bet · G801BoU21 · 1984-12-31 00:00:00 — omanslag till länsstyrelserna m.m. (prop. 1984/85:100 delvis) I betänkandet behandlas vad ibudgetpropositionen föreslagits om anslag till länsstyrelserna jämte 12motioner. De behandlade motionerna i vad avser resursfördelningenmellan länsstyrelserna, vissa av länsstyrelsernas enheter m.m. samtdataresurserna vid vissa länsstyrelser avstyrks av utskottet. Även två motioner (c) och (m) om avveckling avstatsbidraget till medborgarvittnen avstyrks av utskottet. Regeringens förslag om anslag till länsstyrelserna m. m.för /86 tillstyrks av utskottet. Häremot stående motionsyrkandenavstyrks. Avslutningsvis behandlar och avstyrker utskottet en motion(c) om skatteadministrationen. Tillbetänkandet har fogats nio reservationer. Regeringen har i proposition1984/85:100 bilaga 15 () under E 1 (s. 84-131) föreslagitriksdagen att till Länsstyrelserna m. m. för /86 under trettondehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1984/85: 371 av m.fl. (fp) vari - med hänvisningtill motion 1984/85:370-föreslås att till Länsstyrelserna m. m. /86 anvisar ett med . ökat reservationsanslag av , 654 av m.fl. (c) vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär att även länsstyrelserna i , ochJämtland erhåller egen dator i direkt kontakt med den centraladatoranläggningen, 799 av () vari - med hänvisning tillmotion 1984/85:798 -hemställs att beslutar att statsbidraget tillkostnader för medborgarvittnen skall upphöra, 1130 av och (båda s) varihemställs att hos regeringen anhåller om att det sker en utvärderingav arbetssituationen vid sociala enhet och att en analys görs av 1 1984/85. BoU1984/85:21 2 vilka förändringar som behövs för att socialtjänstensintentioner skall kunna uppfyllas på regional nivå, II32 av (vpk) vari hemställs att riksdagenhos regeringen begär en översyn av i Gävleborg naturvårdsenhetsökade resursbehov för åtgärder i enlighet med miljöskyddslagen och attregeringen återkommer till med förslag på grundval härav, 1476 av m. fl. (c) vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär en redovisning av det pågående arbetet med attse över skatteadministrationen, 2147 avLarz m. fl. (c) vari föreslås 1. att riksdagenbeslutar att lantmäteriverkets förslag till omfördelning mellanlantmäterienheterna genomförs /86 som en första etapp, 2. att riksdagenhos regeringen begär att frågan om lantmäterienheternas resurssituation utredsvidare, 2149 av () och () varihemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännaatt en sådan fördelning av resurserna för länsstyrelserna i de olika länen börske att förutsättningarna för dessas handläggning blir så långt möjligt lika ide olika länen, 2155 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att regionaldator även börtillföras , 2670 av m.fl. (c, s, m) vari hemställsatt beslutar att hos regeringen begära att i Gotlandslän under anslagsposten Lantmäterienheten tilldelas ytterligare medel så attäven den gotländska befolkningen ges en acceptabel service från fastighetsregistret, 2673 av m. fl. (m) vari hemställs attriksdagen beslutar att under anslaget E 1. Länsstyrelserna m. m. anslå , 2679 av () vari hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om delsinriktningen av strukturåtgärder, dels behovet av ökad medelstilldelning tilllantmäterienheten vid i . har inhämtatyttrande från skatteutskottet om skatteförvaltningen ochkronofogdemyndigheterna (SkU 1984/85:4 y). Från jordbruksutskottet haryttrande inhämtats om länsstyrelsernas naturvårdsenheter (JoU 1984/85:2 y). Yttrandenahar som bilagor fogats till detta betänkande. BoU1984/85:21 3 4.1 Resursfördelningen mellan länsstyrelserna I motion 2149 (c, fp) hemställs attresursfördelningen mellan länsstyrelserna bör ske så att förutsättningarna förhandläggning vid de olika länsstyrelserna så långt möjligt blir lika. Enligtmotionärerna måste den restriktivitet beträffande medelstilldelningen tilllänsstyrelserna som statsmakterna visat accepteras.Restriktiviteten anges ha varit motiverad av såväl det statsfinansiella läget somav de rationaliseringsmöjligheter som fanns i utgångsläget. Förutsättningarnaför länsstyrelserna att hantera situationen har enligt motionärerna emellertidvarierat, då vissa län haft en sämre resurstilldelning iförhållande till övriga länsstyrelser. Problemet anges ha varit särskiltmarkant vid i län genom ett sämre utgångsläge vidomorganisationen av länsstyrelserna 1971 och genom en starkt ökad befolkning. delar motionärernas uppfattning om viktenav en sä rättvis fördelning som möjligt av resurserna till länsstyrelserna.Utskottet har dock inte skäl till annat antagande än att denna grundlägganderättviseprincip vägleder budgetarbetet i . tidigare anfört (BoU 1983/84:26 s. 6) finns också ett sambandbl. a. mellan invånarantalet i länet och personalresurserna på länsstyrelsen.De befolkningsmässigt största länen har också flest inrättade tjänster, ävenom sambandet mellan antalet tjänster och befolkningstal inte är fullständigtrelaterat till varandra. Motion2149 (c. fp) avstyrks med hänvisning till vad som anförts. 4.2 Resursfördelningen inom vissa länsstyrelseenheter m.m. svarar för denstatliga förvaltningen i länet i den mån den inte ankommer på annan myndighet.Länsstyrelsen skall främja länets utveckling och befolkningens bästa samt verkaför att statlig, och landstingskommunal verksamhet samordnas ochanpassas till de regionalpolitiska målen och de riktlinjer för hushållning medmark och vatten som har ställts upp för länet. Arbetsuppgifterna berör bl, a, samhällsutbyggnaden i vidmening, beskattningsväsendet, totalförsvaret, den sociala omvårdnaden ochräddningstjänsten. är länets högsta polisorgan samt huvudmanför priskontors-verksamheten. är i sin verksamhet direkt underställdregeringen. fungerar den i en del frågor som regionalt organ åt vissacentrala ämbetsverk. leds av en styrelse. Landshövdingen ärstyrelsens ordförande. består, förutom av landshövdingen, av 14 ledamöter. Dessa utses genom val som i principförrättas av , 1' 1984/85. BoU1984/85:21 4 är, med undantag förStockholms län, organiserad i två avdelningar-planeringsavdelningen ochskatteavdelningen-samt en allmän och en administrativ enhet. iStockholms län är indelad i fyra avdelningar, nämligen planeringsavdelningen,förvaltningsavdelningen, taxeringsavdelningen och administrativa avdelningen, I planeringsavdelningen ingår bl, a, planenheten,naturvårdsenheten och lantmäterienheten. Priskontoret är organisatoriskt knutettill planeringskansliet inom planeringsavdelningen. Vid iStockholms län finns dock inget priskontor. Den sociala funktionen ingår organisatoriskt i denallmänna enheten. Vid i finns en självständigsocial enhet inom förvaltningsavdelningen, Den partiella omorganisationen avlänsstyrelserna innebar bl, a, att verksamheten vid de tidigarelänslantmäterikontoren delades upp dels på en enhet - lantmäterienheten - inomlänsstyrelsens planeringsavdelning, dels på en regional serviceenhet inomlantmäteriet - benämnd överlantmätarmyndigheten.Överlantmätaren, som är tjänsteman vid , är chef för bådaenheterna, Lantmäterienheten svarar i första hand förfastighetsregistreringen i länet. Denna arbesuppgift dominerar enhetens arbete.Enhetens övriga uppgifter avser bl. a. vissa fastighetsbildningsfrågor samtvissa plan- och bebyggelseärenden. (LM V) har på regeringens uppdragundersökt lantmäterienheternas resursläge. Uppdraget har i september 1984redovisats till regeringen i rapporten resurser.I rapporten konstaterar lantmäteriverket att viss obalans råder mellan länen. Föratt komma till rätta med denna obalans föreslår verket i första hand att vissalantmäterienheter tillförs medel genom att expeditionsavgifterna inominskrivningsväsendet höjs. 1 andra hand föreslås att en omfördelning görs såatt de relativt sett mest gynnade länen får avstå resurser till förmån för desämst lottade. Ett förslag till en sådan omfördelning redovisas också irapporten. 1 budgetpropositionen (bil. 15 s, 97) anför civilministernatt han delar lantmäteriverkets uppfattning att det råder obalans mellan länenslantmäterienheter. Någon ökning av inskrivningsmyndigheternasexpeditionsavgifter för att täcka ett resurstillskott är han dock inte bereddförorda. Enligt hans uppfattning visar emellertid verkets utredning att en vissomfördelning mellan länen är önskvärd för att man skall nå en jämnare standardoch servicenivå i riket. a. med hänsyn till remissyttrandena överutredningen anförs i budgetpropositionen att det inte är lämpligt att gå fulltså långt i en omfördelning som lantmäteriverket föreslagit. BoU1984/85:21 5 mats så att endast de mest resurssvaga länen tillförsmedel och att medelstilldelningen vid de mer gynnade länen reduceras imotsvarande mån. För att möjliggöra en planerad förändring av verksamheten vidberörda länsstyrelser förordas att förändringarna genomförs under tre budgetår(1985/86-1987/88). Enligt förslaget bör dock resursfillskotten tillföras underperiodens början, vilket medför en viss temporär kostnadsökning under dessa år. Regeringens förslag till omfördelning mellanlantmäterienheterna tas upp i två motioner. I motion 2147 (c) framhålls att lantmäteriverketsutredning visar att anslagen till lantmäterienheterna varierar avsevärt mellanlänen i förhållande till uppgifterna. Enligt motionärerna tordelantmäterienheternas resursbehov i förhållande till vad som skall producerasinte variera nämnvärt mellan länen. Behoven bör enligt motionsförslaget därförtillgodoses strikt i förhållande till de olika länens relativa resursläge ochgodtyckliga urval uteslutas. Med hänsyn härtill föreslås i motionens yrkande 1att lantmäteriverkets förslag till omfördelning mellan lantmäterienheternagenomförs /86 som en första etapp. I motionens yrkande 2 föreslås attfrågan om lantmäterienheternas resurssituation utreds vidare. Med hänvisning till situationen i hemställs imotion 2670 (c, s, m) att lantmäterienheten i länet tilldelas ytterligaremedel, så att även den gotländska befolkningen ges en acceptabel service frånfastighetsregistret. 1 sin motivering pekar motionärerna på de långahandläggningstiderna vid enheten. Kritik riktas också mot den beräkningsmodellsom lantmäteriverket använt för att i sin utredning jämföra resurssituationenvid länens lantmäterienheter. Trots den förstärkning som i budgetpropositionenföreslås för lantmäterienheten vid i kommer enligtmotionärerna ärendebalansen att öka. Som framhålls i regeringsförslaget visar lantmäteriverketsutredning att en viss omfördelning mellan länens lantmäterienheter är önskvärdför att en jämnare standard och servicenivå skall uppnås i riket. Behovet av enomfördelning har i sig inte heller ifrågasatts i de nu aktuella motionerna.Bostadsutskottet är berett att förorda en omfördelning så att de mestresurssvaga länen tillförs medel och att medelstilldelningen vid de mer gynnadelänen reduceras i motsvarande mån. Det av regeringen framlagda förslaget tillomfördelning kan godtas. Den förordade omfördelningen innebär bl. a. attlantmäterienheten vid i filiförs ytterhgare150 . fr. o. m. /86. Utskottet är inte nu berett förordaytterligare omfördelningar i enlighet med förslagen i motionerna 2147 (c)yrkande 1 och 2670 (c, s, m). De nu aktuella motionsförslagen avstyrks medhänvisning till vad som anförts. Utskottet är, med hänvisning till den av lantmäteriverketnyligen genomförda utredningen, inte berett att nu förorda ytterligareutredningsinsatser i vad avser resurssituationen vid lantmäterienheten. Motion 2147 (c) BoU1984/85:21 6 yrkande 2 avstyrks sålunda. Det får förutsättas attregeringen bl. a. i anslutning till budgetarbetet fortlöpande beaktarlantmäterienheternas resurssituation. Resursbehovet vid lantmäterienheterna tas också upp imotion 2673 (m). I motionen framhålls såvitt nu är i fråga att belastningen pålänsstyrelsernas olika verksamhetsområden varierar från tid till annan. Närbostadsbyggandet sjunkit fill ca 30 000 lägenheter från ca 100 000 lägenheterper år måste enligt motionärerna resursbehovet för enheter och avdelningar somhandhar hithörande frågor minska avsevärt. Enligt motionärerna gäller detta bl.a. lantmäterienheterna. Motionsförslaget innebär såvitt nu är i fråga attbesparingar kan göras vid dessa enheter. Förutom besparingar inomlantmäterienheterna föreslår motionärerna besparingar inom planenheten ochavskaffande av priskontoren. Genom dessa besparingar anses det möjligt attminska länsstyrelseanslaget med 25 milj. kr. avseende nästa budgetår. Förslaget i motionen både såvitt rör lantmäterienheternamen även i övrigt är alltför allmänt hållet för att kunna läggas till grund ensför en översiktlig diskussion. a. saknas i motionen uppgifter om hur stordel av den av motionärerna förordade besparingen om 25 milj. kr. som skallanses falla på lantmäterienheterna. Utskottet anser att redan dettakonstaterande gör det svårt att meningsfullt överväga de grunder som kan haväglett motionärernas förslag. Utskottet vill erinra om att anslagsberäkningenför nästa budgetår medför en utgiftsminskning jämfört med innevarande budgetår.Att därutöver och mot bakgrund av de översiktliga och kortfattade motiven förbesparingsförslagen avseende lantmäterienheterna förorda ytterligare besparingarpå enheterna kan inte anses försvarligt eller lämpligt. Motionen avstyrkssåvitt nu är i fråga. Medelstilldelning till lantmäterienheten i länaktualiseras i motion 2679 (m). Mot bakgrund av strukturförhållandena i iförsta hand när det gäller skogsmarken förs i motion 2679 (m) fram förslag delsom inriktningen av erforderliga strukturåtgärder, dels om ökad medelstilldelningtill lantmäterienheten vid i länet. Enligt motionären synsbehovet av strukturförändringar helt klart i flera områden i . Utskottet har ovan ställt sig bakom regeringens förslagtill omfördelning mellan länsstyrelsernas lantmäterienheter. Förslaget innebäri vad gäller att lantmäterienhet tillförsytterligare , varav . fr. o.m, /86 ochresterande , fr, o, m, /87, Vad i motion 2679 (m)föreslagits om ökad medelstilldelning torde enligt utskottets uppfattninghärigenom vara i inte ringa grad tillgodosett. Motionen avstyrks såvitt nu är ifråga. Inte heller vad i motionen anförts om insatser m, m, avseendestrukturverksamheten bör enligt bostadsutskottets mening vinna riksdagensbifall. Motionen avstyrks även i denna del. BoU1984/85:21 7 Frågan om verksamheten vidlänsstyrelsernas naturvårdsenheter tas upp i två motioner. Med hänvisning till motion 370 (fp) förordas i motion 371(fp) såvitt nu är i fråga att ytterligare medel skall tillföraslänsstyrelsernas naturvårdsenheter. Enligt motiven i den förra motionen harnaturvårdsenheterna drabbats av betydande nedskärningar fill följd avdirektiven till länsstyrelserna att spara. Detta har enligt motionärerna inneburit att lagreglerade uppgifterpå många håll inte kunnat utföras. , som yttrat sig över motion 371 (fp),understryker i sitt yttrande att prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagenär en viktig del i en aktiv miljöpolitik. Med hänsyn till det statsfinansiellaläget är det enligt jordbruksutskottet emellertid också nödvändigt attfortlöpande pröva länsstyrelsernas arbetsuppgifter och se om vissa uppgifterkan slopas eller förenklas-. påtalar också av regeringenaviserade utredningsinsatser som torde komma att beröra naturvårdsenheternasverksamhet. Det gäller bl. a. den av jordbruksministern i budgetpropositionen(bil. 11 s. 97) aviserade särskilda översynen av naturvårdsförvaltningens organisationoch funktion. Avslutningsvis tillägger jordbruksutskottet att kostnaderna förlänsstyrelsernas verksamhet på miljöskyddsområdet i icke oväsentligutsträckningtäcks med avgifter, med verkan fr. o. m. . Med hänvisning tilldet anförda bör bostadsutskottet enligt jordbruksutskottets mening avstyrkamotion 371 (fp). delar vad jordbruksutskottet anfört omatt tillsynen m. m. av miljöskyddslagen är en viktig del i en aktivmiljöskyddspolitik. Även vad jordbruksutskottet i övrigt anfört delas avbostadsutskottet. Motion 371 (fp) såvitt nu är i fråga avstyrks sålunda medhänvisning till det statsfinansiella läget och aviserade utredningsinsatserm.m. I motion 1132 (vpk) begärs en översyn av det ökaderesursbehovet för åtgärder i enlighet med miljöskyddslagen förnaturvårdsenheten i . I sin motivering pekar motionären på attkvicksilverproblematiken i länet behöver ägnas som problemmed miljöfarliga kemikalier uppmärksammats. Enligt motionären är de uppräknadeproblemen allvarliga och måste därför snabbt åtgärdas. yttrande omfattar även motion 1132(vpk). I yttrandet instämmer jordbruksutskottet i påståendet att de angivnamiljöproblemen är allvarliga och bör bli föremål för åtgärder i olikasammanhang. Inom ramen för den mera övergripande bedömning av länsstyrelsernasresursbehov, som det ankommer på att göra, finns dock enligtjordbruksutskottets mening inte tillräckligt underlag för att peka ut ett visstlän såsom mera belastat av miljöstörningar än andra. ansermed hänsyn härtill att motion 1132 (c) inte bör föranleda någon särskild åtgärdfrån sida. 1" 1984/85. BoU1984/85:21 8 Motion 1132 (vpk) avstyrks med hänvisninghärtill. 4.2.4 Vissa enheter i övrigt De enheter m. m. vid länsstyrelsernasom, utöver de ovan behandlade lantmäterienheterna och naturvårdsenheterna,berörs av motionsförslagen är de sociala funktionerna, planenheterna samtpriskontoren. a. attsocialkonsulentorganisationen skulle upphöra och att sociala enheter skulletillskapas vid länsstyrelserna (prop. 1979/80:6, SoU 45). Beslutet var bl. a.en följd av de nya uppgifter som tilldelades länsstyrelserna genom den samma årantagna socialtjänstlagen. Enligt beslutet skall det ankomma på de socialaenheterna att utföra tillsynsarbete rörande ochatt bistå länsrätten med sociala bedömningar. Därutöver angavs uppgiften varaatt råda och upplysa enskilda samt att medverka som socialexperter i denregionala samhällsplaneringen. Handläggningen av de alkoholärenden somlänsstyrelsen redan svarade för förutsattes handläggas inom de socialaenheterna. Frågan om den sociala funktionens organisatoriska inplaceringi löstes dock inte genom riksdagsbeslut. Medutgångspunkt i ett av organisationskommittén (S 1979:12) för socialstyrelsenupprättat förslag föreslogs budgetproposition (prop. 1980/81:100bil. 18 s. 25) att arbetsuppgifterna enligt socialtjänstlagstiftningen bordesamordnas med arbetsuppgifterna enligt alkohollagstiftningen och samlas hoslänsstyrelserna i en organisatorisk enhet. Den sociala funktionen föreslogsknuten till den allmänna enheten - utom i där arbetsuppgifternaenligt förslaget borde inordnas i förvaltningsavdelningen. Regeringsförslagetbiträddes (CU 1980/81:24) av . ovan relaterade beslut innebar attlänsstyrelsens sociala funktion utgör en av de tre huvudfunktionernainom den allmänna enheten. Någon formell sektionsindelning finns inte inomdenna enhet. [ finns en social enhet inomförvaltningsavdelningen. I motion 1130 (s) hemställs att en utvärdering skall skeav arbetssituationen vid de sociala funktionerna och att en analys görs avvilka förändringar som behövs för att intentioner skall kunnauppfyllas på regional nivå. Vid bildandet av länsstyrelsernas socialafunktioner hade man enligt motionärerna förhoppningen att merasammanhållna administrativa resurser hos länsstyrelserna skulle ge enslagkraftig social enhet som kunde hantera personliga ärenden utan längredröjsmål, men också få tid att följa viktiga sociala planeringsuppgifter inomlänen. Dessa förhoppningar synes inte ha uppfyllts och handläggningstiderna ärenligt motionärerna nu i vissa ärenden olämpligt långa. Avslutningsvisframhålls i motionen att nya utredningar tycks föreslå att ytterligare socialauppgifter läggs på länsförvaltningarna. Om inte ökade resurser då tillförs desociala enheterna torde enligt BoU1984/85:21 9 motionärerna enheternas funktioner allvarligt komma attskadas. Som framgår av framställningen ovan har länsstyrelsernassociala funktion haft sin nuvarande utformning under en förhållandevis korttid. Det kan mot bakgrund härav antas att verksamheten i alla delar ännu intefunnit sin slutliga form. Nya arbetsuppgifter har också tillförts den socialafunktionen tillkomst. Utskottet noterar att verksamheten i den delden avser arbetsuppgifter enligt alkohollagstiftningen ärföremål för överväganden 1984 tillsatta utredningen (S 1984:02) föröversyn av vissa regler inom alkohollagstiftningen. är medhänvisning till vad ovan anförts inte nu berett förorda en utvärdering avarbetssituationen vid länsstyrelsernas sociala funktioner. Motion 1130 (s)avstyrks. Utskottet får emellertid förutsätta att regeringen med uppmärksamhetföljer utvecklingen vid de sociala funktionerna och om så visar sigerforderligt för redovisar förslag till förändringar i frågan. Med hänvisning till det minskade bostadsbyggandet hävdas imotion 2673 (m) såvitt nu är i fråga att verksamheten vid planenheterna kanminskas. 1 samma motion hävdas såvitt nu är i fråga dessutom att verksamhetenvid priskontoren starkt kan ifrågasättas. Enligt motionärerna påverkar priskontorensinsatser inte prisutvecklingen, varför de utan olägenhet kan avvecklas. Utskottet har ovan (avsnitt 4.2.2) avstyrkt motion 2673(m) i vad avser minskade resurser till länsstyrelsernas lantmäterienheter. härvid anfört om att förslaget är alltför opreciserat för att kunnaläggas till grund för ställningstaganden om förändringar vid länsstyrelsernagäller även mofionsförslaget i nu aktuell del. Motion 2673 (m) avstyrks även ivad avser planenheterna och priskontoren, 4.2.5 Dataresurserna vid vissa länsstyrelser Regeringen beslutade attdet fortsatta utvecklingsarbetet med ett ADB-system för folkbokföring ochbeskattning skulle inriktas på ett system med blandad regional och centralregisterföring och att de regionala datorernas kapacitet och antal skullefastställas efter fortsatt utredning av frågan. På grundval av det förordadeutredningsarbetet förelades förslag bl, a, om antaletregionala datoranläggningar. beslut i denna del innebar att antalets, k, datorlän skulle uppgå till 21 (SkU 1975/76:35), Det praktiska utfallet avriksdagens beslut blev att s, k, länsdatorer installerades i lika många län -undantagna blev , och . De undantagna länenutnyttjar i stället länsdatorn i ett angränsande län. De s. k. länsdatorerna används i mycket stor utsträckningför skatteändamål. Endast en mindre del av datorernas kapacitet används förandra ändamål. Datorernas "skatteanvändning" har också prioritetframför annan användning. Frågan omdataresurserna vid vissa länsstyrelser tas upp i två motioner. BoU1984/85:21 10 I motion 654 (c) begärs att ävenlänsstyrelserna i , och erhåller egen dator idirekt kontakt med den centrala datoranläggningen. För de tre län som saknaregna datorer blir enligt motionärerna denna brist alltmer uppenbar. I motion 2155 (s) begärs ett tillkännagivandeom att en regionaldator även bör tillföras . Ett tungt vägandeskäl för behovet av en egen dator till länet är enligt motionärerna att kunnavidmakthålla och vidareutveckla kompetensen inom dataområdet. Vidare anförs attmed en egen dator skapas även tidsvinster för övriga arbetsuppgifter. Utskottet vill inledningsvis slå fast att denomständigheten att vid vissa länsstyrelser inte har placerats datorer inteinnebär att dessa länsstyrelser saknar datorkraft. Utskottet vill inte förnekaatt det kan vara vissa olägenheter förknippade med den nuvarande ordningen inte tillmäta detta förhållande den vikt som görs i motionerna. Utskottetär inte berett att tillstyrka vad i motionerna föreslagits om att datorer nuskulle tillföras län som inte har sådana. Beslutet omutformningen av länsstyrelsernas ADB-system fattades av (SkU1975:32). har utvecklingen på detdataadministrativa området varit snabb. Dessutom pågår utredningar m. m.beträffande den regionala statsförvaltningens organisation som kan komma att fåbetydelse för frågan om länsstyrelsernas framtida databehov.