bet · G801UU19 · 1984-12-31 00:00:00 — omNordiska ministerrådets allmänna budget för (prop. 1984/85:198) samtvissa andra nordiska frågor Allmänt om det nordiskasamarbetet I rådande statsfinansiella läge i de nordiskaländerna har del varit nödvändigt att göra besparingar i de nationellaslalsutgiflerna. Detta påverkar även det nordiska samarbetet. En gemensamuppfattning är emellertid att del finns skäl alt betrakta den nordiskabudgetbehandlingen på annat sätt än den nationella. Genom all söka gemensammalösningar i stället för att lägga ner resurser i varje enskilt land för attlösa likartade problem, kan en samhällsekonomisk nytta uppnås genom detnordiska samarbetet. Möjligheterna att åstadkomma nationella besparingar genomnordiska samarbetslösningar bör därför tas tillvara. Påmånga områden är de nordiska länderna hänvisade till att samarbeta för allkunna hålla jämna steg med de större industriländerna. De nordiska länderna ärvart och ett för litet för all satsa på t. ex. forskare och teknisk utrustningpå starkt specialiserade delar av sådana viktiga områden som energiforskningoch datateknologi. Den arbetsfördelning som åstadkommits och de gemensammasatsningar som gjorts i det nordiska forsknings-och utvecklingssamarbetet börföras vidare och fördjupas. Ett aktuellt exempel är den nordiskahandlingsplanen för dataleknologiskt samarbete som antogs vid Nordiska rådetssession . Dominerandei det nordiska samarbetet är f. n. frågor som rör det ekonomiska läget ochsysselsättningen. Detta är naturligt i ett läge där man i de enskilda ländernaarbetar med att få till stånd en förbättrad industriell tillväxt' och ökadsysselsättning. Genom samnordiska insatser kan man komplettera de nationellaåtgärderna och nå dessa mål. (finansministrarna) lade till session år 1985fram en långsiktig handlingsplan för ekonomisk utveckling och fullsysselsättning. Handlingsplanen är ett uttryck för en höjd ambitionsnivå i detnordiska samarbetet. Det utökade samarbetet omfattar insatser som skall bidratill den strukturella omvandlingen i de nordiska ländernas ekonomi ochnäringsliv. Härmed menas åtgärder för att åstadkomma en mer rationellresursanvändning, öka den nordiska ekonomiska integrationen mellan länderna ochunderstödja den nationella ekonomiska politiken. Handlingsplanen innehållermånga konkreta förslag till samord- 1 1984/85. UU 1984/85:19 2 nadeoch förstärkta nordiska insatser. Som exempel kan nämnas: - investeringar i vägar och järnvägar för att förbättragods- och persontransporterna mellan och genom de nordiska länderna, - utbyggnad mot ett sammanhängande nordiskt elsystem, - införandet av en ny ullåningsordning för nordiskainvesteringsprojekt (UNI) knuten lill Nordiska investeringsbanken, - avskaffande av handelshinder mellan de nordiskaländerna. - samarbete på exporifrämjandeområdet, bl. a. ökadeanslag till Nordiska projeklexporlfonden, - industripoliliska samarbetet, bl.a. ökade anslagtill teknisk forskning och utveckling, - regionalpolitiskt samarbetet särskilt påNordkalotten och i Västnorden, bl. a. upprättande av en särskildutvecklingsfond för Västnorden, - marknadsföringskampanj för främjande av turismen iNorden, - arbetsmarknads- och utbildningssmarbete bl.a. iform av åtgärder mot ungdoms- och långtidsarbetslösheten och - intensifierat nordiskt samarbete på den ekonomiskapolitikens område och i internationella ekonomiska fora. Deförslag som lagts fram i handlingsplanen har kostnadsberäknats till ca 2,7miljarder norska kronor för , varav ca 2,5 miljarder avserinvesteringar i vägar och järnvägar som finansieras på nationell basis. Avbetydelse för det nordiska samarbetet är verksamhet och denordiska kontakter som äger rum inom ramen för andra folkrörelser. Härigenomstärks medborgarnas känsla av nordisk samhörighet. VidNordiska rådets session diskuterades parlamentarikerrapporten (NU1983:9) "Arbeidsformerne i nordisk samarbeid". Huvudpunkterna irapporten innefattade förslag till förstärkning av presidiumoch de nordiska samarbetsministramas ställning samt en gemensam hudget. Rådetantog en rekommendation som uppmanade att lägga fram deförslag inom ministerrådets verksamhetsområde som kommitténs rapport geranledning till. En av tillsatt utredningsmanöveriämnade sitt förslag i rapporten (NU 1984:7) "Enbudget - ett sekretariat?". I rapporten föreslås en sammanläggning av detvå ministerrådssekretariaten i och och de två nordiskabudgetarna. Dessa förslag har diskuterats med Nordiska rådetspresidium. lämnade till session år 1985ett särskilt ministerrådsförslag i dessa frågor. Förslaget antogs av . F.n.arbetar en av tillsatt organisationsgrupp med de olikafrågor som uppkommer vid sammanläggningen av ministerrådssekretariaten ochbudgetarna. Arbetet skall vara avslutat . Sammanläggningen avministerrådssekretariaten kommer att genom- UU1984/85:19 3 Det nya sekretariatet kommer attförläggas till , där lokaler redan har anskaffats. Ministerrådetsbudgetar sammanförs till en budget fr. o. m. . Till de organisatoriskaförändringarna hör också flyttningen av Nordiska industrifonden från Stockholmtill . har den 27mars 1985 enats om en budget för på . Dettaår en ökning i förhållande med ca ,eller . Den reala ökningen är . Bland de nya satsningarna i budgeten märks de åtgärder somingår i handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning ochför vilka jag redogjort. Sammanlagt beräknas för detta ändamål 38,1miljoner norska kronor, varav 16,2 miljoner anslås för industriellt forsknings-och utvecklingssamarbete. De största satsningarna i övrigt avser en ökning avNordiska industrifondens budget, turistfrågor, arbetsmarknadsåtgärder ochregionalpolitiska åtgärder. För genomförandet av den dalateknologiska handlingsplanenberäknas . Handlingsplanen förutsätter härutöver attnäringslivet i de nordiska länderna bidrar med ett belopp som motsvarar destatliga satsningarna. Omfattningen av insatserna blir således beroende pånäringslivets beredvillighet att medverka. 1 övrigt innehåller budgeten realt ökade anslag främsttill jord- och skogsbrukssektorn för genomförandet av det nyahandlingsprogrammet på detta område. Ländernas bidrag till budgetar beräknas enligt en särskild fördelningsnyckel. har följande fördelningsnyckel fastställts:Danmark , , , och 37,2 %.Sveriges andel av budgeten har således minskat något jämfört med föregående år.Sveriges andel av de nafionella bidragen till budgeten för föreslåsdärmed enligt fördelningsnyckeln beräknad till vilketmotsvarar ungefär lika mycket i svenska kronor. Detta innebär en ökning med i förhållande fill . För Nordiska industrifondens bemyndigande att ingåförpliktelser för och utöver fillgängliga medel beräknas attSverige skall svara för samma andel därav som för den svenska andelen avNordiska ministerrådets allmänna budget, dvs. av de aktuella beloppensom är 21,6 resp. . Detta motsvarar bemyndigandenpå ca 8,0 1* 1984/85. UU 1984/85:19 4 miljonersvenska kronor för och ca för . I motion 1984/85:342 av ()hemställs att hos regeringen begär en översyn i syfte att underlättasamarbetet mellan de nordiska länderna. Imotion 1984/85:1677 av m. fl. (c) hemställs 1. att beslutar att som sin mening geregeringen lill känna vad i motionen anförts om mål och inriktning avseendeförverkligandet av som hemmamarknad, 2. att beslutar att hos regeringen begäraerforderliga initiativ i syfte att etablera en gemensam nordiskbiltransportmarknad, 3. att beslutar att hos regeringen begärainitiativ för nordiskt utredningsarbete avseende handel med tjänster, 4. att beslutar att hos regeringen begärautredning och förslag om myndigheternas åligganden och befogenheter i detnordiska samarbetet. I motion 1984/85:2411 av Per Stenmarck m. fl. (m)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av åtgärder för förbättrade Öresundskontakter. Imotion 1984/85:2414 av () m. fl. (s, m, fp, vpk) hemställs 1. attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om upplysning om grannländernas förhållanden inom det nordiska samarbetet, 2. attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om nationella reformers förenlighet med nordiska avtal. En utförlig redogörelse för det nordiska samarbeteti dess mer institutionaliserade former lämnas i berättelse till . I den proposition utskottet haralt behandla finns en sammanfattning av denna årliga redogörelse. Ipropositionen anförs bl, a, att det ekonomiska läget och sysselsättningen iNorden nu är dominerande frågor i del nordiska samarbetet. Det är mot dennabakgrund man bör betrakta den långsikliga handlingsplan för ekonomiskutveckling och full sysselsättning som framlades vid session iReykjavik . Av propositionen framgår vidare all del pågår en översynav arbetsformerna för del nordiska samarbetet, vilken bl. a. lett till beslutom en sammanläggning av de båda minislerrådssekrelariaten i och UU1984/85:19 5 Det nya sekretariatet skall ligga i . Det Nordiska ministerrådets budget föreslås uppgå till272,för , vilket är en real ökning iförhållande till innevarande år. andel av denna budget uppgår fill98,3 milj. kr. Det föreslås i propositionen också att skall svara fören andel av Nordiska industrifondens förpliktelser, som för skall uppgåtill 8 milj. kr. och till 5,4 milj. kr. Utskottet har ingen erinran mot de i propositionenframlagda förslagen och föreslår att den bifalls av . Ett nordiskt samarbete eller samrådav något slag äger rum på nära nog varje samhällsområde. Ofta har samarbetetformaliserats inom eller Nordiska ministerrådets ram. Avväsentlig betydelse är emellertid även det informella samarbete ochinformationsutbyte som sker på olika nivåer i en lång rad frågor mellan denordiska länderna. Under innevarande års har liksom tidigare årväckts ett antal motioner som i olika avseenden berör det nordiska samarbetet.Dessa motioner har hänvisats till de fackutskott inom som behandlarvederbörande sakfråga. Till utrikesutskottet har hänvisats sådana motioner somspänner över ett brett fält i det nordiska samarbetet. I motion 2414 (c, s, m, fp och vpk) föreslås dels attregeringen när reformförslag av olika slag utarbetas skaffar sig en ingåendekännedom om hur motsvarande fråga har lösts eller övervägts i de andra nordiskaländerna, dels att regeringen regelbundet redovisar om dessa förslag ärförenliga med planer eller redan fattade beslut inom det nordiska samarbetet. Avsikten med motionärernas förslag är således tvåfaldig.Innan något regeringsbeslut av större vikt fattas i bör vi ha bildatoss en uppfattning om förhållandena på motsvarande område i andra länder.Vidare bör regeringen överväga om egna planer eller åtgärder kan tänkasförsvåra eller på annat sätt påverka ett planerat eller pågående nordisktsamarbete. Utskottet finner förslagen i motion 2414 väl värda attbeakta. Det är som framgår av motion 2414 redan regel att offentligautredningar skall redovisa situationen på ifrågavarande område i andra nordiskaländer. Mycket mer återstår emellertid att göra på detta område. Mångaoavsiktliga skillnader i föreskrifter och bestämmelser mellan de nordiskaländerna hade säkerligen kunnat undgås redan genom ett förbättratinformationsutbyte. En del av de tekniska handelshinder som uppkommit genomåren och som sannolikt fortfarande skapas, trots ambitioner i andra riktningen,skulle ha kunnat undvikas. En genomgång av svensk praxis på detta område bör geregeringen underlag för en bedömning av behovet av nya regler och instruktionerinom UU1984/85:19 6 Enligt utskottets mening är detvärdefullt om övriga nordiska länders regeringar för sin del övervägermotsvarande åtgärder. Utskottet finner det naturligt att det mer övergripandearbetet i detta avseende skall ske inom Nordiska rådels samarbetsorgan. Med delanförda torde motion 2414 anses besvarad. I yrkande 4 i motion 1677 hemställs att beslutaratt hos regeringen begära utredning och förslag om myndigheternas åliggandenoch befogenheter i det nordiska samarbetet. Av motionens motiveringar framgårbl. a. att föreskrifter utfärdade på myndighetsnivå oavsiktligt kan verkahindrande för det nordiska samarbetet. För alt åstadkomma en harmoniseringhärvidlag är det nödvändigt att myndigheternas åligganden och befogenheter idessa avseenden ändras. Utskottet vill inte utesluta all olikheter imyndighetsutövningen mellan de nordiska länderna ibland kan försvåra ettsamarbete. går det självfallet inte att bortse från att de skillnadersom finns i regler och föreskrifter på myndighetsnivå mellan de nordiskaländerna delvis är en följd av att ländernas lagstiftning är skiljakfig. En harmonisering av lagstiftningen i de nordiska ländernapågår. Den måste enligt utskottets mening ske på sedvanligt sätt efterberedning inom de nordiska samarbetsorganen. Utskottei finner del intemotiverat att föreslå någon särskild utredning om de svenska myndigheternasuppgifter efler de riktlinjer som anges i motionen. Yrkande 4 i motion 1677avstyrks därför. I övriga föreliggande motioner föreslås åtgärder på ettflertal områden i syfte att ytterligare bredda och fördjupa det nordiskasamarbetet. På vissa av dessa områden sker det redan ett nordiskt samarbeteeller föreligger framskridna planer på åtgärder som skall ytterligare främjasamarbetet. På andra områden har ett nära samarbete av olika skäl ännu intekunnat komma till stånd. Frågan om hinder för handel med varor och tjänster mellande nordiska länderna las upp i motion 342 och i motion 1677. I motion 1677föreslås all hinder för handel med varor och tjänster avskaffas mellan denordiska länderna så att begreppet som hemmamarknad blir verklighet. Isärskilda yrkanden i samma motion nämns handeln med tjänster och åtgärder isyfte att etablera en gemensam nordisk biltransportmarknad. Ytterligare exempelpå områden inom vilka en harmonisering av bestämmelserna vore önskvärd ges imotion 342. Det heter däri bl. a. all skattereglerna bör ändras så att socialaavgifter inte behöver erläggas i två länder, såsom ibland sker när enarbetstagare från ett land har anställning i ett annat nordiskt land. Imotionen nämns också brister i fråga om bestämmelser för barnomsorg, examensgiltighetoch undervisning i modersmålet för finska invandrare. Utskottetvill med anledning av dessa motionsyrkanden framföra följande. Det nordiska samarbetet har lett till enlångtgående harmonisering av lagstiftning och regler på många områden. UU1984/85:19 7 arbetskraft är fritt rörliga över gränserna. Ensuccessiv anpassning av nationella regler till det nordiska samarbetets kravsker och bör enligt utskottels mening fortsätta. Förslagen i motion 2414, sombehandlats ovan, syftar till att underlätta dessa strävanden. Det vid sessionen i antagna programmet handlar istor utsträckning om vad som behöver ske för alt omvandla till enhemmamarknad. En kartläggning av kvarvarande icke-tariffära handelshinderpågår. Möjligheten att begränsa exportkredilkonkurrens har utretts. Samarbetetpå standardiseringsområdel fortsätter. Ytterligare åtgärder påetableringsrättens och skatterättens område övervägs. På vissa områden finns sådana skillnader i nationelllagstiftning att ett nära samarbete försvåras. Det kan gälla regler påskatteområdet, säkerhetsbestämmelser för fordon m. m. och bestämmelser på detsociala området. Även vad gäller handel med tjänster finns uppenbarligen reglersom utgör ett hinder för företag i ett land att arbeta på lika villkor i ettannat. Det pågår emellertid inom dessa områden ell fortlöpande arbete medstudier och utredningar för att möjliggöra ytterligare harmonisering. Denskattefråga som berörs i motion 342 av innebörd alt en svensk medborgare somarbetar i under vissa omständigheter får betala sociala avgifter tvågånger har övervägts av skatleavräkningssakkunniga i betänkande Ds Fi 1984:25,som föreslår att den norska avgiften blir avdragsgill i den svenska taxeringen.En proposition av denna innebörd kommer enligt vad utskottei inhämtat altföreläggas . Mot bakgrund av den redogörelse som lämnats i detföregående och varav framgår alt ett utrednings- och harmoniseringsarbete redanpågår på flera av de områden som tas upp i motionerna finner utskottet del intemeningsfullt att begär de av motionärerna önskade initiativen ochöversynerna. Utskottet förutsätter emellertid att regeringen utnyttjar sinamöjligheter alt verka för att det nordiska samarbetet på dessa och andraområden ytterligare fördjupas. Motion 342 samt yrkandena 1-3 i motion 1677 fårdärmed anses besvarade. En intensifiering av Öresundssamarbetet i vad avsermiljövård, näringsfrihet, utbildning, forskning, trafik och turismaktualiseras i motion 2411. Näringsfrihetsfrågorna upptar en betydande plats i dethandlingsprogram som antogs vid Nordiska rådels session i . Del finnsockså ell nordiskt program för miljösamarbete och ett samarbete omturistfrågor. Ett gränskommunall samarbete i pågår iministerrådets regi . Det samordnas av den s. k. Öresundsgruppen. Utskottet konstaterar alt flera av de frågor som tas upp imotion 2411 redan är föremål för ett nära samarbete och alt förutsättningarnaför en ytteriigare intensifiering av det fortlöpande övervägs. Det i motionenaktualiserade forskningssamarbetet mellan universiteten i och äri första hand en fråga för de berörda universiteten själva att ta ställningtill. Vad gäller frågan om utnyttjandet av flygplatserna och Kastrupkonslate- UU1984/85:19 8 rar utskottet att denna övervägs av vederbörandemyndigheter och av SAS. Medhänvisning lill det anförda anser utskottet att motion 2411 inte behöverföranleda någon särskilda åtgärd, varför den avstyrks. 1. alt för delgodkänner Nordiska ministerrådets förslag till allmän budget för , 2. alt till allmänna budget för /86 under tredje huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag av ,, 3. att bemyndigar regeringenatt medge att stöd lämnas av Nordiska industrifonden, vilket inräknat löpandebeslut för del innebär åtaganden om högst . under år 1987och högst . 4. att förklarar motion1984/85:2414 besvarad med vad utskottet anfört om information om andra nordiskaländers planer m.m., 5. att förklarar motion1984/85:342 och mofion 1984/ 85:1677 yrkandena 1-3 besvarade med vad utskottetanfört om vissa nordiska samarbelsområden, 6. att avslår motion1984/85:1677 yrkande 4 angående res. (c) svenska myndigheters åligganden, 7. att avslår motion1984/85:2411 angående Öresundssamarbetet. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (c), (), JanBergqvist (s), Axel (), (), (),(), (vpk) (), (),() och (). Svenskamyndigbeters åligganden i det nordiska samarbetet StureKorpås och (båda c) anser dels attden del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med "Utskottet villinte" och slutar med "1677 avstyrks därför." bort ha följandelydelse: Utskottet finner det sannolikt att olikheter imyndigheters beslut och UU1984/85:19 9 ämbetsutövning mellan de nordiska länderna ofta kanförsvåra ett nordiskt samarbete, självfallet utan att detta är avsikten. Utskottet anser det därför mofiverat att ta fasta påförslaget i motion 1677 att regeringen företar en översyn av myndigheternasåligganden och befogenheter i syfte alt så långt det är möjligt undanröja dehinder för ett nära nordiskt samarbete som kan ligga i dessa skillnader imyndigheternas uppträdande. dels att utskottets hemställan i moment 6 bort ha följandelydelse: 6. att med bifall tillmofion 1984/85:1677 yrkande 4 som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anfört om myndigheters åligganden.