bet · G801JoU25 · 1984-12-31 00:00:00 — a. att skogsvårdslagens bestämmelser om avverkning, anläggning avny skog och naturvårdshänsyn är tillämpliga för ädellövskog på skogsmark. Förvissa lågproducerande ädellövskogar föreligger inte skyldighet enligt 5 § 3skogsvårdslagen att avverka den ädla lövskogen och anlägga ny skog. a. marker som är av särskilt intresse av naturvårds- eller kulturminnesvårdsskäl.Frågan om gränsdragningen mellan skogsvårdslagens och ädellövskogslagensbestämmelser har behandlats i samband med beslutet om införande avädellövskogslagen (prop. 1983/84:94, JoU 1983/84:23). Motionens syfte såvittnu är i fråga (yrkande 2) är således i det väsentliga tillgodosett. Yrkandetavstyrks på den grunden. Som framgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen förregeringens, förslag bör statsbidrag inte lämnas i fortsättningen för skador påplantering fill följd av frost- och sorkangrépp. Dessa skador omfattas nämligennumera av skogsförsäkring. I motion 2011 hävdar m. fl. (c, m,s) att det från rättvisesynpunkt vore viktigt att ersätta skador på vissaplanteringar på som drabbades av frost . Dessa skador harenligt motionen endast delvis kunnat åtgärdas på grund av brist på plantor ochbidragsmedel. Regeringens förslag i nu berört hänseende gäller enbartframtida skador, som inträffar efter . De nya bestämmelserna fårsåledes ingen inverkan på skador som redan inträffat. De skador sommotionärerna talar om har enligt vad utskottet erfarit f. ö. varit föremål förregeringens bedömning. Regeringen avslog nämligen ansökningarfrån ett stort antal fastighetsägare på om särskilt bidrag till följdav naturskada. Av den utredning som gjorts i ärendet framgick att,särskilda JoU1984/85:25 31 åtgärder redan hade vidtagits dels genom att särskildabidragsmedel hade avsatts för ändamålet, dels i form av beslut om bidrag ienskilda fall. Någon anledning för att vidta någon ytterligare åtgärdmed anledning av motionen föreligger icke. Motionen avstyrks således. Jordbruksministern tar underanslaget D 6 även upp frågan om en s. k. trygghetsförsäkring för skogsbrukare.Han erinrar om att regeringen avvisat en framställning frånLantbrukarnas riksförbund om att medel via skogsvårdsavgiften skulle avdelasför att täcka en sådan försäkring. Vidare erinras om att år 1982uttalat att det vore värdefullt om även de yrkesverksamma skogsbrukarna kundeerhålla den trygghet som erbjuds genom arbetsmarknadsförsäkringarna. Riksdagenansåg att frågan borde få en snar lösning och att det torde ankomma påregeringen att lägga förslag i ämnet (JoU 1982/83:5, rskr 64). För egen delanser jordbruksministern att det är angeläget att alla som arbetar iskogsbruket har ett bra försäkringsskydd. Oavsett vilken försäkringsform somväljs för dem som inte är arbetstagare är det enligt hans mening intenödvändigt att statsmakterna medverkar. Han är av principiella skäl inte bereddatt förorda att försäkringen finansieras genom att medel anvisas överstatsbudgeten och att dessa skall anses utgöra skogsvårdsavgifter. Frågan om trygghetsförsäkring är föremål för ett antalmotioner vilka samtliga utmynnar i yrkanden om att regeringen bör lägga framförslag om försäkringsskydd. I motion 752 av och (båda vpk) ställs som villkor härför dels att finansieringen ryms inom ramenför influtna medel från skogsvårdsavgiften, dels även att krav inte ställs omborttagande av skogsvårdsavgiften. Enligt kommittémotion 1400 av EinarLarsson m.fl. bör besluta att ett försäkringsskydd för skogsbrukareskall införas. i m. fl. (m) yrkar i motion 2001 (yrkande2) att en försäkring införs och att finansieringen sker genomskogsvårdsavgiffsmedel. Enligt motion 2018 av () börriksdagen begära förslag om trygghetspaket för självverksamma skogsbrukare hosregeringen. Slutligen yrkar m. fl. (fp) i motion 2168 (yrkande15) att anvisar 15 milj. kr. Utskottet vill för sin del framhålla att det är angelägetatt själwerksamma skogsbrukare blir delakfiga av en trygghetsförsäkring. Sammauppfattning har - som framgår av den lämnade redogörelsen - såväl regeringensom motionärerna givit uttryck för. Utskottet vidhåller härvidlag deninställning som intogs . Eftersom flera goda skäl kan anföras för uppfattningen attförsäkringen bör finansieras med medel som flyter in genom skogsvårdsavgiftenbör denna väg prövas som finansiering. Oavsett hur finansieringsfråganslutligen löses är det emellertid enligt utskottets mening angeläget att entrygghetsförsäkring för själwerksarnma skogsbrukare möjligt kommertill stånd. Regeringen och skogsbrukarnas organisationer bör därför i samrådsöka åstadkomma en lösning på hela frågan möjligt. JoU1984/85:25 32 underrättad om resultatet av de överväganden som kommeratt göras i frågan. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna752, 1400, 2001 yrkande 2, 2018 och 2168 yrkande 15 bör som sinmening ge regeringen till känna. I motion 2745 yrkar och i (båda c) att ett klenvirkesstöd införs för utförande av förstagallring.Utskottet får med anledning av motionen erinra om att våren 1983beslöt att avskaffa klenvirkesstödet från . Utskottet är ickeberett att förorda ett återinförande av denna stödform. Motionen avstyrkssåvitt nu är i fråga (yrkande 2). 1. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på a) mofion1984/85:667 yrkandena 1, 3, 4 och 5, b) motion 1984/85:2001 yrkandena 1 och3, c) motion1984/85:2618 godkännervad som förordats i propositionen om det statliga ekonomiska stödet tillskogsvård m. m., 2. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på a) motion 1984/85:667yrkande 2, b) mofion 1984/85:2001 yrkande 4, c) motion1984/85:2168 yrkandena 16 och 17, delsmedger att under /86 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst324 . till skogsvård m. m., dels till Bidrag till skogsvärd m. m. /86 anvisar ett förslagsanslag av , 3. beträffandeskogsbruket i attriksdagen avslår motion 1984/85:2580 yrkande 2, 4. beträffandeskogsskador på attriksdagen avslår motion 1984/85:2011, 5. beträffandetrygghetsförsäkring för skogsbrukare attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motionerna 1984/85:752, 1984/ 85:1400, 1984/85:2001 yrkande 2,1984/85:2018 och 1984/85:2168 yrkande 15, attriksdagen avslår motion 1984/85:2745 yrkande 2. Stöd till byggande av skogsvägar. Regeringen har underpunkt D 7 (s. 52-53) föreslagit att 1. medge att /86 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst 55 000 000 kr.till byggande av skogsvägar, 2. till Stöd tillbyggande av skogsvägar för /86 anvisa ett förslagsanslag av . JoU1984/85:25 33 I mofion 1984/85:443 av JohnAndersson (vpk) yrkas, såvitt nu år i fråga (yrkandena 2 a-b och 3), 2. att under bil. 11, D 7 Stöd till byggande avskogsvägar beslutar a) att medge attunder /86 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst 45 000 000kr. till byggande av skogsvägar, b) att till Stöd till byggande avskogsvägar för /86 anvisa ett förslagsanslag av , 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelning av bidrag ur anslaget Stöd till byggande av skogsvägar. I motion 1984/85:2606 av EinarLarsson m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 2 och 3), 2. att riksdagenuttalar att medel från anslaget Byggande av skogsbilvägar ej skall användastill vägar inom den nuvarande skogsodlingsgränsen, 3. att riksdagenbeslutar att anslaget Stöd till byggande av skogsbilvägar beviljas med 45 milj.kr. - en minskning med 5 milj. kr. Enligt proposifionen börverksamheten med byggande av skogsvägar för nästa budgetår planeras för enomfattning motsvarande ett bidragsbelopp av ca 65 milj. kr. Härav bör projektmotsvarande ca 10 milj. kr. hållas i reserv för eventuellasysselsättningsskapande åtgärder. Av rambeloppet avser 5 milj. kr. I övrigt bör stödet från detta anslag i större utsträckning änhittills inriktas mot angelägna, billigare vägbyggnadsprojekt i södra ochmellersta , framhåller jordbruksministern. Enligt motion 443 av (vpk) kan anslagettill byggande av skogsvägar minskas med 10 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag för att möjliggöra en i motionen föreslagen ökning avanslaget till skogsvårdsstyrelsernas myndighetsutövning (se under p. 14).Enligt motionären är det helt klart att storskogsbruket självt kan bära dekostnader som byggande av skogsvägarna innebär. Den föreslagnaanslagsminskningen bör därför få bäras av storskogsbruket. En minskning av detäskade anslaget - med 5 milj. kr. - förordas även i kommittémotion2606 av m.fl. Motiveringen är i detta fall att anslaget enligtmotionärernas mening inte bör få användas för vägar i fjällnära skogar ovan dengamla skogsodlingsgränsen. Motionärerna yrkar även att gör ettuttalande härom. avslog en motion med yrkanden avsamma innehåll, som dem vilka nu framförs i motion 443 (prop. 1983/84:100, JoU1983/84:25 p. Utskottet erinrade därvid om att stöd till byggande avskogsvägar enligt förordningen (1979:792) om statligt stöd till skogsbruket iförsta hand får ges till enskilda skogsägare. Endast om enskilda ägare avskogsmark har 3 1984/85. JoU1984/85:25 34 del i vägföretaget eller om vägen har stor andel avfrämmande trafik utgår statligt stöd till staten, förvaltare av kyrklig jordeller juridiska personer som driver en skogsindustrien verksamhet. Enligtuppgift tillfördes blott en tredjedel av anslaget storskogsbruket. Utskottetfinner icke att motionärerna föreburit skäl för att i dagens lägeinta annan ståndpunkt än den som intogs . Motionen avstyrkssåledes, såvitt nu är i fråga (yrkandena 2 a, 2 b och 3). När det gäller den i motion 2606 väckta frågan om bidragtill skogsvägar i fjällnära skogar får utskottet erinra om att riksdagennyligen uttalat att det finns anledning att iaktta stor återhållsamhet medbedrivande av skogsbruk i de fjällnära skogarna (JoU 1984/85:20). Utskottetframhöll i det sammanhanget att en bedömning av vägprojekten ingår iskogsvårdsstyrelsernas tillståndsprövning enligt 19 § skogsvårdslagen(1979:429). Enligt nämnda lagrum får avverkning inte ske i svårföryngrad skogutan tillstånd. Utskottet finner icke skäl att ändra på ettuttalande som avgivit i stor enighet, efter noggrannavvägning av hänsynstaganden till olika intressen. Icke heller finner utskottetmeningsfullt att vidta någon minskning av anslagen till bidrag till skogsvägar.Utskottet ansluter sig till jordbruksministerns uttalande, att stödet i störreutsträckning än skall inriktas mot angelägna och mindrekostnadskrävande projekt i södra och medan 5 milj. kr.reserveras för särskilda insatser i . Motionen avstyrks såvitt nu äri fråga (yrkandena 2 och 3). Med detanförda tillstyrker utskottet regeringens förslag. 1. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:443 yrkandena 2 a och boch motion 1984/85:2606 yrkande 3 dels medger att under /86statsbidrag beviljas med sammanlagt högst . till byggande avskogsvägar, dels till Stöd tdl byggande av skogsvägar för /86anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffande bidrag till vissaägarkategorier attriksdagen avslår motion 1984/85:443 yrkande 3, 3. beträffandebidrag till vissa vägbyggen attriksdagen avslår mofion 1984/85:2606 yrkande 2. Främjande av skogsvård m. m. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt D 8 (s. 53) och hemställer att till Främjande avskogsvård m. m. för /86 anvisar ett reservationsanslag av . JoU1984/85:25 35 Bidrag till fiskehamnar m.m. Regeringen har underpunkt E 4(s. 54-56) föreslagit att 1. medge att /86 statsbidrag beviljas till fiskehamnar m. m. med sammanlagthögst , 2. till Bidragtill fiskehamnar m.m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1984/85:1084 avKarl-Anders () yrkas att hos regeringen begär att anslagetunder E 4. Bidrag till fiskehamnar m. m. förstärks med 2 milj. kr. i enlighetmed äskande. I motion 1984/85:1409 av ChristerSkoog m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om angelägenheten av en snabb upprustning av fiskehamnarnai . Från anslaget lämnas bidrag enligtkungörelsen (1971:384) om statsbidrag fill fiskehamnar. Från anslaget täcksockså underskott vid driften av statliga fiskehamnar och kostnader förunderhåll och drift av fiskefyrar samt för utmärkning av fiskegränser. Vidarebestrids kostnaderna för fiskets andel i kostnader förfarledsverksamheten, sjöräddningsväsendet, fyrar och andra säkerhetsanordningarm. m. från detta anslag. Beslut om bidrag till fiskehamnar har fattats avregeringen. Jordbruksministern föreslår att det fr. o. m. blirfiskeristyrelsen som beslutar om dessa bidrag. bör den högstabidragsprocenten som tillämpas om särskilda skäl föreligger sänkas från 90 till70. bör vara mycket restriktiv i fråga om fillämpning ai'förhöjt bidrag, framhåller jordbruksministern. Det bör således inte komma ifråga att sådant bidrag ges till kommun eller om hamnen i fråga även utnyttjassom fritidsbåtshamn. I samband med föreslagen omläggning bör ävenanslagskonstruktionen ändras. En ytterligare förändring av budgettekniskkaraktär som föreslås är att medel för kostnader för fisket ifortsättningen bör anvisas direkt till under sjätte huvudtiteln.Sammanlagt föreslår regeringen att det för bidrag till fiskehamnar m. m. tasupp en ram av sammanlagt . I två motioner förordas åtgärder för utbyggnad avfiskehamnar i . () yrkar i motion 1084, attanslaget förstärks med 2 milj. kr. i detta syfte. Enligt motionären ärjordbruksministerns förslag om ökad restrikfivitet illavarslande. Den långa köav ansökningar om bidrag som JoU1984/85:25 36 uppstått borde ge anledning att förstärka anslaget. Enligtmotion 1409 av m. fl. (s) bör de statliga fiskehamnarna ges högprioritet i verksamhet. Även de kommunala fiskehamnarnabehöver rustas upp. Med hänsyn till den höga arbetslösheten bland länets anläggnings-och byggnadsarbetare bör detta kunna ske genom att arbetet utförs somstatskommunala beredskapsarbeten, anför motionärerna. Utskottet har ingen erinran mot förslaget i propositionenom ändrad beslutsordning för bidragen till fiskehamnar m.m. och debudgettekniska ändringar som föreslås. När det gäller anslagets storlek fårutskottet framhålla att enligt propositionen bör få disponeraeventuell reservation på det gamla anslaget för ifrågavarande ändamål vidingången av /86. Någon ytterligare ökning av anslaget ärutskottet icke berett att förorda. Med det anförda tillstyrks regeringensförslag. l.attriksdagen medger att under /86 statsbidrag beviljastill fiskehamnar m. m. med sammanlagt högst 4 657 000 2. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:1084 till Bidrag tillfiskehamnar m. m. för /86 anvisar ett förslagsanslag av , 3. beträffande utbyggnad av vissafiskehamnar att avslår mofion 1984/85:1409. Isbrytarhjälp åt fiskarbefolkningen och Bidragtill fiskets rationalisering m. m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna E 5-E 6 (s. 56-57)och hemställer 1. att till Isbrytarhjälp åtfiskarbefolkningen för /86 anvisar ett förslagsanslag av 1 000kr., 2. att medger att /86 statsbidrag beviljas till fiskets rationalisering medsammanlagt högst , 3. att till Bidrag tillfiskets rationalisering m. m. för /86 anvisar ettförslagsanslag av . Lån till fiskerinäringen. Regeringen har underpunkt E 7 (s. 57-58) föreslagit att till Lån till fiskerinäringen för /86 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1984/85:751 av ElvingAndersson och . (båda c) yrkas JoU1984/85:25 37 1. att beslutar anslå 50milj. till fiskerilån för /86, 2, att beslutar att de nu gällande villkoren förfiskerilån skall bibehållas. I motion 1984/85:753 av JohnAndersson m. fl. (vpk) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om villkor för fiskerilån. I motion 1984/85:1405 avKarl-Anders () yrkas att hos regeringen begär att anslagetunder punkt E 7. Lån till fiskerinäringen förstärks med 20 milj. kr. enligt äskande samt att villkoren för fiskerilånenbibehålls oförändrade. I motion 1984/85:2003 av ArneAndersson i m.fl. (m) yrkas att beslutar att villkoren förfiskerilånen bibehålls oförändrade. I mofion 1984/85:2613 av (båda fp) yrkas 1. att beslutar att de statliga fiskerilånenskall beviljas på samma villkor som gäller f. n., 2. att hos regeringen begär en undersökning ommöjlighet finns att även vid köp av bättre begagnad fiskebåt de statliga fiskerilånen kan få utnyttjas med de gällande lånevillkoren. Från anslaget beviljas fiskerilånoch fiskberedningslån. Bestämmelser härom finns i förordningen (1978:516) omstöd till fiskets rationalisering, m. m. För fiskerilånen gäller upp till 20års amorteringstid och möjlighet att medge högst amorteringsfrihet. Ettfiskerilån är räntefritt . Räntan uppgår till tvåtredjedelar av diskonto vilket f. n. innebär . För fiskberedningslångäller i huvudsak samma bestämmelser utom i fråga om räntan som är fast ochuppgår till . Regeringen anmäler i propositionen sin avsikt att anpassabestämmelserna om fiskerilån till dem som allmänt tillämpas vid statliglångivning. Jordbruksministern framhåller att en sådan anpassning bör varamöjlig genom den kraftiga förstärkning av bidragen till fiskets rationaliseringsom regeringen föreslagit under punkt E 6. - En förstärkning med 1,4 milj. kr.av nämnda anslag har tillstyrkts av utskottet (se ovan p. 21 mom. 3). - I frågaom fiskberedningslånen föreslås inga ändringar i propositionen. För nästabudgetår beräknas 25 milj. kr. för fiskerilån och 10 milj. kr. för fiskberedningslån.Regeringen bör kunna jämka fördelningen mellan de båda ändamålen. I fem motioner yrkas oförändrade villkor för fiskerilånen.Enligt motion 751 av och (båda c) är ensuccessiv JoU1984/85:25 38 upprustning av fiskeflottan nödvändig för att ettrationellt fiske skall kunna bedrivas. Därför bör anslaget höjas till 50 milj.kr. Villkoren för fiskerilån bör bibehållas, m.fl. (vpk) anför imotion 753 att de inte kan acceptera den föreslagna försämringen. De anser istället att fisket borde ges bättre villkor och förutsättningar, Karl-AndersPetersson (c) framhåller i motion 1405 att kapitalkostnaderna kommer att öka såmarkant, om fiskaren i fortsättningen skall vara hänvisad till nästan enbartbanklånevillkor, att det blir omöjligt för många unga fiskare att startafiskeföretag. Motionären anser även att anslaget bör förstärkas med 20 milj.kr. utöver regeringens förslag. Enligt motion 2003 av i Ljungm.fl. (m) kommer försämringen av fiskerilånen att huvudsakligen drabba detmindre tonnaget som används för fiske efter bl. a. skaldjur och plattfisk,fiskslagav vilka vi har en stor import. Likartade argument anförs i motion 2613av och (). I sistnämnda motion yrkas dessutompå en undersökning om möjlighet finns att utnyttja de statliga fiskerilånenäven vid köp av bättre begagnad fiskebåt (yrkande 2). Utskottet finner i likhet med motionärerna att övervägandeskäl talar för att fiskerilån även i fortsättningen bör kunna ges till de fördelaktigavillkor som f. n. gäller. Enligt utskottets mening är lönsamheten i svensktfiske ännu icke sådan att näringens företrädare kan genomföra nödvändigainvesteringar i nya fiskefartyg och fiskeredskap utan det stöd som erbjudsgenom de förmånliga fiskerilånen. Utskottet delar således icke den ipropositionen uttryckta uppfattningen att det nu är möjligt att anpassabestämmelserna om fiskerilån till dem som allmänt tillämpas vid statliglångivning. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag omanslagets storlek. Förslaget tillstyrks således. Motion 751 yrkande 1 liksomdelyrkandet i motion 1405 avstyrks. Likaså avstyrks motion 2613 yrkande 2.Möjlighet finns redan enligt nuvarande bestämmelser att erhålla fiskerilån vidköp av bättre begagnad fiskebåt. Motionsyrkandets syfte är således redan iväsentlig grad tillgodosett. 1. beträffandebestämmelserna om fiskerilån attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motionerna 1984/85:751 yrkande 2, 1984/85:753, 1984/85:1405delvis, 1984/85:2003 och 1984/85:2613 yrkande 1, 2. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionerna 1984/85:751 yrkande 1 och1984/85:1405 delvis till Lån till fiskerinäringen för /86anvisar ett reservationsanslag av , 3. beträffande fiskerilån fillbegagnade båtar attriksdagen avslår motion 1984/85:2613 yrkande 2. JoU1984/85:25 39 Täckande av förluster vid statlig kreditgarantitill fiske. Regeringen har under punkt E 8 (s. 58-59) föreslagit att 1. fastställa enram för statlig kreditgaranti för lån till fisket och för främjande avförsöksfiske av 75 milj. kr,, 2. till Täckandeav förluster vid statlig kreditgaranti till fiske för /86anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1984/85:2604 av . (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att som sinmening beslutar att kreditgarantiavgift skall tas bort förkreditgarantier till jordbruk och fiske. Utskottet har ingen erinran motregeringens förslag och tillstyrker således detta. Utskottet har behandlat motion 2604 yrkande 2 i detföregående, under p. 1. att fastställer en ramför statlig kreditgaranti för lån till fisket och för främjande av försöksfiskeav 75 milj, kr., 2. att till Täckande avförluster vid statlig kreditgaranti till fiske för /86 anvisarett förslagsanslag av . Regeringen har underpunkt (s. 60-61) föreslagit att till för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1 motion 1984/85:2588 av IngvarEriksson och (båda m) yrkas 1. att beslutar att trädgårdsnäringens handelsgödselavgifterinte skall tas i anspråk för livsmedelsverkets pesticidkontroll, 2. att beslutar att kostnaderna för dennakontroll skall täckas inom ramen för livsmedelsverkets anslag. Regeringens förslag innebär bl. a.att medel för för nästa budgetår beräknas medutgångspunkt i ett ettårigt huvudförslag. JoU1984/85:25 40 avgiftsbelagda undersökningsverksamheten avses ifortsättnifigen redovisas som en särskild post under anslaget. I motion 2588 av och (båda m) hemställs att kostnaderna för livsmedelsverkets pesticidkontroll avinhemska trädgårdsprodukter täcks inom ramen för förevarande anslag och attmedel från handelsgödselavgiften ej används för detta ändamål. a. med att i jämförelse med de flesta andra länder har enmycket sträng kemikaliekontroll och en författningsmässigt noggrann regleringav kemikalieanvändningen. provtagningar visar f. ö. attsvenska produkter ligger bättre till än importerade när det gäller överskridandenav godkända värden. Mot denna bakgrund anser motionärerna det inte rimligt attden svenska odlingen belastas av kostnaderna för pesticid-kontrollen. Utskottet erinrar om att vid 1984 årsbudgetbehandling godtog principen att pesticidkontrollen av inhemskavegetabilier borde bekostas av trädgårdsnäringen kollektivt (JoU 1983/84:25 p.30). För /85 skulle livsmedelsverket i enlighet härmed filiföras1 milj. kr. av medel som flyter in av handelsgödselavgifter. Utskottet har intefunnit anledning att med anledning av den nu aktuella motionen förorda ändradeprinciper för finansieringen av kontrollverksamheten i fråga. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om medelsanvisning till livsmedelsverket samt avstyrkermotion 2588. l.attriksdagen till för /86 anvisar ett förslagsanslag av , 2. attriksdagen avslår motion 1984/85:2588. Täckande av vissakostnader för köttbesiktning m. fl. Utskottet -tillstyrker regeringens förslag under punkterna F 2-F 4 (s. 61-64) och l.att till Täckande avvissa kostnader för köttbesiktning m.m. för /86 anvisar ettförslagsanslag av , 2. att till Statensveterinärmedicinska anstalt: Uppdragsverksamhet för /86 anvisarett förslagsanslag av , 3. att till Bidrag tillstatens veterinärmedicinska anstalt för /86 anvisar ettreservationsanslag av . Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m. m.Regeringen har under punkt F 5 (s. 64) föreslagit att fill Bekämpande av smittsam ma husdjurssjukdomar, m. m. för /86 anvisa ett förslagsan slag av . JoU1984/85:25 41 I motion 1984/85:2036 av m. fl. (c) yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att oförändradeersättningsregler skall gälla för bekämpande av salmonella i specialiseradslaktnötsproduktion,