nordiskt land än hemlandet, skall omfattas av detta landslagstiftning om social trygghet på samma sätt som landets egna medborgare. SfU1984/85:13 8 En annan allmän princip är att allapersoner som bor i skall omfattas av lagstiftningen i det land där de ärbosatta, oavsett nationalitet. Alla avgifter skall erläggas där och förmånerskall i princip utgå från bosättningslandet. Ett undantag från bosättningsprincipen görs för personersom bor i ett nordiskt land men arbetar som anställda i ett annat. Det gällerframför allt s. k. gränsgångare. Den nya konventionen föreskriver att dessapersoner vad avser sociala förmåner som beror på förvärvsinkomsten skallomfattas av lagstiftningen i sysselsättningslandet. De förmåner det gäller ärkonlantersättning vid sjukdom och föräldraskap och vid arbetslöshet samt allmäntilläggspension och arbetsskadeförmåner. En person som bor i men arbetarsom anställd i skall exempelvis vid sjukdom få sin sjukpenning betaldfrån den svenska försäkringen liksom att hans tilläggspensionsskydd byggs upp iSverige. En viktig nyhet i detta sammanhang är att samtliga socialavgifter arbetsgivaravgifter och egenavgifter skall betalas endast isysselsättningslandet. Enligt motion 1983/84:2087 av m. fl. är delför det nordiska samarbetets skull nödvändigt att skapa sådana förhållandenatt även regionalpolitiken kan fungera över riksgränserna inom naturliga geografiskaområden. Arbetsmarknadsförhållandena är enligt motionen ofta likartade på t.ex. svenska och norska sidan om gränsen. Gemensamma satsningar skulle därförkunna vara till nytta och vara ett sätt att klara bl. a. ekonomiska problem. Näringsmässigtoch skattemässigt måste allt göras för att skapa förhållanden som gör arbeteöver gränserna möjligt. Motionärerna anser därför att en översyn avsociallagstiftningsförhållandena bör göras för personer sotn arbetar i ettnordiskt land och iir bosatta i ett annat. Enligl utskottets uppfattning torde genom den nya nordiskakonventionen om social trygghet problemen på detta område i allt väsentligt hafått sin lösning. Skäl att redan nu företa en översyn av dess;i regler kanenligt utskottets mening inte anses föreligga. Utskottet avstyrker därförmotion 2087. 1, beträffande nedsatt avgifisuliag ivissa fall attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1190 yrkande 2, 1983/ 84:1592 och1983/84:2229, 2, beträffande kviiiningsräii vidberäkning av pensionsgrundande inkomst attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1190 yrkande 3, 1983/ 84:1 199 och1983/84:1205, 3, beträffande arbetslagar- oehuppdragsiagarbegreppei i soeiallag- siifiningen SfU1984/85:13 9 att avslår motionerna 1983/84:1190 yrkande Ioch 1983/84:1588, 4. beträffandeförhandsbesked i soeialavgijisfrågor att avslår motion 1983/84:2530, 5. beträffandeegenavgifter för vissa jordbruks- oeh skogsbruksinkomsler altriksdagen avslår motion 1983/84:1587, 6. beträffande socialavgifier förpersoner som arbetar i en nordiskt land och är bosatta i ell annat attriksdagen avslår motion 1983/84:2087. Närvarande:Siven Aspling (s), (), DorisHåvik (s), (), (), (), KarinIsraelsson (c), (), (), (),Margö (vpk), (), (), () och (). SfU1984/85:13 10 Nedsatt avgifisuliag i vissafall {mom. I) , och (alla c)anser delsatt den del av utskottetsyttrande på s, 4 som börjar med "har" och slutar med"och 229" bort ha följande lydelse; Såsom framhållits i motionerna I 190 och 2229 visartillgänglig statistik från att sjukfrånvaron ärväsentligt lägre i småföretag och bland egenföretagare än i de störreföretagen. På grund av avgiftssysteinets utformning innebär detta i praktikenatt mänga småföretag tvingas subventionera de större företagen. Utskottetdelar mot bakgrund härav motionärernas uppfattning att åtgärder måste vidtasför att komma till rätta ined ifrågavarande problem. Detta bör ske genom attsjukförsäkringsavgiften anpassas till sjukfrånvaron på olika arbetsplatser. Medhänsyn till den lägre sjukfrånvaron i småföretag bör sjuklorsäkrings-avgiftenför dessa generellt sänkas med ett belopp motsvarande avavgiftsuttaget för de 15 först anställda i företaget. Beträffande avgiftsuttaget för egenföretagare med lågainkomster delar utskottet bedömningen i motion 1592 att den oinliiggniiig avberäkningen av socialförsäkringsavgifterna som gjordes i vi»;sahänseenden har lett till otillfredsställande konsekvenser. Utskottet anser detdärför motiverat att på sätt föreslagits i motionen införa någon form avavgiftsreduktion för företagare med låga inkomster. Utskottet delar ävenmotionärernas uppfattning att arbetsgivaravgift inte bör utgå på ersättningtill arbetstagare som är . Ett slopande av denna avgift skulleunderlätta för ungdomar att få arbete och således motverka den högaungdomsarbetslösheten. Enligt utskottets bedömning bör det vara möjligt attgenomföra ovan föreslagna förändringar utan att avgiftssystemet behöver blinämnvärt mer komplicerat. Det bör överlåtas åt regeringen att närmare utformaförslagen. Med det anförda tillstyrker utskottet inotionerna I 190, yrkande 2,I 592 och 2229, delsatt utskottet under moment Ibort hemställa I, beträffande nedsatt avgifisuliag i vissa fall att riksdagenmed bifall till motionerna 1983/84:1190 yrkande 2, 1983/84:1592 och1983/84:2229 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omnedsatt avgiftsuttag i vissa fall, Kvittningsrätt vid beräkning av pensionsgrundandeinkomst (mom, 2) (), GullanLindblad (m), (), (), (),() och () anser SfU1984/85:13 II /e/,s att den del av utskottetsyttrande på s, 5 som börjar med "har" och slutar med"avstyrks följaktligen," bort ha följande lydelse: Såsom framhållits i motionerna I 190, I 199 och 1205 slopade kvittningsrätten mellan olika förvärvskällor förorsakat svårigheterför vissa småföretag och egenföretagare. Med hänsyn till att det finns mångafullt godtagbara skäl till att en företagare bedriver sin verksamhet i olikaförvärvskällor bör enligt utskottets mening dessa inte missgynnas vid beräkningenav egenavgifter. Några administrativa förenklingar till följd av den slopadekvittningsrätten har inte påvisats, Utskottei anser mot bakgrund av det anfördaatt lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst bör ändras på så sätt attöverskott i en förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet ellerrörelse får kvittas mot underskott i annan förvärvskälla inom nämndainkomstslag. Regeringen bör skyndsamt utarbeta förslag i enlighet med vadutskottet anfört. Med det anförda får motionerna 1190, yrkande 3, I 199 och1205 anses tillgodosedda. delsatt utskottet under moment 2 bort hemställa