bet · G801UbU25 · 1984-12-31 00:00:00 — Vidareförekommer datautbildning inom det matema-tisk-naturvetenskapliga området.Antalet lokala linjer med datautbildning har utvecklats kraftigt liksomfortbildning och vidareutbildning. Den nämnda mycket kraftiga ökningen av utbildningskapacitetenhar ännu inte i nämnvärd omfattning hunnit slå igenom på arbetsmarknaden. I sin anslagsframställning har UHÄ föreslagit att antaletnybörjarplatser i civilingenjörsutbildning med anknytning till data- ochelektronikområdet ökas med 200 /86. Föredragande statsrådet konstaterar att bristen påkvalificerad personal inom data- och elektronikområdet motiverar att kraftigaansträngningar görs för att fortsätta den redan pågående kompetensuppbyggnadeninom området. Med hänsyn till att en ökning innebär problem, främst när detgäller lokaler och utrustning, har statsrådet stannat för att antalet nybörjarplatseri civilingenjörsutbildningen inom data- och elektronikområdet bör ökas med 180nästa budgetår. Bruttoökningen av det totala antalet nybörjarplatser påcivilingenjörslinjerna beräknas till 251. Av detta antal skall 109 platserhämtas från andra linjer inom sektorn. De nytillkommande nybörjarplatsernaföresläs bli fördelade på följande sätt. Datatekniklinjen 90 (30 vid vart och ett av universiteten i Linköpingoch samt högskolan i Elektrotekniklinjen 60 (30 vardera vid tekniska högskolan i Maskintekniklinjen 30 (tekniska högskolan i ) Industriell ekonomi-linjen 30 (tekniska högskolani ) Teknisk fysik-linjen 41 (20 vid tekniska högskolan i Stock- holm och 21 vid i ) 1 fem motioner yrkas ändringar iregeringens förslag om ändringar i antalet nybörjarplatser eller hurkostnaderna för de nya platserna skall bestridas. I motion 1984/85:1926 (s) yrkande 3 hemställs att Chalmerstekniska högskola skall tillföras ytterligare 30 nybörjarplatser päelektrotekniklin- * 1984/85. UbU1984/85:25 12 jen för utlokalisering till högskolan i under detvå första årskurserna fr. o. m. /86. Motionärerna hänvisartill att förutsättningar visat sig föreligga att påbörja en sådan utbildning iSkövde . Utskottet erinrar om att lokalisering av visshögskoleutbildning inom högskoleregionerna är en fråga som i första hand skallberedas på lokal och regional nivå. En lokalisering av den aktuellautbildningen till är således främst en fråga för de berörda högskolornasamt . Med hänvisning härtill föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1984/85:1926 yrkande 3. Enligt motion 1984/85:1947 (vpk) yrkande 3 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna att planeringsramarna förcivilingenjörsutbildningarna bör ökas med 137 nybörjarplatser och inte med 157som regeringen föreslagit. Reduceringen föreslås bestå i att antalet nybörjarplatserpå teknisk fysik-linjen vid tekniska högskolan i minskas med 20 iförhållande till regeringens förslag. 1 avvaktan på en analys avcivilingenjörsbehovet är motionärerna inte beredda att biträdaen ökning av civilingenjörsutbildningen i den omfattning som regeringenföreslår. Utskottet har erfarit att enligt en av genomförd undersökning är efterfrågan påcivilingenjörer med teknisk fysik-utbildning mycket stor. är årsbehovetnära dubbelt så stort som antalet examinerade. Behovet förväntas kvarstå underde närmaste åren. Utskottet föreslår med hänvisning fill nämnda förhållandeatt avslår motion 1984/85:1947 yrkande 3 i denna del. 1 motion 1984/85:2542 (m) yrkandena 3 och 4 hemställs attsamtliga tillkommande 180 nybörjarplatser på data- och elektronikområdet skalltillskapas genom omfördelning och inte genom ett utökat antal nybörjarplatser. Utskottet anser att det inte finnstillräckligt planeringsunderlag för att skapa utrymme för så omfattandeomfördelningar av nybörjarplatser som motionärerna föreslär. Såsom framgår avbudgetpropositionen kan ett sådant underlag förväntas föreligga först underhösten 1985. Med hänvisning till det anförda föreslär därför utskottet attriksdagen avslår motion 1984/85:2542 yrkandena 3 och 4. 1 propositionen föreslås att antalet nybörjarplatser iarkitektutbildningen vid skall minskas med 15.Enligt motion 1984/85:2494 (s) bör besluta att arkitektutbildningenvid högskolan skall bibehålla nuvarande 45 utbildningsplatser. Motionärernaerinrar om att beslöt att planeringsramen för arkitektlinjeni skulle minskas med 15 nybörjarplatser och vara 45 nybörjarplatserper år. En nedskärning med ytterligare 15 nybörjarplatser skulle bl. a. fäsvåra konsekvenser för högskolans speciella kompetens i ombyggnadsfrågor ochindustriplanering. UbU1984/85:25 13 Utskottet anser att det finns skälför att behålla 45 nybörjarplatser på arkitektlinjen i i enlighet medförslaget i motion 1984/85:2494. Antalet nybörjarplatser pä väg- ochvattenbyggnadslinjen i bör i stället minskas med 15. Antalet nybörjarplatserpå linjen är förhällande-vis högt med hänsyn till det framtida behovet avexaminerade på sistnämnda linje. Utskottet föreslår att fastställerplaneringsramar för arkitektlinjen och väg- och vattenbyggnadslinjen i enlighetmed vad utskottet förordat och för övriga civilingenjörsiinjer i enlighet medvad som föreslagits i proposition 1984/85:100. Datavetenskapliga linjen harinnevarande budgetår 60 nybörjarplatser i och 30 nybörjarplatser iLinköping. UHÄ har liksom föregående är föreslagit att utbildningen i frågaskall anordnas även i . Föredragande statsrådet hänvisar till de möjligheter tillsystematisk fördelning av arbetsuppgifter och resurser för utbildning ochforskning som bör finnas i Uppsala-området. Statsrådet är därförinte beredd att tillstyrka UHÄ:s förslag om datavetenskaplig utbildning iStockholm. Med hänvisning till att i harföreslagit att datavetenskapliga linjen skall förläggas dit samt att det ärangeläget att sådan utbildning förläggs till föreslår regeringen attdatavetenskapliga linjen med 30 nybörjarplatser förläggs till iUmeå /86. I två mofioner, 1984/85:1862 (m, fp) och 1984/85:2542 (m)yrkande 7, hemställs att beslutar att en datavetenskaplig linje skallförläggas till i i stället för fill 1985/86. Imotion 1984/85:1022 (s) yrkas att uttalar att datavetenskaplig linjemed 30 platser bör inrättas vid fr. o. m. budgetåret1986/87. I motionerna framförs som skäl för förläggning av linjentill främst att av landets data- och elektronikindustri ärförlagd till , att regionen är kraftigt underförsörjd påkvalificerad personal inom teknikområdet samt att en rad institutioner vidStockholms universitet har unik kompetens som är relevant för linjen. Enfördröjning med linjens inrättande i väntas ytterligare försvåradatateknikens utveckling i regionen och därmed i landet. Utskottet ansluter sig till föredragande statsrådetsbedömning att det är angeläget att datavetenskaplig utbildning kommer tillstånd i . Utskottet tillstyrker därför att planeringsramen för dendatavetenskapliga linjen skall ökas med 30 nybörjarplatser samt att linjenskall anordnas vid i . Utskottet är inte berett att nu uttalasig i fråga om ytterligare utbildningsinsatser för /87. UbU1984/85:25 14 vad som anförts föreslår utskottet att avslårmotionerna 1984/ 85:1022, 1984/85:1862 och 1984/85:2542 yrkande 7. Linje för fastighets- och bostadsförvaltning UHÄ har haft i uppdrag avregeringen att pröva om behovet av utbildning inom området fastighets- ochbostadsförvaltning kan tillgodoses inom en eller flera befintligautbildningslinjer eller om det behövs en ny linje. I uppdraget ingick även attföreslå lokalisering av en sådan utbildning. UHÄ har i komplettering till sinanslagsframställning för /86 i korthet redovisat resultatet avutredningsarbetet och vissa preliminära ställningstaganden, bl. a.kostnadsberäkningar och förslag att viss utbildning på området skall förläggastill tekniska högskolan i . Föredragande statsrådet anmäler i budgetpropositionen atthon avser återkomma till regeringen i denna fråga sedan UHÄ redovisat sittställningstagande i dess helhet. Sex motioner har väckts om högskoleutbildning inom områdetfastighets- och bostadsförvaltning. I tre mofioner, 1984/85:868 (vpk), 1984/85:1027 (s) och 1984/85:1031 (c) yrkas att utbildningen i fråga skall förläggastill eller . I motion 1984/85:1029 (s) föreslåsatt UHÄ skall få i uppdrag att avge förslag om förläggning till och imotion 1984/85:1871 (m) att regeringen skall ges till känna vad som anförts ommöjligheterna att förlägga utbildningen till högskolan i , I samtligadessa motioner redovisas positiva förhållanden som motiverar att utbildningen ifråga förläggs till resp. ort. 1 motion 1984/ 85:2536 (s), i vilken hänvisastill att UHÄ till regeringen redovisat sitt slutligaställningstagande i frågan, yrkas ätt hos regeringen hemställer omförslag till högskoleutbildning för fastighets-och bostadsförvaltning. Utskottet har erfarit att UHÄ:s förslag rörandehögskoleutbildning inom området fastighets- och bostadsförvaltning nu bereds iregeringskansliet med sikte på att förslag i frågan skall kunna föreläggasriksdagen budgetproposifion. Med hänvisning till detta förhållandeföreslår utskottet att avslår motionerna 1984/85:868, 1984/85:1027,1984/85:1029, 1984/85:1031, 1984/85:1871 och 1984/85:2536. Regeringen föreslär att antaletnybörjarplatser för sjöbefälsutbildningen minskas med 81, från 480 innevarandeår till 399 /86. Som mofiv för minskningen anförs ipropositionen bl. a. att den svenska handelsflottan under de senaste 20 årenmer än halverats, att antalet obesatta UbU1984/85:25 15 nybörjarplatser varit högt () och att behovet avsjöbefäl bedöms komma att vara lägre än . Föredragande statsrådet anför vidare att riksdag ochregering under en lång följd av år anvisat medel för sjöbefälsutbildning somsedan inte kommit till stånd. Det anses nu nödvändigt att förutom nedskärningav antalet utbildningsplatser även effektivisera resursutnyttjandet. Det meständamålsenliga sättet att genomföra detta är enligt regeringen att begränsaantalet orter med sjöbefälsutbildning till två. Sjöbefälsutbildningen i Härnösandföresläs därför avvecklad vid utgången av /86. De motiv somfrämst anförs för nedläggning av sjöbefälsutbildningen i är attsjöbefälsutbildningen där är den minsta i landet, att utbildningen där är dyri förhållande till det antal studerande som faktiskt utbildas och att det i till skillnad frän t. ex. i finns goda möjligheter att omedelbartersätta nedlagd utbildning med annan teknisk högskoleutbildning som kan ledatill ökad sysselsättning i . förordas att den tvåårigadriftteknikerlinjen fär ytterligare 30 nybörjarplatser i Sundsvall-Härnösandfr. o. m. , att en tvåårig produktionsteknikerlinje med 30nybörjarplatser förläggs till fr. o. m. ochatt den fortsatta planeringen inriktas pä att även driftingenjörsutbildningskall förläggas dit. För att vidga rekryteringsbasen till sjöbefälsutbildninganmäler statsrådet att UHÄ avses få i uppdrag att se över kraven på särskildbehörighet för tillträde till styrmans- och maskinteknikerlirijen. Därvid börövervägas vilka ytterligare linjer i gymnasieskolan utöver drift- ochunderhällsteknisk linje som bör bli behörighetsgrundande, t. ex.naturvetenskaplig linje och teknisk linje. 1 propositionen redovisas vidare atthögskolan i har lagt fram ett förslag som innebär att behovet avpraktikplatser kan halveras genom att kravet pä förpraktik reduceras. Även dengrundläggande sjöbefälsutbildningen anses böra kunna tillgodoräknas sompraktik under förutsättning att det kontinuerligt finns tillgång tillnavigerings-resp. maskinrumssimulatorer i sjöbefälsutbildningen. Enligtföredragande statsrådet är en breddad rekrytering och en lösning avpraktikplatsfrågan av avgörande betydelse om sjöbefälsutbildning skall kunnabedrivas i önskvärd omfattning. Statsrådet är för sin del beredd att medverkatill att förslaget att minska praktikplatsbehovet genomförs och beräknar medelför en maskinrumssimulator under anslaget för inredning och utrustning (13). I fem motioner framställs yrkanden om att sjöbefälsutbildningen.skallbibehållas i , nämligen motionerna 1984/85:724 (vpk), 1984/ 85:1335(s), 1984/85:1908 (c), 1984/85:2497 (fp) och 1984/85:2513 (m). Enligtmotionärerna är volymen för sjöbefälsutbildningen i landet lämpligt avvägd.Statistiken över antagningen vid landets tre sjöbefälsskolor visar enligtmotionärerna att beläggningen är ganska lika, , vid alla tre skolorna.Statistiken anses därför inte kunna åberopas som ett skäl för UbU 1984/85:25 16 attden "minsta " i skall läggas ned.Vidare hävdas att de grundläggande anledningarna till att antalet elever vidutbildningen inte uppgår fill i huvudsak är två, nämligen dels entidigare gjord omläggning av utbildningen med skärpta behörighetskrav, delsbristen pä praktikplatser. Enligt mofionärerna bör utvecklingen avvaktasytterligare innan några ändringar genomförs i sjöbefälsutbildningensomfattning och lokalisering. Utskottetansluter sig till regeringens förslag beträffande en minskning av antaletutbildningsplatser för sjöbefälsutbildningen samt beträffande en avveckling avsjöbefälsskolan i . Avvecklingen av utbildningen i behöver,som utskottet ser det, inte medföra att sjöbefälsutbildningen i landet totaltsett minskar utan endast att antalet Outnyttjade platser i landet minskar ochdärmed att ett bättre resursutnyttjande uppnås. Om utvecklingen skulle blisådan att utbildningskapaciteten behöver ökas finns det goda möjligheter attgöra detta vid enheterna i och . Utskottetföreslår med hänvisning till det anförda att avslår motionerna1984/85:724, 1984/85:1335, 1984/85:1908, 1984/85:2497 och 1984/85:2513. Utskottetförordar vidare att högskolan i får ett tillskott med dels30 nybörjarplatser pä driftteknikerlinjen, dels 30 nybörjarplatser påproduktionsteknikerlinjen. Vidare tillstyrks att planeringen inriktas påförläggning av driftingenjörsutbildning till högskolan i . 1fyra motioner framställs yrkanden om driftpersonalutbildning. 1mofionema 1984/85:1334 (s) och 1984/85:2509 (fp, c) hemställs attdriftteknikerutbildning skall lokaliseras till . I den förstnämndamotionen anförs att den drift- och underhållstekniska gymnasieutbild-~ning(DU-linjen) som förläggs till bör kompletteras med enfördjupad utbildning som driftteknikerlinjen. I sistnämnda motion anförs bl. a.att en kvalificerad driftteknikerutbildning är en förutsättning för dennaregions fortsatta expansion och att därför en planering bör starta redan nuför en sådan utbildning i . Utbildningen bör anordnas av Chalmerstekniska högskola. 1mofionema 1984/85:1855 (m) yrkande 2 och 1984/85:1876 (c, fp, s) yrkande 3hemställs att beslutar att inrätta driftingenjörslinjen vid högskolani fr. o. m. /87. Som skäl anförs bl. a. att en viss utökningav antalet utbildningslinjer bör göras som kompensation för den minskning avlärarutbildningen som enligt budgetpropositionen skall ske i . Beträffandeyrkandena om lokalisering av driftteknikerutbildning till (mofionema 1984/85:1334 och 1984/85:2509) vill utskottet framhålla att detta ärfrågor som bör lösas pä lokal och regional nivå. UbU1984/85:25 17 Enligt vad utskottet erfarit pågår överläggningar mellanberörda parter (i och skolstyrelsen iTrollhättan) som kan leda fram till en lösning. Utskottet föreslår därför attriksdagen avslår mofionema 1984/85:1334 och 1984/85:2509. Vad gäller yrkandena i motionerna 1984/85:1855 och1984/85:1876 om förläggning av driftingenjörsutbildning till villutskottet framhålla att läget för högskoleutbildningen i kommer attstabiliseras vid ett genomförande av regeringens förslag.omsjöbefälsutbildningen. Utskottet vill vidare erinra om att UHÄ inte har förtfram några förslag om ny teknisk utbildning i . Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet att avslår motionerna 1984/85:1855yrkande 2 i denna del och 1984/85:1876 yrkande 3 i denna del. Enligt föredragande statsrådetkommer den per inrättade textil- och konfektionstekniklinjenvid högskolan i att vid utgången av /85 ha ersattflertalet av de grundläggande kurserna vid i . Textil-och konfektionstekniklinjen är nu främst inriktad mot tillverkning ochproduktutformning. I motion 1984/85 ;922 (c) yrkande 4 hemställs att texfil-och konfektions-utbildningen skall byggas ut ytterligare i . Motiveringenhärför är dels det utbildningsbehov som den av åldersstrukturen betingade storaavgången på arbetskraft skapar, dels de kunskapskrav den nya tekniken ställer. Utskottet vill framhålla att textil- ochkonfektionsutbildningen i enligt årets budgetproposition fär ytterligare15 nybörjarplatser på textil-och konfektionstekniklinjen. Den enda högre utbildningpå textil- och konfektionsområdet som inte är förlagd till ärtextilingenjörsutbildningen med 15 nybörjarplatser vid . Någon flyttning till av denna utbildning är inte aktuell.Utskottet förordar med hänvisning till vad som anförts att avslårmotion 1984/ 85:922 yrkande 4. Den i det föregående nämndasärskilda expertgruppen för utveckling av kortare teknisk utbildning har i enförsta etapp koncentrerat sig på behovet av utbildning som bygger pågymnasieskolans tvååriga linjer inom den teknisk-industriella sektorn(Tl-sektorn). Frågan om kortare teknisk högskoleutbildning för studerande frångymnasieskolans naturvetenskapliga och tekniska linjer utreds av UHÄ. Expertgruppen konstaterar att det nuvarandeutbildningsutbudet i gymnasieskola och högskola på flera viktiga områden inteär tillräckligt. UbU1984/85:25 18 gruppen är det nödvändigt att skapa ökade möjligheter tillfortsalt utbildning från samtliga Tl-sektorns linjer. Gruppen föreslår därfördels utbyggnad av nu befintlig päbyggnadsutbildning av allmän teoretiskkaraktär för dem som senare avser att skaffa sig kompetens motsvarandegymnasieingenjör (teknisk och naturvetenskaplig högre specialkurs), delsinrättande av en kvalificerad yrkesteknisk ungdomsutbildning inom högskolan.Den förstnämnda typen av utbildning bör lämpligen bedrivas inom.gymnasieskolansram, den sistnämnda såsom allmän utbildningslinje i högskolan. Som mäl för den yrkestekniska ungdomsutbildningen ansergruppen att den skall förbereda för befattningar som underhålls- ochproduktionstekniker, kvalificerade provare och montörer osv. och attutbildningen därför bör inriktas mot produktions- och underhållsteknik. Den böromfatta tvä år och bygga på förutom tvåårig yrkesinriktad utbildning igymnasieskolan yrkeserfarenhet. För tillträde till utbildningen börkrävas allmän behörighet. Undantag frän kravet pä svenska och engelska bör dockkunna göras under en övergångstid . Den nya utbildningen bör enligtgruppen anordnas såsom allmän utbildningslinje i högskolan fr. o. m. budgetåret1985/86, om möjligt i anslutning till YTH. Gruppen påpekar också att utbildning liknande denföreslagna högskoleutbildningen enligt gällande bestämmelser kan anordnas äveni gymnasieskolan som påbyggnadsutbildning (högre specialkurs) om () eller länsskolnämnd fattar beslut om detta. I syfte att teknisk utbildningtotalt sett skall få en tillräcklig geografisk spridning bör det nuvarandesamarbetet mellan länsskolnämnder, regionstyrelser och högskoleenheterbeträffande planering av högre specialkurser och enstaka kurser utsträckas tillatt omfatta även kortare teknisk utbildning. Regeringen biträder gruppens förslag och föreslår attriksdagen bemyndigar regeringen alt inrätta en allmän utbildningslinje,produktionsteknikerlinjen, om 80 poäng den . Linjen föreslåsförlagd till högskolorna i , och, såsom tidigarenämnts, med 30 nybörjarplatser pä vardera orten (-1- . 1 tre motioner framställs yrkanden av mera principiell artbeträffande kortare teknisk utbildning. 1 två motioner, 1984/85:791 (fp) yrkande 24 och1984/85:2818 (m) yrkande 23, hävdas att den föreslagna kortare tekniskautbildningen, till skillnad mot vad regeringen föreslagit, bör tillhandahållasenbart i form av gymnasieutbildning. Enligt den förstnämnda motionen bör SÖåterkomma med förslag till produktionsteknikerlinjens utformning ochomfattning såsom högre specialkurs inom ramen för gymnasieskolan. I densistnämnda motionen hävdas att den aktuella vidareutbildningen av elever frångymnasieskolans yrkesinriktade utbildningar i första hand bör erbjudas inomramen för gymnasieskolan eller inom YTH. Utskottetkonstaterar att det inom näringslivet finns ett stort behov av UbU 1984/85:25 19 teknikerpå mellannivå, dvs. på nivån mellan gymnasieskolans utbildningar ochcivilingenjörsutbildningen. Detta behov bör utbildningsväsendet söka fyllagenom olika påbyggnadsutbildningar. Det ankommer pä både gymnasieskolan ochhögskolan att bidra till att utbildningsbehovet i denna gränszon blir tillgodosett. 1frågan huruvida den föreslagna kortare tekniska utbildningen skall vara engymnasieskolutbildning eller en högskoleutbildning kan utskottet konstatera attteknikerutbildningar som driftteknikerlinjen och de yrkestekniska linjerna ärhögskoleutbildning. Huvudman för utbildningen är i detta fall staten. Dettautesluter inte att kommun i sin gymnasieskola anordnar högre specialkurser(päbyggnadsutbildningar) inom det produktionstekniska området. Med hänvisningtill det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna 1984/85:791yrkande 24 och 1984/ 85:2818 yrkande 23 samt bemyndigar regeringen att inrättaen produktionsteknikerlinje om 80 poäng som en allrriän utbildningslinje den 1juli 1985. Fråganom behörighet fill kortare teknisk utbildning tas upp i motion 1984/85:1947(vpk) yrkande 3. Motionärerna kan inte biträda regeringens förslag att allmänbehörighet i engelska och svenska inte skall erfordras för tillträde till dessautbildningar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskotteterinrar om att ämnet svenska inte funnits i årskurs 2 på alla tvåårigagymnasielinjer. Först fr. o. m. /86 (prop. 1983/84:100, UbU1983/84:19 s. 31 ff.) är svenska obligatoriskt ämne pä tvåårig teknisk linje,yrkesinriktade tvååriga linjer och minst tvååriga linjelika specialkurser igymnasieskolan. Enligt förslaget i propositionen skall allmän behörighet krävasför tillträde till piroduktionsteknikerlinjen. Del avsteg från denna principunder en övergångstid av som förordas i propositionen är betingat avnämnda förhållande och önskemålet att få entillfredsställande rekrytering till utbildningen. På denna grund förordarutskottet att avslår motion 1984/85:1947 yrkande 3 i denna del. Itvå mofioner, 1984/85:1855 (m) och 1984/85:1876 (c, s, fp), yrkas att riksdagenbeslutar inrätta den nya tvååriga produktionsteknikerlinjen vid högskolan iKalmar fr. o. m. /87. Utskottetansluter sig fill förslaget i proposifion 1984/85:100 både i fråga omdimensionering och lokalisering av den tvååriga produktionsteknikerlinjen ochanser således att bör avslå motionerna 1984/ 85:1855 yrkande 2 och1984/85:1876 yrkande 3 i dessa delar. I ett antal motioner föresläs att tekniskhögskoleutbildning eller vissa högskolelinjer skall lokaliseras till visSa imotionerna angivna kommuner UbU1984/85:25 20 Innebörden av motionsyrkandena är i korthet vadsom framgår av följande sammanställning. motion 1984/85: 1040 (s) högre metallurgisk utbildning (material- teknik) i , 1171 (vpk) teknisk högskola iSundsvall , 1339 (m, fp) utveckling av den högre tekniska utbild- yrk. 1 ningen i , 1522 (c) högre teknisk utbildning i , 1845 (c, fp) högskolekurser i mikroelektronik och yrk. 1 data för näringslivet i Jönköpingslän, 1845 (c, fp) decentralisering av högskoleutbildning yrk. 1872 (m, c, fp) dataingenjörslinjei och kvalificerad teknisk högskoleutbildning i län, 1910 (s) mer teknisk högskoleutbildning till Uppsalahögskoleregion och inrättande av , 2701 (s) förstärkning av hög- (delvis) skoleresurser pä elektronik- ochdata- områdetsamt utökad fortbildning. I samtliga nämnda motionerframhålls främst personalbehovet för resp. regions näringsliv som motiv förförläggning av högskoleutbildning dit. Utskottet konstaterar att en del av yrkandena om merteknisk utbildning blir tillgodosedda genom förslag i budgetpropositionen omutbyggnad av utbildningarna inom data- och elektronikomrädet och avdriftteknikerlinjen samt genom inrättande av en produktionsteknikerlinje, enunderhälls-teknikerlinje och en plast- och gummiindustrilinje såsom redovisas idetta betänkande. Utskottet vill erinra om att enligt regeringens förslag omregional utveckling och utjämning (prop.