bet · G801TU26 · 1984-12-31 00:00:00 — om luftfartsverkets investeringar, m. m. (prop.1984/85:100 bil. 8 och prop. 1984/85:139) I föreliggande betänkande behandlarutskottet de i budgetpropositionens bilaga 8 under avsnitt F. Luftfart punkt F1. Flygplatser m. m. aviserade och i proposition 1984/85:139 framlagdaförslagen om luftfartsverkets investeringar m. m. Med anledning av att beretts tillfälle att tadel av vad som anförts om regionalflyget i budgetproposifionens bilaga 8 (underavsnitt Särskilda frågor punkt D. Vissa frågor rörande regelbunden luftfart medmindre flygplan - sekundärtrafik) redovisar utskottet vidare i betänkandet sinsyn på vad som därvid anförts. I anslutning till behandlingen av propositionsförslagen m.m. behandlar utskottet motionsförslag som lagts fram dels i 19 motioner somväckts under den allmänna motionsfiden , dels i en motion som väckts medanledning av proposifion 1984/85:139. I proposifion 1984/85:139 föreslåsbl. a. övergång till målstyrning av luftfartsverket på grundval av rullandetreårsplaner för verksamheten m.m., och förslag om inriktningen ochomfattningen av luftfartsverkets verksamhet och investeringar för tidsperioden1985/86-1987/88 läggs fram. föreslås få ökad rörelsefrihetbeträffande investeringar, och vissa investeringar föreslås finansieras genomupplåning av . Förslag om att verket under nästa budgetårskall få träffa hyresköpsavtal och långtidsförhyra (leasa) anläggningar ochutrustningar inom en viss kostnadsram läggs fram liksom förslag ommedelsanvisning för nästa budgetår under anslaget till Flygplatser m. m. Utskottet fillstyrker förslagen iproposifion 1984/85:139, föreslår att vad som anförs om regionalflyget ibudgetpropositionens bil. 8 lämnas utan erinran samt hemställer att motionernai ärendet avslås eller lämnas utan åtgärd. Åtta reservationer fogas vid betänkandet. M- och fp-ledamöterna anser (res. nr 1) attmyndighetsfunktionerna och de rörelsedrivande enheterna i luftfartsverket skallavskiljas från varandra och att flygplatserna skall ombildas till aktiebolag. M-, c- och fp- ledamöterna anser (res. nr 2) att riksdageninte endast skall ange den huvudsakliga inriktningen av luftfartsverketsverksamhet på grundval av treårsplaner utan skall fastställa målen i olikaavseenden samt TU1984/85:26 2 strategierna för verkets agerande på olika områden. Dennareservation följs upp i en särskild reservation (nr 4) i fråga omluftfartsverkets verksamhet m.m. /86-1987/88. M-, c- och fp-ledamöterna reserverar sig också (res. nr 3)i fråga om kommersiell verksamhet av privata entreprenörer på flygplatserna. M- och fp-ledamöterna anser vidare (res. nr 5) attluftfartsverket skall få bilda ett eget finansieringsinstitut/bolag som tar upplån på kapitalmarknaden för verkets investeringar. M-ledamöterna begär slutligen minskad reglering av deninternationella luftfarten (res. nr 6), att skall bibehållas som statligflygplats (res. 7) samt att skall finnas kvar som flygplats förallmänflyg och visst sekundärflyg (res. nr 8). Särskilda yttranden har avgettsdels av m-ledamöterna beträffande avgifter för efterbesiktning av luftfartyg,dels av en m-ledamot beträffande utnyttjandet av . SJÄTTE HUVUDTITELN Propositionsförslag m. m. Proposition1984/85:100 bilaga 8 I proposition 1984/85:100 bilaga 8har regeringen (), såvitt här är i fråga, dels föreslagit att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, under punkt . (s. 80-85) i avsnitt F. Luftfart tillFlygplatser m.m. för /86 anvisa ett reservationsanslag på , dels berett tillfälle att ta del av vad somanförts om regionalflyget (s, 174-187) under punkt D. Vissa frågor röranderegelbunden luftfart med mindre flygplan - sekundärtrafik i avsnittet Särskildafrågor. Proposition 1984/85:139 I proposition 1984/85:139 harregeringen () föreslagit att 1. godkänna vad i propositionen harförordats om inriktningen och omfattningen av luftfartsverkets verksamhet ochom verkets investeringar /86-1987/88 samt bemyndigaregeringen att besluta om avvikelser därifrån, 2. godkänna de i propositionenförordade riktlinjerna för finansiering av luftfartsverkets investeringar, 3. godkänna att luftfartsverket /86 får träffa hyresköpsavtal och långtidförhyra (leasa)anläggningar och utrustningar motsvarande ett anskaffningsvärde på 10 000 000kr.. 4. till Flygplatser m. m. för /86anvisa ett reservationsanslag på . Motionersom lagts fram under den allmänna motionstiden I motion 1984/85:439 av m. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 9), att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om generöskoncessionsgivning för regionalflyget. I mofion 1984/85:1047 av () yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs beträffande behovet av insatser för flygförbindelser med Västerbottensinland. Imotion 1984/85:1059 av m.fl. (s) yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär att överläggningar tas upp med SAS eller andra svenska eller ufiändska flygbolag om direkt reguljär trafik från till och , 2. attriksdagen hos regeringen begär att antalet turer mellan och bibehålls minst oförändrade i enlighet med fidigare uttalande. I motion 1984/85:1163 av och i (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1 delvis),att som sin mening ger regeringen till känna vad som i mofion1984/85:1157 (fp) anförs angående . I motion 1984/85:1364 av och (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 7), att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i mofionen anförsangående en generös koncessionsgivning för regionalflyget. I motion 1984/85:1383 av m. fl. (s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om inrättande av luftled och en lokalisering avkontrollcentral fill . Imotion 1984/85:1386 av m.fl. (c) yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs beträffande en generös koncessionspraxis förregionalflyget, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs beträffande uppbyggnaden av det svenskaregional/sekun-därlinjenätet t. ex. vad gäller öst-västliga flygförbindelser, 3. att som sin mening ger regeringen fillkänna vad som i motionen anförs beträffande ökat antal direktförbindelser tillutländska destinafioner från och , TU1984/85:26 4 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffandetaxor, prissättning och rabatter inom luftfarten, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffandeåtgärder för att effektivisera flygfraktverksam-heten, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffandeåsikten att luftfartsverket inte bör utnyttja driftmedel för någon namnändring. I mofion 1984/85:1387 av StenÖsfiund m.fl. (s) yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som anförs i motionen om utökad flygverksamhet på Landvettersflygplats. I mofion 1984/85:1955 av RolfClarkson m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 6-8), 6. attriksdagen beslutar uttala att skall behållas, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ökadkonkurrens inom luftfarten, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om . I motion 1984/85:1962 (delvis) avNils-Olof m.fl. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga, att somsin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen angåendeförbättringen av kommunikationerna mellan och vad gällerflygförbindelser. I motion 1984/85:1976 av OveKarlsson (s) yrkas att hos regeringen begär en översyn av dennuvarande prissättningen för regionalflyget i enlighet med vad som anförs imotionen. I motion 1984/85:1994 av UllaTilländer (c) yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om möjligheterna att etablera utrikes trafikfrån . I motion 1984/85:2177 av m. fl. (m) yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till akfiebolagsbildning av de statligaflygplatserna, 2. att riksdagenhos regeringen begär utredning i syfte att åstadkomma ett fullständigt avskiljandeav myndighetsfunktionen i luftfartsverket från den rörelsedrivande delen, 3. att riksdagenuttalar att en sammanslagning av ej bör ske, 4. att riksdagenuttalar att bör vara kvar för allmänflyg och visstsekundärflyg, 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag att åstadkomma en ökad konkurrens och minskadreglering inom luftfartssektorn, 6. att riksdagenhos regeringen begär att avgiften för besiktning av privatflygplan skall vararelaterad till den verkliga kostnaden. TU1984/85:26 5 I motion 1984/85:2241 (delvis) avStig Josefson m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga, att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motion 1984/85:2238 (c) anförs om kommunikationernai vad gäller luftfarten. I motion 1984/85:2555 av IngemarEliasson och (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 4),att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs angående flyget i . I motion 1984/85:2702 (delvis) avEric m. fl. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga, att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motion 1984/85:2700 (s) anförs omtrafikförbättrande åtgärder vad gäller luftfarten i . I mofion 1984/85:2712 (delvis) avPer Stenmarck m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga, att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utvecklingen påkommunikationsområdet vad gäller luftfarten i . I motion 1984/85:2727 av Per Stenmarck m. fl. (m) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendebibehållen flygtrafik mellan och , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeöppnande av reguljära flyglinjer från till vissa större orter i , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeflygavgifter, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändrade regler för veckoslutschartertiirSverige. I mofion 1984/85:2786 av HansNyhage (m) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförs om en översyn av de nuvarande avgiftsbestämmelserna förbesiktning av luftfartyg. Motion som lagts fram med anledning av proposition1984/85:139 I motion 1984/85:2994 av m.fl. (m) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna att skall fastställamålsättningen för luftfartsverkets avkastning, service, produktivitet ochsoliditet samt fastlägga strategier för luftfartsverkets agerande på olikaområden och till följd härav beslutar avslå proposifionens hemställan punkt nr1, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omfinansieringen av luftfartsverkets investeringar, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omserviceverksamheten i anslutning till flygplatser. TU1984/85:26 6 har under innevaranderiksmöte godkänt riktlinjer för en ny organisation för luftfartsverket (prop.1984/85:25 bil. 4, /85:7, rskr. 1984/85:98). Den nya organisationen, sombörjade genomföras , syftar till att öka marknadsinriktningenoch resursutnyttjandet. Den nya organisationen innebär bl. a. att en klarareavgränsning skapas mellan verkets myndighetsfunkfioner (med bl. a.luftfartsinspektionen och dess lokala organ) och de rörelsedrivandeverksamheterna (flygplatserna och flygstationerna samt ett 30-talflygtrafiktjänstenheter för den civila och militära luftfarten m.m.). Ennyinrättad marknadsstab jämte enheter för ekonomiska och administrativa frågoroch en revisionsenhet utgör centrala staber. Flygplatserna blir självständigaresultatenheter med ett utvidgat linjeansvar direkt under verkschefen. är ettaffärsdrivande verk. Verket fastställer sådana taxor i verksamheten som intefastställs av regeringen. Som affärsverk har luftfartsverket att driva sinverksamhet så att full kostnadstäckning erhålls och så att ett överskott uppnåssom motsvarar räntekravet på det av staten och av berörda kommuner tillskjutnainvesteringskapitalet. Som exempel på de avgifter som luftfartsverket tar utför sina tjänster kan nämnas avgifter för utfärdande och förnyelse avcertifikat, auktorisation av flygföretag och flygverkstäder, besiktning avflygplan och flygplatser samt avgifter för tjänster frånflygtrafiktjänstfunktionen i form av s. k. undervägsavgifter. Vidare upptasavgifter för flygplatsdriften omfattande passagerar-, landnings-, parkerings-,hangar-, genomströmningsavgifter m. m. Även för ramp- och expedifionstjänsternauttas avgifter, alternativt koncessionsavgifter från flygbolag som erhålliträtt att utföra dessa tjänster eller delar av dem. skedde en kraftig utbyggnad av flygplatseroch trafikledningssystem, vilket ledde till svårigheter för luftfartsverketatt uppfylla sitt förräntningskrav. Enligt en ursprunglig tioårsplan förresultatutjämning omfattande tidsperioden /78-1986/87 skulle emellerfidackumulerad underförräntning under periodens första del balanseras av en likastor överförräntning under periodens senare del. Enligt planen skulle statenoch kommunerna då erhålla full ränteersättning samt kompensafion för tidigareunderförräntning. beräknas numera komma att uppnå fullkostnadstäckning fr. o. m. /88. Kommunerna erhåller / 84 full förräntning på tillskjutet kapital. Ackumuleradunderförräntning till kommunerna beräknas bli helt reglerad inom denursprungliga tioårsperioden, dvs. t. o. m. /87. finansieras investeringar inomluftfartsverket genom (1) anslag över statsbudgeten, (2) finansieringsbidrag(lån) från kommuner, (3) finansieringsbidrag (lån) från kunder, (4)arbetsmarknadspolitiska medel i vissa fall då sysselsättningsläget så kräversamt (5) egna rörelsemedel. TU1984/85:26 7 Medel till luftfartsverketsinvesteringar anvisas under sjätte huvudtitelns anslag Flygplatser m. m.Förslag till medelsanvisning för nästa budgetår behandlas i det följande.Härjämte anvisas medel för beredskapsåtgärder under sjätte huvudtitelns anslagBeredskap för civil luftfart. Förslag till medelsanvisning under detta anslag förnästa budgetår behandlas i utskottets betänkande /85:27. Mot bakgrund av att internationellreguljär lufttrafik ansågs böra bedrivas i förhållandevis stor skala bildades ibörjan av det skandinaviska konsortiet (). Inom trafikerade SAS redan från början de fyra s. k.stamlinjerna, dvs. linjer från till , , och Malmö.I mitten av 1950-talet bildades () för att fillgodosetrafikbehov på andra relationer än de s. k. stamlinjerna. har sedermerafrån SAS övertagit trafiken på linjen och i viss omfattningtrafiken på linjen . På vissa linjer bedriver trafikpå uppdrag av . Swedair och vissa andra flygbolag bedriver vidare egenflygtrafik. Staten är direkt eller indirekt och i olika omfattning delägare iSAS, och . godkände iproposition 1981/82:98 föreslagna riktlinjer för den statligaluftfartspolifiken och i propositionen föreslagen inriktning avluftfartsverkets verksamhet (/82:28, rskr. 1981/82:339). a. att luftfarten skulle anpassas till trafikpolitiskariktlinjer. Inom ramen för en samordnad trafikpolifik borde en samhällsekonomiskgrundsyn vara vägledande för det fortsatta luftfartspolitiska handlandet.Samhällsekonomiska överväganden måste dock utgå från att affärsverk ochenskilda transportföretag i princip skall vara effektiva i företagsekonomiskmening. I propositionen avgränsades ett interregionaltflyglinjenät. Nätet omfattar SAS och Linjeflygs nuvarande inrikeslinjer somtrafikeras med tyngre jetplan (primärnätet). Förslagen i proposition 1984/85:139 om luftfartsverketsinvesteringar m. m. i huvuddrag Förslag om sättet för styrning av luftfartsverketsverksamhet och investeringar Statsmakternas styrning avinriktningen och omfattningen av luftfartsverkets verksamhet och investeringarhar skett på grundval av årliga anslagsframställningar avluftfartsverket och i princip endast avsett det närmast kommande budgetåret. Mot bakgrund bl. a. av att luftfartsverket fr. o.m. den 1januari omorganiseras för att öka affärs- och marknadsinriktningen och föratt öka resursutnyttjandet föreslås det - i syfte att ge statsmakterna ettbättre underlag än tidigare för en övergripande styrning av luftfartsverket -att TU1984/85:26 8 luftfartsverket skall avge rullande treårsplaner i ställetför de årliga anslagsframställningarna. På grundval av sådana treårsplanerskall statsmakterna fatta beslut om inriktningen och omfattningen avluftfartsverkets verksamhet och investeringar under de närmast kommande trebudgetåren. Styrningen av luftfartsverket föreslås vidare ske i högregrad genom att mål för avkastning, service, produktivitet, prissättning ochsoliditet samt strategier för luftfartsverkets agerande på olika områdenfastläggs än genom styrning av medlen för att nå olika mål. förutsätts upprätta treårsplaner medbeskrivning av sådana mål m. m. för tid fr. o. m. /87 ochförsta gången redovisa en treårsplan för regeringen före utgången av augusti1985 i stället för anslagsframställning i hittillsvarande form. I propositionen föreslås emellertid att ställning skalltas till frågor om inriktningen och omfattningen av luftfartsverkets verksamhetoch om verkets investeringar redan för treårsperioden /86-1987/88. Somunderlag härför presenteras när det gäller investeringar en plan av luftfartsverket,vilken verket betraktar som preliminär såvitt avser budgetåren 1986/87 och1987/88, då flera investeringsförslag avseende dessa budgetår inte varslutbehandlade inom verket vid planens avgivande. Målen för avkastning etc. ochstrategierna för agerandet på olika områden beskrivs i propositionen meraallmänt. Det förutsätts att luftfartsverket skall formulera mera detaljerademål m.m., utveckla instrument för att mäta måluppfyllelse i olika avseenden ochi kommande treårsplaner redovisa målformuleringarna och uppfyllelsen av målenm.m. 'Förslag beträffande mål för avkastning m. m. Mål för avkastning. Statsmakternas ekonomiska mål förluftfartsverket är uttryckt som ett visst förräntningskrav på genomsnittligtdisponerat statskapital. Detta förräntningskrav är lika med den statligaavkastningsräntan, som är . Föredraganden framhåller att så länge som statskapitalethar samma karaktär och konstruktion som även ett avkastningskravpå detta bör formuleras som innebär att luftfartsverket skall uppnå en vinstsom är tillräcklig för att svara mot förräntningskravet. På andelen "främmande kapital" - vilken beräknaskomma att öka till följd av den förändring av finansieringen avluftfartsverkets investeringar som föreslås i propositionen (se s. 21-22 nedan)- bör enligt föredraganden ställas andra krav på avkastning, åtminstone fillden del kapitalet kommer att investeras i kommersiella projekt. Föredragandenförordar att avkastningskravet på denna del av kapitalet anpassas till vad somär gängse i näringslivet i motsvarande branscher. TU1984/85:26 9 Mål för service. Med hänsyn till att det inte anses varamöjligt att i ett enda operativt mål sammanfatta vad luftfartsverket skalluppnå för att medverka till att flyget kan bibehålla och utveckla denkonkurrrensfördel, som snabbhet, punktlighet, säkerhet och god service utgör,förordar föredraganden att målen i stället knyts till olika tjänster,verksamheter och akfiviteter som bidrar fill att ge flygbolagen möjlighet tillhög regularitet, korta markuppehåll och en smidig trafikavveckling och till attupprätthålla en flygsäkerhetsstandard som är i nivå med den som finns i övrigavälutvecklade luftfartsnationer. Mål för produktivitet. Ökningen av produktiviteten varunder det senaste budgetåret . Den posifiva trenden beräknas enligtföredraganden kunna fortsätta med en genomsnittlig ökning om per årunder resten av . Mål för prisförändringar. godkände regeringenett avtal mellan staten och () -vilket bolag jämte staten genom AB Aerotransport (ABA) är ägare till densvenska andelen av SAS. I ett vid avtalet fogat protokoll med vissa allmännaprinciper för det fortsatta samarbetet i ABA uttalas att när luftfartsverkethar uppnått balans mellan intäkter och kostnader taxehöjningarna bör ske ilångsammare takt och i genomsnitt understiga den allmänna prisutvecklingen. Föredraganden anför att han inte nu har anledning att taställning till hur luftfartsverkets taxeutveckling bör vara efter det verketnått balans mellan intäkter och kostnader men framhåller att det primäraekonomiska målet är att luftfartsverket kan uppnå sådanbalans. Prissättningen på andra än trafikinriktade tjänster-t. ex.hyror, arrenden, parkeringsavgifter- bör enligt föredraganden motsvara vad somär gängse på marknaden. Mål för soliditet. I luftfartsverket har soliditeten -mätt som verkskapitalet i förhållande till balansomslutningen - uppgått fill mellan och . Med hänsyn till den förändring av finansieringen avinvesteringar som föreslås i propositionen utgår föredraganden från att ettlägre mått än måste accepteras. Enligt föredraganden bör dock verketssoliditet kvarstå på en fortsatt hög nivå. Statens krav på överskott bör enligt föredraganden liksomtidigare vara statens avkastningsränta, och investeringar som inte finansierasmed anslagsmedel bör täcka sina finansieringskostnader och därutöver ge ettöverskott. En redovisning i huvuddrag av vadsom förordas i proposifionen om styrning med strategier lämnas i det följande(s. 18-19) i samband med behandlingen av ett motionsförslag om luftfartsverketskommersiella verksamhet. Förslag beträffande inriktningen och omfattningen avluftfartsverkets investeringar /86-1987/88 I propositionen föreslås attluftfartsverkets investeringar skall indelas i huvudområdena infrastrukturellainvesteringar och kommersiella investeringar. Med infrastrukturellainvesteringar skall enligt luftfartsverket och föredraganden förstås sådana investeringarsom är en nödvändig förutsättning för att flygverksamhet av avsett slag skallkunna bedrivas. förslag till plan för investeringar undertreårsperioden /86-1987/88 - vilket som nämnts är preliminärt beträffandebudgetåren 1986/87 och 1987/88 - redovisas i följande sammanställning. Infrastrukturella investeringar (>1 milj. Fordon, maskiner, utrustning Kommersiella investeringar* (>10 milj. Kommersiella investeringar (<10 milj. Summa investeringsvolym i prisläge 'ProjektetArlanda Centrum ingår inte i investeringsplanen. TU1984/85:26 H Med hänsyn till att en merdetaljerad investeringsplan för budgetåren 1986/87 och 1987/88 inte förelegatfår investeringsplanen enligt föredraganden ses som ett uttryck för denallmänna inriktningen av investeringarna under dessa budgetår. Föredragandenföreslår att den inriktning av luftfartsverkets investeringar som treårsplanensålunda representerar godkänns. Föredraganden tillstyrker /86 investeringar till ett genomförandepris av 187 milj. kr. medfördelning på objektgrupper enligt följande sammanställning. 1985/86(milj. Infrastrukturella investeringar (>1 milj. Infrastrukturella investeringar (<1 milj. Fordon,maskiner, utrustning 22,0 Förslag beträffande finansieringen av luftfartsverketsinvesteringar Merparten av de infrastrukturellainvesteringarna föreslås finansieras med anslagsmedel såsom skett medhkartade investeringar. De kommersiella investeringarna föreslås finansieras ihuvudsak med upplåning genom . Det föreslås få ankomma påregeringen att ange ramen för omfattningen av de investeringar som skall fåfinansieras genom sådan upplåning. För finansiering av investeringar under nästa budgetårbegärs ett godkännande av att luftfartsverket under detta budgetår får träffahyresköpsavtal och långtidsförhyra (leasa) anläggningar och utrustningmotsvarande ett anskaffningsvärde på 10 milj. kr. och att under anslaget tillFlygplatser m. m. för nämnda budgetår anvisas 114,4 milj. kr. Utskottet behandlar i avsnitten 1-7i det följande frågor om luftfartsverkets organisation, verksamhet ochinvesteringar samt andra härfill knutna frågor som har tagits upp i proposition1984/85:139 och i motioner. I de därpå följande avsnitten 8-9 behandlas i mofionerupptagna frågor om ökning av konkurrensen inom den internationella luftfarten,m. m. samt om utnyttjandet av Göteborg-Landvetters, ochStockholm-Bromma flygplatser. TU1984/85:26 12