bet · G801FiU37 · 1984-12-31 00:00:00 — omstatsbudgetens utgifter för /86 och statliga kreditgarantier(prop. 1984/85:100 bil. 1 och 1984/85:150 bil. 1 bilaga 1 till proposition 1984/85:100(budgetpropositionen) har regeringen föreslagit alt 4.för /86, i avvaktan pä slutliga förslag ikompletterings-propositionen och i enlighet med vad som förordats ipropositionen, b)beräkna förändringar ianslagsbehållningar, c) beräkna förändringar idispositionen av rörliga krediter, d) beräkna beräknattillkommande utgiftsbehov, netto. 1 bilaga till proposition 1984/85:150(komplelteringspropositionen) har regeringen - efter föredragning av statsrådetKjell-Olof - 4.godkänna i propositionen framlagd beräkning av förändringarna ianslagsbehållningarna för /86, 6. godkänna i propositionenframlagd beräkning av förändringarna i dispositionen av rörliga krediter /86, 7. godkänna i propositionenframlagd beräkning av Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto för budgetaret1985/86, delsberett tillfälle att ta del av vad som anförts i propositionen om 19. statligakreditgarantier. 1 kompletleringsproposilionen framhålls detbeträffande såväl kreditgarantierna som ulgiflsberäkningarna att det fårankomma pä finansutskott all göra justeringar för sädanaförändringar som inte kunnat beaktas av föredraganden i de lämnaderedovisningarna. De samlade stalsutgiflernaett visst budgetär utgör summan av - alla ulgiftsanslag fördelade på16 huvudtitlar, - förändringar i behållningar påreservationsanslag, - förändringar i utnyttjande avrörliga krediter, - beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto. I 1984/85. FiU 1984/85:37 2 I budgetpropositionen beräknades medelsbehovet påstatsbudgetens utgiftsanslag under /86 till 315,3 miljarderkronor. Regeringen har därefter i särpropositioner lagt fram förslag förriksdagen som sammantagna inneburit all anslagsbehovet minskat med 0,6miljarder kronor. Å andra sidan föreslås i kompletleringsproposilionen vissaanslagsuppräkningar som ökar medelsbehovel med sammanlagt 3,9 miljarder kronor.Härav avser en uppjustering av utgifterna förslalsskuldränlor, ökade skalleuljämningsbidrag och knappt0,ökat stöd till vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. Regeringens,riksgäldsfullmäkliges och förvallningsstyrelses förslag tillmedelsberäkning på ulgiftsanslagen för /86 uppgår därmed tillsammanlagt . Ulskotlelhar i efterföljande tabell ställt samman de av beslutade ändringarnai dessa förslag. En specifikation av anslagsförändringarna lämnas i en bdaga. Sammanställning av beslut med anledningav regeringens förslag för /86 Ökning (-I-) nskning (-) Räntor på statsskulden, m. m. Av specifrkalionen framgår alt beslutatöka anslaget för räntor pä statsskulden med 3600 milj. kr. utöver vadregeringen föreslagit i kompletleringsproposilionen. har dessutombeslutat öka 17 andra anslag med sammanlagt 132,6 milj. kr. och minska 4 anslagmed sammantaget 8,5 milj. kr. I ell fall som avser utvecklingsbiståndet harföreslagna belopp omfördelats mellan tvä anslag. Sammantaget kommer såledesstalsutgiflerna, exkl. statsskuldräniorna all pä initiativ öka med124,1 milj. kr. under /86. FiU1984/85:37 3 De förändringar som gjorts iulgiftsanslagen för /86 sedan budgetpropositionen lades framkan sammanfattas på följande sätt (milj. Utgiftsanslag enligt budgetpropositionen 315325 Förslag lämnadei särpropositioner - 558. ändradberäkning av slalsskuldränlor -(-2600 avseendestatsskuldräntor -(-3600 övrigaanslag (se specifikation) -I- 124 Summa utgiftsanslag i statsbudgeten 322389 Av ökningen pä sammanlagt 7miljarder kronor svarar sålunda uppjusteringen av utgifterna förstatsskuldräntor för . För reservationsanslag kanutbetalningarna komma all avsevärt avvika från det anslagna beloppet. Deltaregistreras som en förändring av anslagsbehållningarna. De totala anslagsbehållningarna ochderas förändring /82 framgår av efterföljande tabell, därbeloppen är angivna i miljarder kronor. 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 (prel.) Anslagsbehållning vid budgetårets slut 19.7 24,6 26,4 23.7 -0,3 , -1-4,9 + \,i En minskning avanslagsbehållningarna är liktydigt med att utnyttjandet av reservationsmedelöverstiger vad som anvisats i form av reservationsanslag för det aktuellabudgetåret. Minskningen registreras därför som en ökad belastning pästatsbudgetens utgiftssida. Omvänt gäller att en ökning avanslagsbehållningarna innebär att utbetalningarna blir lägre än de belopp somanvisats. Detta las upp som en negativ post på utgiftssidan. I det reviderade budgetförslaget räknar föredraganden medall anslagsbehållningarna skall minska med underbudgetaret 1985/86. Hänsyn har därvid inte tagits till alt regeringen iproposition 217 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. har förklarat sigha för avsikt alt hälla inne medel eller senarelägga utbetalningar för attbegränsa den efterfrågan som skapas via statsbudgeten. Mot bakgrund av dessaåtgärder FiU1984/85:37 4 räknar utskottet med att anslagsbehållningarna skall ökamed under /86. Förändringar i dispositionen av rörliga krediter Vissa myndigheter och bolag harenligt beslut möjlighet all utnyttja rörliga krediter hosriksgäidskontoret. Förändringar i den utestående läneslocken, dvs.förändringar i nettoutlåningen, registreras på statsbudgeten i form avförändringar i dispositionen av rörliga krediter. 1 del revideradebudgetförslaget beräknas utnyttjandet av rörliga krediter komma att öka med 0,5miljarder kronor. Utskottet gör ingen annan bedömning än föredraganden. Beräknat tillkotnmande utgiftsbehov, netto För att redan i statsbudgeten kunnaredovisa en total budgelbelaslning. som så nära som möjligt ansluter sig tilldel väntade utfallet, används en ospecificerad post kallad Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto. På den förs sädana utgifter och inkomsterupp, för vilka konkreta förslag ännu inte föreligger eller där beloppen inteexakt kan beräknas. 1 del reviderade budgetförslaget föreslås att poslenBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto förs upp med ett belopp om I miljardkronor för /86. Av propositionen framgår att bakom detta belopp-som alltså utgör skillnaden mellan vissa förväntade inkomster och utgifter -döljer sig inkomstförstärkningar av vissa fondupplösningar, bl. a. avsjukförsäkringsfonden. Utskottet gör med hänsyn härtill ingen annan bedömning änföredraganden ulan föreslår all sätts av på denna post. Sammanfattningsvis beräknar ulskotlelslatsulgiflerna för /86 pä följande sätt (milj. Statsutgifter /86 Budgetförslag Utskottet Förändringari anslagsbehållningar Ökad disposition av rörliga krediter Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto Summa statsutgifter 321599 323389 Statliga kreditgarantier m. m. Den statliga garanligivningen är avbetydande omfattning. Av den redogörelse som lämnas ikompletleringsproposilionen (s. 5459) framgår att staten vid utgången av är1984 stod som garant för en samlad kapitalskuld på 95,5 miljarder kronor.Därmed hade den garanterade kapitalskulden ökat med på etthalvt är. FiU 1984/85:37 5 De ramar inom vilka olikamyndigheter får bevilja kreditgarantier m. m. är dock väsentligt större ochuppgick till . Föredraganden räknar medall garantiramarna per den skall ha ökat med ytterligare drygt 0,5miljarder kronor för att då uppgå till . En statlig garanti kan i vissasammanhang vara ett direkt alternativ till ett statligt lån. Garantierna fördelen att de i sig inte innebär någon utgift för staten och därför intebelastar statsbudgeten. Alt låta garantier ersätta statliga län är således ettsätt alt begränsa budgetunderskottet. Det bör dock noteras att sädana åtgärderendast har en rent budgelavlaslande effekt. De utgör inga besparingar.Långivningen förs nämligen endast över från staten till annan part, och församhället som helhet uppkommer inte nägot ökat kreditulrymme. Del finns också skäl all uppmärksamma att varje garantiutgör en potentiell skuld som utlöses sä snart garantin måste infrias. Statendrabbas då av en utgift som belastar statsbudgeten. Eftersom garantier innebär åtaganden som har mångalikheter med vanliga utgifter, bör förslag om nya garantiformer underkastassamma restriktiva prövning som gäller för vanliga ulgiflsåtaganden. Vid ensådan prövning bör särskilt uppmärksammas de risker som är förknippade med denlilltänkla garanligivningen. Del regelsystem som används för den statligagaranligivningen är invecklat och svårt alt överblicka. Utskottet anser detdärför motiverat all regeringen som föresläs i propositionen låter en särskildutredare undersöka möjligheterna att utforma enhetligare regler förverksamheten. Del är enligt utskottets mening också angeläget attgaranligivningen knyts till ett fast redovisningssystem som omfattar allagaranliformer. I komplelteringspropositionen anmäls att riksrevisionsverkelskall få i uppdrag alt utarbeta en förbättrad redovisning. Detta uppdrag berördock inte riksgäidskontoret direkt, sägs del. Riksgäidskontoret svarar för en mycket betydande del avden statliga garanligivningen. Med hänsyn härtill är det, som utskottet serdet, nödvändigt att redovisningen av riksgäldskonlorets garantigivningsamordnas med redovisningen av andra garantiformer. Riksgäidskontoret bör därförges möjlighet alt medverka i översyn i syfte all fä tillstånd en sådan samordning. Den garanterade kapitalskulden harpå några fä år vuxit myckel kraftigt i omfattning. Delvis sammanhänger dettamed devalveringarna 1981 och 1982. En fortsall snabb ökning avgarantiengagemangen kan emellertid fä återverkningar pä samhällsekonomin.Förskjutningar i garantiåtagandena bör därför kunna beaktas vid utformningen avden ekonomiska politiken. tar tvä gånger ställning till vilkeninriktning budgetpolitiken och den ekonomiska politiken bör ha underefterföljande budgetär. Detta sker och /juni. FiU1984/85:37 6 I propositionen anmäls attregeringen har för avsikt att i fortsättningen lämna endast en årligsammanställning över garantiverksamheten. Detta kommer att ske ibudgetpropositionen, och redovisningen skall därvid omfatta det gångnabudgetåret. Omläggningen skulle innebära all de uppgifter omgaranligivningen som har som underlag vid behandlingen av denreviderade finansplanen skulle vara närmare ett är gamla. Detta är enligtutskottets mening inte tillfredsställande. Om arbetet med sammanställningarnaär myckel betungande, och del av den anledningen anses önskvärt att begränsaantalet rapportlillfällen, bör redovisningen i stället lämnas ikompletleringsproposilionen och dä avse del senast förflutna kalenderåret. 1. att läggertill handlingarna vad som anförts i proposi tion 1984/85:150 bilaga I moment 19 om statliga kreditgarantier, 2. att riksdagenmed anledning av i proposition 1984/85: 150 bilaga 1 moment 4 framlagdberäkning av förändringar i anslagsbehållningarna för /86 godkännervad utskottet anfört, 3. alt riksdagengodkänner i proposition 1984/85:150 bilaga I moment 6 framlagd beräkning avförändringar i dispositionen av rörliga krediter för /86, 4. att riksdagengodkänner i proposition 1984/85: 150 bilaga 1 moment 7 framlagd beräkning avBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto för /86. Utskottet hemställer alt ärendet avgörs efter endast enbordläggning. Närvarande: (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (c), (), (), (vpk) ochGunnar i (s). FiU 1984/85:37 Specifikation av anslagsförändringar i förhållande tillregeringens förslag avseende /86 ./rskr. FörändringÖkning (-t-) Minskning (-) 6625 000 78 250000 5 100 bil. 5 100 bil. 6 100 bil. ///. 13 Lån till personal inom utrikesförvaltningen m. m, C 2 Utvecklingssamarbete genom SIDA C 8 Övriga u-landspolitiska Försvarsdepartementet A 2 Vissa nämnder m. m. inomtotalförsvaret F 16 Frivilliga försvarsorganisationer m. m. 4196735000 4 226135000 1029350000 999950000 6 150000 75 000000 - 29400000 7 700000 -I- 3 250000 + 3 725 000 -I- 4 700000 -I- 4 700000 UbU 30 UbU 32 UbU 33 UbU 33 UbU 33 KrU 16 KrU 16 KrU 16 KrU 16 KrU 16 KrU 21 10 100 bil. 10 100 bil. 100 bil, 10 100 bil. 10 100 bil. 10 100 bil. Utbildningsdeparlementet Lokala ochindividuella linjer och enstaka kurser Forskningsanknytning av grundläggandehögskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete Humanistiskafakulteterna fakulteterna D 20 Medicinska fakulteterna F 8 Ersättning åt författarem.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. Vissa bidrag till teater-, F 25 Vissa bidrag ull bildkonst Bidrag till vissa arkiv F 38 G 15 Litteraturstöd + 1600000 -I- 5 000000 -I- 5 000 000 -I- 750000 FiU 1984/85:37 ./rskr. Avregeringen Förändring föreslaget beslutat Ökning (-I-) belopp belopp Minskning (-) Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. Prisstöd till jordbruket i norra manent skördeskadeskydd m. m. Stöd till turism och 50 000000 90000000 -I- 40 000000 352000000 412 000000 + 60000000 16956000 2 825 000 24 956000 + 8000000 4 825 000 + 2000000 och dess myndigheter FiU 31 100 B 1 : bil, 16 Förvaltningskostnader 45 712 000 45 480000 XV.Räntor på statsskulden I Räntor pä statsskulden, m, m. 73 800000000 77 400000000 -H 3 600 000 000 -1-3600000000 -(-3 724134000