bet · G801BoU24 · 1984-12-31 00:00:00 — om förbättrade boendeförhållanden för gamla, handikappadeoch långvarigt sjuka (prop. 1984/85:142) Utskottet behandlar i betänkandetproposition 1984/85:142 om förbättrade boendeförhållanden för gamla,handikappade och långvarigt sjuka jämte sex med anledning av propositionenväckta motioner samt två motioner från allmänna motionstiden. Förslagen i propositionen godtas i allt väsentligt avutskottet. Med anledning av vad som i proposifionen och i motioner (s), (c) och(fp) anförts om inriktningen av bostadslångivningen m. m. förordar utskottetett tillkännagivande till regeringen. Tillkännagivandet avserbegreppet fullvärdig bostad, flexibilitet i tillämpningen beträffande ombyggnadav ålderdomshem samt fördelning av boendefunktionerna på kollektiv resp. privatdel. Förslagen i propositionen i övrigt tillstyrks av utskottet. Häremotstående motionsyrkanden avstyrks. Till betänkandet har fogats 26 reservationer i huvudsaktill förmån för motionerna. Två särskilda yttranden har avgivits. 1 Propositionen m. m. Regeringen har i proposition 1984/85:142() föreslagit dels att anta förslaget till 1. lag om ändring i lagen (1947:523) om kommunalaåtgärder till bostadsförsörjningens främjande m.m., 2. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om mål och synsätt inom bostadspolitikenför att förbättra boendeförhållandena för gamla, handikappade och långvarigtsjuka, 3. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om ändringar i tillämpningsområdet förstatligt stöd till bostadsanpassning, 4. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om bidrag för återställning av en bostadsom har anpassats fill en handikappad boende, 5. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om bidrag för tillgänglighetsskapandeåtgärder på kvartersmark, 6. medge attsådant under 5 angivet bidrag får beviljas inom en ram av . 7. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om bidrag för försöksverksamhet meduppbyggnad av integrerad boendeservice, 1Riksdagen 1984/85. BoU 1984/85:24 BoU1984/85:24 2 8, medge attsådana under 7 angivna bidrag får beviljas inom en ram av , undervart och ett av budgetåren 1985/86-1989/90 samt att eventuellt outnyttjad delav ramen för ett budgetår får utnyttjas påföljande budgetår, 9, anvisa . till anslaget B 8, Viss bostadsförbättringsverksamhet m,m, /86, utöver vad som har föreslagits i proposifion 1984/85:100bil, 13 under elfte huvudtiteln, 10, godkänna vad i regeringsprotokollet förordats i frågaom bidrag till samupphandling och teknikutveckling avseende hissinstallationer samt med ge att sammanlagt , får disponeras för detta ändamål , 11, medge att kostnaderna för bidrag enligt 10 får betalasav de medel som har anvisats för statsbidrag till hissinstallationer i bostadshus inom detunder elfte huvudtiteln uppförda anslaget B 8, Viss bostadsförbättringsverksamhet m, m. Lagförslagetenligt 1 ovan fogas som bilaga 1 till detta betänkande. 1 detta betänkande behandlas dels deunder allmänna motionstiden väckta motionerna 1984/85: 1137 av och (båda c) varihemställs att beslutar att hos regeringen begära att frågan ompensionärers ekonomiska möjligheter att bo kvar i egna bostadshus utreds ienlighet med vad som i motionen anförts, 2/95 av m.fl. (fp) vari - med hänvisningtill motion 1984/85:2191 - hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om äldres rätt till eget boende, dels demed anledning av propositionen väckta motionerna 1984/85: 2999 avLars m. fl. (vpk) vari föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om a. kompletteringav bostadsförsörjningslagen, b. utformningen av en plan- och bygglag i avsikt att göradet möjligt att bättre än hävda tillgänglighetskravet, c. möjlighetenatt med bostadslån finansiera trygghetslarm, d. ovillkorligrätt till bostadsanpassning, e. bostadsanpassningsbidragför toalett i närlokal, f. räntebidragfill kommunala sérvicelokaler, g. bidragtill hissinstallation i hus med fyra våningar, 2, att beslutar medge att bidrag förtillgänglighetsskapande åtgärder på kvartersmark får beviljas inom en ram av . under /86, 3000 avMargareta () vari hemställs BoU 1984/85:24 3 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att alla gruppbostäder måste innehållaen privat del som uppfyller alla primära boendefunktioner, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att samrådsskyldighet mellan kommuneroch landsting angående bostadsförsörjningen lagregleras, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att utbildningsinsatser måste görasför att handläggande tjänstemän skall få kunskaper i varsam upprustning ochtillgänglighetsaspekter, 4. att riksdagenuttalar att en förutsättning för att propositionens syfte skall kunnaförverkligas är att kommunerrias dispensgivning i enlighet med motionensförslag blir sällsynt, 3001 av () varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om räntebidrag till lån för personallokaler för boendeservice, 3002 av m. fl. (m) varihemställs att beslutar 1. att upphävalagen (1947:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande, 2. att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om bidrag föråterställande av bostad som har anpassats till handikappbo-ende, 3. att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om bidrag filltillgänglighetsskapande åtgärder på kvartersmark, 4. att intebevilja en bidragsram för detta ändamål, 5. att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om bidrag tillförsöksverksamhet med uppbyggnad av integrerad boendeservice, 6. att intebevilja en bidragsram för detta ändamål, 7. att intebevilja ytterligare . till anslaget B 8. Vissbostadsförbättringsverksamhet m.m. för /86, 8. att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om forskningsmedelför billigare hissinstallationer, 3003 avBengt m.fl. (fp) vari hemställs 1. att riksdagenbeslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om etttioårsprogram för eget rum och självständigt boende, 2. att riksdagenbeslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om flexibilitetvid tillämpningen av kravet på fullvärdig bostad vid ombyggnad av ålderdomshemoch andra institutioner, 3. att riksdagenbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om beviljande avlån för ombyggnad till institutioner som är , 4. att riksdagenbeslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om enskildaalternativ inom , 5. att riksdagenbeslutar att medge att 10 milj. kr. får disponeras för bidrag BoU1984/85:24 4 till samupphandling och teknikutveckling avseendehissinstallationer , 6. att riksdagenbeslutar att bidrag för tillgänglighetsskapande åtgärder på kvartersmark fårbeviljas inom en ram av . under /86, 7. att riksdagenbeslutar att bidrag för försöksverksamhet med uppbyggnad av integreradboendeservice får beviljas inom en ram av . under vart och ett avbudgetåren 1985/86-1989/90 samt att eventuellt outnyttjad del av ramen för ettbudgetår får utnyttjas påföljande budgetår, 3004 avKjell m.fl. (c) vari hemställs 1. att avslår regeringsförslaget om en ändringav bostadsförsörj ningslagen, 2. att med ändring av regeringens förslagbeslutar att upprust nings- och lånereglerna för de äldres bostäder får en sådan utformning att ålderdomshemmen också omfattas. 3 Yttrande m. m. har berettsocialutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och motionernasåvitt rör socialutskottets beredningsområde. yttrande har sombilaga 3 fogats till detta betänkande. har muntligen och skriftligenlämnat utskottet synpunkter i ärendet. 4 Utskottet 4.1 Inledning föreslås godkänna vad ipropositionen förordats om mål och synsätt inom bostadspolitiken för attförbättra boendeförhållandena för gamla, handikappade och långvarigt sjuka. Inledningsvis anges i propositionen att förslagen för attförbättra boendeförhållandena för dessa grupper bl. a. innebär ett närmandemellan bostadspolitiken och socialpolitiska strävanden. Efter att ha redogjortför grunddragen av den förda bostadspolitiken, socialpolitiken ochhandikapppolitiken redovisar och preciserar föredraganden tre mål som börligga till grund för de bostadspolitiska insatserna för att förbättraboendeförhållandena för gamla, handikappade och långvarigt sjuka. De tre målenär rätten till en bostad där friheten och integriteten är skyddad, rätten tillstöd och hjälp i bostaden samt, oberoende av vårdbehov, rätten till en bostadmed god tillgänglighet och god utrymmes- och utrustningsstandard i en miljö somger förutsättningar för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Det första målet - rätten till ett självständigt boende -innebär enligt propositionen ganska långt gående konsekvenser för huvudmännenför bostadsförsörjningen, samt för hälso- och sjukvården. BoU1984/85:24 5 Ett förverkligande av det andramålet - målet om stöd och hjälp i bostaden - innebär dels att många människorsom bor på institution skulle kunna skrivas ut till ett självständigtboende, dels att för andra ökade möjligheter ges att bo kvar hemma när de blirgamla eller av andra skäl behöver stöd och hjälp. Beträffande det tredje målet - målet om en godboendestandard - anges i propositionen att en god utrymmesstandard ochfullständig bostadsutrustning är särskilt viktig för människor som behöverhjälp och stöd. Goda boendeförhållanden anges ofta vara en förutsättning för enframgångsrik rehabilitering. Rätten till en god boendestandard avser inte baraförhållandena i den enskilda lägenheten utan också tillgängligheten tilllägenheten och i den yttre riiljön. Sammanfattningsvis anser föredraganden att det i hög gradär bristerna i bostäderna, bostadsförsörjningen, de bostadssocialaförhållandena samt i boendeservicen som leder till institutionsboende för mångagamla, sjuka och handikappade. Många människor som egentligen bara behöveromvårdnad och service vistas på olika institutioner, eftersom andra, merändamålsenliga sätt att tillgodose behoven av lämplig bostad samt stöd, hjälpoch vård inte står till buds i tillräcklig omfattning. Därför måste enligtföredragandens uppfattning åtgärder snabbt inriktas på att avhjälpa bristerna.Förnyelsen måste särskilt inriktas på att öka tillgängligheten för människormed funktionshinder, att stärka grannkontakterna och gemenskapen, att förbättraförvaltningen av byggnader och anläggningar och att bygga ut närservicen inombostadsområdena. som beretts tillfälla att yttra sig överpropositionen och motionerna erinrar om att utskottet vid flera tillfällenbehandlat frågor om äldres levnads- och boendeförhållanden och därvid påtalatdet angelägna i att omsorgen om äldre människor kan anpassas till individuellabehov och att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt, medstöd och hjälp om de så behöver. konstaterar att det förnärvarande pågår ett intensivt program- och planeringsarbete för att minskainstitutionsboendet och anför att propositionen är en etapp i detta arbete.Förslagen skall inte ses isolerade utan ingår i ett större sammanhang. I motionerna 2193 (fp) och 3003 (fp) tas upp frågor omrätten till eget boende. Den förstnämnda motionen väcktes . I motionen föreslås som sin mening ge regeringentill känna vad i motion 2191 anförts om äldres rätt till eget boende. I dennamotion anförs att det faktum att en äldre människa behöver vård och tillsyninte regelmässigt får innebära att hon flyttas från sin invanda miljö.Sjukvården och äldreomsorgen måste i stället ordnas som ett komplement i denegna bostaden. I den med anledning av propositionen väckta motionen 3003 (fp)yrkande 1 föreslås besluta om ett tioårsprogram för eget rum och självständigtboende. Hemsjukvården och måste byggas ut för att minskainstitutionsboendet. De institutioner som blir kvar måste byggas BoU1984/85:24 6 om så att alla kan få ett eget rum. Efter att ha redovisat de pågående strävandena mot ettminskat institutionsboende för äldre, handikappade, långtidssjuka m. fl. anförsocialutskottet att de mål och synsätt som anges i propositionen ligger väl ilinje med strävandena på vårdområdet. Såvitt rör den principiella inriktningeni propositionen ställer sig socialutskottet enhälligt bakom denna. Önskemålen imotionerna 2193 (fp) och 3003 (fp) yrkande 1 står enligt socialutskottet inte imotsättning till det i propositionen angivna målet för bostadspolitiken attalla skall ha rätt till en egen bostad. har inte funnit anledning till annatställningstagande än socialutskottet beträffande de mål och det synsätt som ärutgångspunkten för att, inom ramen för bostadspolitiken, förbättra boendeförhållandenaför gamla, handikappade och långvarigt sjuka. De motiv av principiell natur,som väglett förslagen i propositionen tillstyrks av bostadsutskottet. Bostadsutskottetdelar vad socialutskottet enigt anfört om att önskemålen i motionerna inte ståri motsats fill det i propositionen angivna målet för bostadspolitiken. Etttillkännagivande enligt motionärernas förslag kan därmed inte anseserforderligt varför utskottet avstyrker motionerna 2193 (fp) och 3003 (fp)yrkande 1. vill för sin del betona vikten av att resurseravdelas för att, inom regeringens kansli eller i annan ordning, följa upp attde angivna målen konkretiseras och förverkligas. Utskottet återkommer nedantill frågan om uppföljning m. m. 1 den under allmänna motionstiden väckta motionen 1137 (c)föreslås besluta att hos regeringen begära att frågan ompensionärernas ekonomiska möjligheter att bo kvar i egna bostadshus utreds, Imotionen begärs en översyn av skattereglerna och reglerna för kommunalt bostadstilläggför pensionärer. En översyn av bostadspolitiken görs för härvarande avbostadskommittén. En övergripande översyn skall göras bl. a. av systemen förbostadsstödet och av vissa bostadsskattefrågor. Även om därvid inte i särskildordning de av motionärerna aktualiserade frågorna kommer att övervägas får detanses naturligt att vad i motionen föreslagits kommer att utgöra en del i depågående övervägandena. arbete beräknas enligt vad ibudgetpropositionen (prop. 1984/85:100, bil. 13, s. 8) angivits vara avslutatunder . Resultatet av de pågående övervägandena bör avvaktas. Motion1137 (c) avstyrks sålunda. Den kommunalabostadsförsörjningsplaneringen är reglerad i bl. a. bostadsförsörjningslagensom innehåller bestämmelser om kommunernas grundläggande befogenheter ochskyldigheter på bostadsförsörjningens område. I lagen åläggs kommunerna attbedriva en fortlöpande bostadsförsörjningsplanering. Planeringen skall kommatill uttryck i ett program som BoU1984/85:24 7 skall antas av kommunfullmäktige och som skall varakommunernas samlade handlingsprogram för bostadsförsörjningen. Programmet utgörenligt propositionen också en viktig informationskälla för statsmakterna ochär därmed ett underlag för beslut i olika bostadspolitiska frågor avövergripande natur. Föredraganden, som framhåller att en utveckling mot ettsjälvständigt boende inte får innebära att människor överges på grund av oklaraansvarsförhållanden, anser det angeläget att allas rätt till goda boendeförhållandenkommer till tydligt uttryck i bostadsförsörjningslagen. En ändring av 3 §första stycket i lagen föreslås så att där slås fast att kommunernasbostadsförsörjningsplanering skall syfta till att "alla i kommunen får enegen bostad av god kvalitet", I motion 3002 (m) yrkande 1 föreslås attbostadsförsörjningslagen upphävs, medan i motion 3004 (c) yrkande 1 riksdagenföreslås avslå regeringsförslaget om en ändring av bostadsförsörjningslagen. Utskottet behandlar inledningsvis förslaget i motion 3002(m) yrkande 1 om upphävande av bostadsförsörjningslagen. Motionärerna hänvisartill motion 2707 (m). Enligt motionärerna finns i denna motion motiv tillvarför lagen skall avskaffas. Såvitt utskottet har kunnat finna föreslås inte imotion 2707 (m) att lagen skall upphävas. Däremot begärs i motionen att lagenskall utvärderas. Några motiv för ett upphävande finns sålunda inte i motionen.Inte heller under utskottsbehandlingen har några bärande motiv förts fram sominnebär att utskottet kan ställa sig bakom förslaget i motion 3002 (m) yrkande1 om ett upphävande. Motioner (m) om ansvarsfördelningen avseendebostadsplaneringen och bostadsförsörjningen har utskottet tidigare och senasti betänkandet BoU 1984/85:13 tagit ställning till. Därvid har avvisats förslagom ett minskat samhälleligt inflytande över bostadsbyggandet m. m. enligt deriktlinjer som i dessa motioner förordats. Utskottet kan inte tillstyrka den nubehandlade motionen. Motionärernas förslag går uppenbarligen inte att förenamed de riktlinjer som stöds av en stor majoritet av . Utskottet övergår nu till att behandla frågan om ändring ibostadsförsörjningslagen. I motion 3004 (c) anges att bostadsförsörjningslagen redani dag inbegriper gamla, sjuka och handikappade och att den därför inte behöverändras. Motionärerna kritiserar det i propositionen föreslagna begreppet"god kvalitet", I propositionen (s, 17-18) har enligt utskottetsuppfattning tillräckliga motiv anförts som motiverar att den föreslagnalagändringen genomförs. Beträffande begreppet "egen bostad av godkvalitet" avses enligt föredraganden en bostad som upplåts på sedvanligtsätt och som har god utrymmesstandard och modern utrustning i en miljö som gerförutsättningar för gemenskap och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utskottetsom delar vad i propositionen anförts förordar att BoU1984/85:24 8 antar förslaget i propositionen om ändring i bostadsförsörjningslagen.Motion 3004 (c) yrkande 1 bör avslås. Den arbetsgrupp vars betänkande delvis ligger till grundför förslagen i propositionen ansåg att bostadsförsörjningslagen bordekompletteras med en bestämmelse om samrådsskyldighet mellan kommun ochlandstingskommun om bostadsförsörjningsplaneringen. Efter att bl. a. ha redovisat remissutfallet av gruppensförslag anför föredraganden att han finner att samråd och samverkan mellankommuner och landsting är en förutsättning för att boendeförhållandena förgamla, handikappade och långvarigt sjuka skall kunna förbättras. Emellertidanförs i propositionen att det inte nu är befogat att i lag reglera kommunenssamrådsskyldighet. Som motiv för ställningstagandet i propositionen anförs attkrav på samverkan slås fast i hälso- och sjukvårdslagen samt att lokalaöverenskommelser om formerna för samarbetet mellan primärvården ochsocialtjänsten inom en kommun föreligger på flera håll. Samråd anges ipropositionen vara en förutsättning för denna samverkan. Den allmänt rådandeuppfattningen om detta och hitfills gjorda erfarenheter av samverkan mellanhuvudmännen pekar enligt föredragandens uppfattning på att det inte finns skälatt nu närmare reglera ansvarsfrågan beträffande denna samrådsverksamhet. I mofionerna 2999 (vpk) yrkande 1 a och 3000 (s) yrkande 2föreslås som sin mening ge regeringen till känna attsamrådsskyldigheten mellan kommuner och landsting ombostadsförsörjningsplaneringen skall lagregleras. Att behov av samverkan mellan kommun och landstingskommunfinns och att sådan samverkan föreligger på flera håll framgår av propositionensamt av vissa av de remisser som avgivits över arbetsgruppens förslag. Ävenenligt utskottets uppfattning är en god samverkan mellan kommun och landstingskommunbetydelsefull för att uppnå de eftersträvade målen om ett bättre boende förgamla, handikappade och långvarigt sjuka. Det kan hävdas att en lagfästsamrådsskyldighet skulle kunna förbättra förutsättningarna för samverkan.Utskottet har emellertid tagit intryck av vad i propositionen anförts bl. a. omde samverkansformer m. m. som vuxit fram på frivillig väg. Utskottet anser motbakgrund härav att det nu inte finns tillräckliga skäl att förorda enlagreglering av samrådsskyldigheten. Om kommande erfarenheter ger vid handenatt en lagreglering behövs förutsätter utskottet att regeringen tar initiativ ifrågan och återkommer till i ärendet. Med hänvisning till vad nuanförts finner utskottet det inte erforderligt för att nu besluta omen lagfäst skyldighet för kommunen att samråda med landstingskommunen.Motionerna 2999 (vpk) yrkande 1 a och 3000 (s) yrkande 2 avstyrks. BoU1984/85:24 9 4.3 Vissa regler av betydelse för bostadsbebyggelsensutformning m. m. I propositionen erinras om attbyggnadsstadgan och Svensk byggnorm (SBN) innehåller en rad krav av generellnatur bl. a. om byggnaders tillgänglighet, utrymmen och utrustning. Efter attha redovisat den ovannämnda arbetsgruppens uppfattning om att en tillämpningav byggbestäm-melserna ger en tillräckligt god standard och rymlighet ibostäderna även för flertalet människor med funkfionsnedsättningar anförföredraganden att det även i fortsättningen bör vara en strävan att generelltverkande byggbestämmelser skall vägleda utformningen m. m. av de lägenhetersom byggs eller byggs om. Speciella krav för bostäder för gamla, sjuka ochhandikappade bör därför i princip undvikas. De generella kraven på en godstandard bör emellertid inte hindra att hänsyn tas till förutsättningarna i detenskilda fallet. Möjligheten till en flexibel tillämpning bör finnas. 1propositionen anges att i det kommande förslaget till ny plan- och bygglagfinns regler som innebär att kommunen genom bestämmelser i detaljplan skallkunna ställa lägre krav i skilda avseenden för ombyggnader än vad som följer avde generella byggbestämmelserna om bebyggelsen i området ändå kan anses fålångsiktigt godtagbara egenskaper. Vad nu kortfattat redovisats har inte mött gensvar imotioner på annat sätt än att i motion 2999 (vpk) yrkande 1 b föreslås etttillkännagivande om att skall ges en utformning som gör detmöjligt att bättre än hävda tillgänglighetskravet. I motion 3000(s) yrkande 4 föreslås uttala att en förutsättning för att ett områdeskall anses ha långsiktigt godtagbara egenskaper är att den kommunaladispensgivningen från tillgänglighetskravet blir sällsynt samt att enprecisering görs av när dispensgivningen skall få förekomma. Vad angår de i motionerna aktualiserade frågorna villbostadsutskottet erinra om att utskottet i sitt betänkande om ettbostadsförbättringsprogram (BoU 1983/84:11 s. 14) hade att behandla ettliknande motionsyrkande (s) och att utskottet därvid bl. a. anförde attförekomsten av s. k. områdesbestämmelser inte kunde anses innebära att kommunborde medge avsteg från tillgänglighetskravet för enskilda byggnader men välange hur kravet skulle uppfyllas inom området. Utskottet utgick vidare från attkommunerna, som tillagts väsentliga uppgifter när det gäller den fysiskamiljön, kan göra de bedömningar och avvägningar som erfordras för atttillgänglighetskravet tillgodoses i rimlig omfattning. Frågan om utformningen av den fysiska miljön och omfillgänglighetskra-vet är betydelsefull. Det är inte minst viktigt att kravetkan hävdas i rimlig omfattning vid ombyggnation. Utskottet har därvid ingenannan uppfattning än motionärerna. Såvitt utskottet har sig bekant har någonkritik - i vart fall inte av mera grundläggande natur - riktats mot den ordningsom utskottet i sitt ovannämnda betänkande (BoU 1983/84:11) ansåg bordegälla för BoU1984/85:24 10 I sammanhanget bör också erinras om atten samlad redovisning av bostadsförbättringsprogrammet skall lämnas år 1986.Utskottet förutsätter att regeringen, om så befinns erforderligt, förriksdagen därvid föreslår eventuella ändringar av dispensregeln. Dessutom börerinras om att under nästa avses behandla ett förslag ny plan- och bygglag, I detta sammanhang kommer även tillgänglighetsfrågornaatt övervägas. Med hänvisning till vad nu anförts avstyrker utskottetmotionerna (vpk) yrkande 1 b och 3000 (s) yrkande 4, Beträffande bostadslånereglernasnuvarande utformning anförs i propositionen följande. Vanliga bostäder och bostadsmiljöerbyggs eller byggs om och förbättras till största delen med hjälp av statligalån och bidrag.