bet · G801BoU13 · 1984-12-31 00:00:00 — Tabell 5: Investeringar och underhäll i permanentabostäder åren 1971 1985 priser Källa: SCB, Kostnadsutvecklingen i bostadsbyggandet var kraftigunder senare delen av . Under de förstaåren var ökningstakten betydligt lägre men kostnaderna ökade pånytt kraftigt . Enligt preliminära uppskattningar varkostnadsutvecklingen under detta år något lugnare. Tabell 6: Kostnadsutvecklingen för flerbostadshusinom exploateringsområden och gruppbyggda småhus åren 19781984 samtförhällandet mellan produktionskostnad (Pk) och pantvärde (Pv) lig Pk kr./m- lig PK kr./m2 106,9. Räknat i fast penningvärde ökadeden genomsnittliga produktionskostnaden per kvadratmeter lägenhetsyta förflerbostadshus i exploateringsområden mellan åren 1980 och 1983.Motsvarande ökning för gruppbyggda småhus var . Hyresutvecklingen sedan år 1978belyses av nedanstående uppgifter avseende genomsnittliga hyror för bostäder iSABO-företagen. Tabell 7: Kallhyra, avgifter förvärme och varmvatten samt varmhyra för bostäder i SABO-företagen (kr./m) ' Preliminär uppskattning Källa: Hyresutvecklingen omräknad penningvärde framgårav tabell BoU1984/85:13 14 Tabell 8: Kallhyra, avgifter förvärme och varmvatten samt varmhyra för bostäder i SABO-företagen åren 19781984 omräknat till penningvärde (kr./m) ' Preliminär uppskattning Källa: 1 tabell 9 redovisas en uppdelningav de senaste sju årens procentuella hyreshöjningar på kallhyra,bränsleavgifter och total varmhyra. Uppgifterna inkluderar hyrorna i denytillkomna lägenheterna resp. år. Hyreshöjningarna i det befintliga beståndethar varit något lägre. Tabell 9: De procentuellahyresförändringarna inom SABÖ-företagen med fördelning på kallhyra,bränsleavgifter och total varmhyra. (Årsme-delhyra inkl. årets nyproduktion.) ' Preliminär uppskattning Källa: Som framgår av tabellen hade bränslekostnadernastor betydelse för hyresutvecklingen . Särskilt markant var dettamellan då bränsleavgifterna ökade med . Under desenaste åren har däremot bränsleavgifterna ökat mindre än kallhyran. Totalhyranuppskattas ha ökat trots att ett hyresstoppgällde under större delen av 1984. Anledningen är att hyreshöjningarföll ut först och därigenom endast marginellt kom att påverkaden genomsnittliga årshyran . Den genomsnittliga årshyran för år 1985kommer därigenom att påverkas både av 1984 och hyreshöjningar. Antalet outhyrda lägenheter ökadestarkt 1983 då kulmen nåddes. Fram till mättillfället den1 minskade sedan antalet lägenheter lediga till uthyrning något ochuppgick då till omkring 38 200. av de lägenheter som var lediga tilluthyrning den fanns i allmännyttan. Tabell 10: Antal lägenheter lediga till uthyrning Därav i I procent av samtliga Den minskning av antalet outhyrdalägenheter som kunde konstateras tycks också ha fortsatt underresten av året. Minskningen gäller både storstadsregionerna och övriga landet. För allmännyttiga bostadsföretag anslutna till var,som framgår av tabellen nedan, andelen outhyrda lägenheter förStorstockholm , , och för landet iövrigt . Tabell 11: Antalet outhyrdalägenheter inom SABO-företagen Absolut Procent Absolut Procent Absolut Procent ' Preliminära uppgifter. Som konstateras ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 10) pågår enstrukturomvandling inom bostadssektorn, som innebär att nyproduktionen avbostäder minskat och ersatts av en ökad ombyggnads- BoU 1984/85:13 16 Den totala byggproduktionen i form av investeringar ochunderhåll i permanenta bostäder i bostadssektorn mätt priser var år1983 enligt SCB:s nationalräkenskaper dock av nästan samma omfattning som ibörjan av eller ca . Sistnämnda år färdigställdes100 000 nya lägenheter. färdigställdes ca 43 400 lägenheter och för ca26 000 beviljades ombyggnadslån. Motsvarande siffror (preliminära) för år 1984var 35 000 resp. 36 000 lägenheter. påbörjades enligt SCB byggandet avca 36 800 lägenheter medan påbörjandet preliminärt kan beräknastill ca 33 000. Enligtkommunernas bedömningar i bostadsförsörjningsprogrammen för perioden 1988kommer nybyggandet att minska jämfört med år För de tre förstaåren av programperioden har kommunerna redo visat ett planerat påbörjande av i genomsnitt 34 400 lägenheter . Erfarenhetsmässigt blir det faktiska påbörjandet lägre. Med utgångspunkt i uppgifter om långivningens omfattning kan påbörjandet beräk nas bli av ungefär samma omfattning som . Vadnu kortfattat redovisats om omstruktureringen m. m. inom bostadssektorn hargjort det nödvändigt för statsmakterna att med bibehållande av ettbostadssocialt synsätt fatta vissa beslut i avsikt att påverka och underlättaen strukturomvandling. 1 sammanhanget kan erinras om att i december1983 (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11) beslöt om ett särskilt program för attförbättra bostadsbeståndet. Vid samma tillfälle beslöts också om vissaändringar för planeringen av bostadsbyggandet och ibostadsfinansieringssystemet m. m. Detbör också erinras om att bostadskommittén har i uppdrag att göra en översyn avbostadspolitiken. Kommittén avgav ett delbetänkande. Kommitténs arbeteberäknas i budgetpropositionen vara avslutat . 1detta inledande avsnitt bör även vissa uppgifter om samhällets stöd tillbostadsproduktionen något beröras. Subventionerna till bostadssektorn beräknadesåsom bostadsbidrag, räntebidrag och skattesubventioner till egnahemsägare harökat kraftigt . Totalt har stödet ökat från ca 8miljarder kronor till . Förhållandetmellan de olika stödformerna har också ändrats. Skattesubventionerna har ökatmest medan bostadsbidragen svarar för den minsta ökningen.Skattesubventionernas andel har ökat från en tredjedel till av detotala subventionerna Räntebidragensandel har ökat från en fjärdedel till drygt en tredje del . De generella inte inkomstprövade subventionerna svarar sålunda för en allt större del av det totala bostadsstödet. Det bör erinras om att staten erhåller vissa inkomster i form av hyreshusavgift och fr. o. m. 1985 i form av statlig fastighetsskatt. 1 budgetpropositionen(bil. 13 s. 9) anförs att bostadssektorns belastning BoU 1984/85:13 17 påstatsbudgeten i nuvarande statsfinansiella läge alltjämt är för hög. En omfördelninginom hela bostadssektorn anges i budgetpropositionen vara önskvärd för att ensocial bostadspolitik skall kunna bedrivas även . En omfördelningskall ta sikte på en rättvis fördelning av samhällets bostadsstöd. Införandetav den statliga fastighetsskatten anses vara det instrument som tillsammans medräntebidragssystemet bäst svarar mot kravet på ett rättvist och solidarisktomfördelningssystem inom bostadssektorn. Nedanbehandlar utskottet i anslutning till förslag i budgetpropositionen och imotioner frågor om utformningen av samhällets stöd till bostadsbyggandet ochom inriktning m. m. av detta byggande. 4.2 Bostadsbyggandets inriktning m. m. I detta avsnitt behandlar utskottet sex motioner ivilka tas upp frågor om bostadsbyggandets inriktning. Ibudgetpropositionen (bil. 13, s. 19 22) aktualiseras frågan om ungdomensbostadssituation. Föredragande statsrådet redovisar sammanfattningsvis detarbete med ungdomsboendefrågorna.som utförts av en arbetsgrupp inombostadsdepartementet. Gruppen har i betänkandet (Ds Bo 1984:10) Bostäderåt ungaredovisat förslag till kan underlätta för ungdomar att få sin förstaegna bostad. Arbetsgruppenföreslår åtgärder som syftar till att underlätta för kommunerna att få frambostäder åt unga upp till . Bostäderna avses i första hand fungera som en"första bostad" för dem fram till dess att de kan få en bostad på denvanliga bostadsmarknaden. Tillkomsten av sådana bostäder föreslås underlättasgenom s. k. ungdomskontrakt, ekonomiskt stöd från staten till ny- och ombyggnadsamt vissa ändringar i normkraven i fråga om tillgänglighet m. m. Vidareföreslår arbetsgruppen att ges i uppdrag att i samråd medplanverket sammanställa exempel på hur boende för ungdomar kan åstadkommas vidombyggnader i olika typer av bebyggelse. Arbetsgruppensförslag har remissbehandlats. Förslaget anges i budgetpropositionen ha fåttett blandat mottagande. Med hänsyn härtill föreslås inte några ändringar igällande hyres- och byggnadslagstiftning. Därmed anges det av arbetsgruppenföreslagna produktionsstödet inte vara aktuellt. Beträffande förslaget omlättnader i vissa normkrav erinras om att kommunerna enligt förslaget till nyplan- och bygglag genom planbestämmelser får möjligheter att differentierakvalitetskraven för ombyggnad inom ett bostadsområde om området ändå fårlångsiktigt godtagbara egenskaper. Ibudgetpropositionen föreslås ett statligt stimulansbidrag för en försöksverksamhetrörande bostäder ät unga. Försöksverksamheten bör enligt föredragandensuppfattning gälla bl. a. nya former för ungdomsbostä- 2 1984/85. BoU1984/85:13 18 der och ungdomsboende, formerna för ungas deltagande iplaneringen m. m. samt åtgärder för att förmedla bostäder åt unga. Bidraget somföreslås vara ett engångsbidrag utbetalas till kommuner som vidtar extraordinära åtgärder för att förbättra ungdomars boende. Medel för verksamhetenföreslås belasta anslaget A 2 Kommittéer m. m. 1 motionerna 2139 (m) yrkande 1, 2152 (c) yrkande 4 och2801 (fp) yrkande 20 samtliga motioner såvitt nu är i fråga föreslås riksdagenbesluta att medel för en försöksverksamhet inte skall avsättas. 1 denförstnämnda motionen anförs att en förenkling av lånereglerna och byggnormernaskulle vara till verklig hjälp för de unga i deras möjligheter att komma in påbostadsmarknaden. 1 motion 2152 (c) betonas vikten av att små och billigabostäder finns att tillgå. 1 denna motion förordas även vissa lättnader i normkraveni fråga om tillgänglighet. 1 fp-motionen framförs uppfattningen att kommunernabör ta ansvar för åtgärder i avsikt att förbättra ungdomars boende. Även i motionerna 2734 (m) och 2294 (c) tas upp frågan omde ungas boende. Motiveringen för förslaget i motion 2294 återfinns i motion2291 (c). 1 motion 2734 (m) anförs att unga människor inte skallhänvisas till en bostadsmarknad vid sidan av den ordinarie. En avreglering avbostadsmarknaden och ett bevarande av mindre lägenheter innebär enligt motionärernaatt större möjligheter skapas för unga människor att på likvärdiga villkor medandra medborgare skaffa sig en egen bostad. En sektorisering avbostadsmarknaden till unga människors nackdel finns det anledning att motsättasig. Ett tillkännagivande av vad i motionen förordats föreslås. Yrkandet i motion 2294 (c) går ut på att börbesluta att hos regeringen begära förslag som underlättar ungdomars möjlighetatt få bostad i enlighet med vad i motionen anförts. Motionärerna anser bl. a.att saneringstakten måste sänkas och hållas på en nivå så att avgången avbilliga lägenheter inte överstiger nytillskottet av sådana lägenheter. Flersmålägenheter bör byggas. Kommunerna bör aktivt verka för att områden med bristpå smålägenheter kompletteras med sådana. Utskottet delar vad i de två sistnämnda motionerna anförtsom vikten av att kommunerna aktivt medverkar när det gäller att förbättraungdomars situation på bostadsmarknaden. Vad i dessa motioner förordats liggerockså i linje med vad i budgetpropositionen angivits om utformningen m. m. avolika åtgärder för att förbättra de ungas boende. Det finns anledning atterinra om vad i budgetpropositionen angivits om att det finns skäl att gåvidare i riktning mot att ge kommunerna en alltmera självständig ställning iförhållande till staten i frågor som bl. a. rör bostadsförsörjning. Utskottetvill för egen del tillägga att en sådan inriktning varit en avutgångspunkterna för bostadspolitiken och att det givetvis i olika sammanhangfinns anledning att vidta åtgärder i avsikt att BoU 1984/85:13 19 ytterligarestärka det kommunala infiytandet på bostadsförsörjningen. Med beaktande av deolika övergripande beslut för verksamheten som naturligen faller påstatsmakterna är det både önskvärt och lämpligt att frågor ombostadsförsörjningens närmare utformning anförtros kommunerna. Utskottet harinte anledning till annan uppfattning än att kommunerna i sin planering ochvid genomförandet av de kommunala bostadsförsörjningsprogrammen även beaktarsådana frågor som anhängiggjorts i motionerna 2734 (m) och 2294 (c). Vad imotionerna föreslagits kan därför väntas övervägas i den kommunala planeringenoch utan något särskilda beslut. Vadnu anförts innebär emellertid att det finns skäl att stödja en försöksverksamhetrörande bostäder åt unga. Som framgått av budgetpropositionen finns motiv fören sådan försöksverksamhet. Utskottet ansluter sig till vad ibudgetpropositionen anförts om verksamhetens inriktning och avstyrkermotionerna 2139 (m) yrkande I, 2152 (c) yrkande 4 och 2801 (fp) yrkande 20samtliga yrkanden såvitt nu är i fråga. Anslagsfrågan behandlar utskottet ibetänkande BoU 1984/85:15. Förslagsom syftar till att skapa ett sociah inriktat boende förs fram i motion 2680(vpk). I motionens yrkande I begärs förslag till åtgärder för att förverkligautvecklingen av ett sådant boende. I yrkande 3 föreslås åtgärder för attåstadkomma en redovisning av planer på experiment med socialt boende inom ramenför de kommunala bostadsförsörjningsprogrammen. Motionärerna betonar vikten avsärskilda insatser i samband med bostadsförbättring när det gäller miljön ochframhåller att nya boendeformer behövs som gör det möjligt att förverkliga ettboende som ger större gemenskap än dagens. Utskottethar tidigare (se bl. a. CU 1982/83:22 s. 22 och BoU 1983/84:23 s. 1718)behandlat yrkanden med samma innebörd som de nu redovisade och därvid bl. a.anfört att det finns behov av ett sådant socialt boende som rhotionärernaaktualiserat samt att ett sådant boende är möjligt att förverkliga inom ramenför nuvarande norm- och lånesystem. Beträffande frågan om redovisning avexperiment med socialt boende i de kommunala bostadsförsörjningsprogrammen anfördeutskottet vid den tidigare behandlingen att det kunde antas att kommunerna omså befanns lämpligt redovisade de av motionärerna begärda uppgifterna. Utövervad nu anförts bör framhållas att kollektivboende i har prövats i mångaolika former. har ett trettiotal kollektivhusprojektförverkligats. för byggnadsforskning har tagit initiativ till enkunskapsöversikt i vilken bl. a. skall ingå en redovisning av alternativaboendeformer. Denna kunskapsöversikt kommer enligt vad utskottet erfarit attpubliceras . Dessutom bör erinras om att vid den bostadsmässa (Bo85) som kommer att äga rum olika frågor om framtidens boende kommeratt debatteras och diskuteras. I detta sammanhang kan på goda grunder antas attäven frågor om kollektiva boendeformer kommer att uppmärksammas. BoU 1984/85:13 20 Med hänvisning till tidigare ställningstaganden ochtill pågående aktiviteter finner utskottet det inte erforderligt ellermeningsfullt att föreslå vad motionärerna påyrkat. Som framgått avvad nu anförts har vissa av de förslag som tagits upp i motionen uppmärksammatsmedan andra kommer att behandlas. Motion 2680 (vpk) yrkandena 1 och 3 avstyrksdärför. Planeringenav bostadsbyggandet i tas upp i motion 2207 (vpk). Medhänvisning till vad i motion 2205 (vpk) anförts föreslås ett riksdagenstillkännagivande beträffande ett bostadsbyggnadsprogram för län. sistnämnda motionen framhålls bl. a. vikten av att kompetensfördelningenmellan staten, och kommunerna omprövas grundligt. a. att bör kunna ta över vissa uppgifter som handläggs av kommunerna och nämner som exempel bostadsbyggandet.Landstinget skiille enligt motionärernas uppfattning ha ansvar för attkommunerna tar fram övergripande bostadsbyggnadsplaner medan kommunerna liksomför närvarande bör ha ansvar för detaljplaneringen. föreslås fåmöjlighet att tillgripa sanktioner mot en kommun som vägrar att följa detregionala bostadsbyggnadsprogrammet. En huvuduppgift för nämnden äratt i samråd med kommunerna och länsmyndigheterna upprätta ett regionaltbostadsförsörjningsprogram. Huvudmän för planeringsnämnden är Stockholmskommun och förorters samar-betsnämnd. Kommunerna deltar frivilligt inämndens arbete. Avvad nu kortfattat redovisats framgår att bostadsförsörjningsprogram omfattandepraktiskt taget hela utarbetats inom ramen förplaneringsnämndens verksamhet. Redan på denna grund avstyrker utskottetyrkandet i motion 2207 (vpk). Därutöver vill utskottet uttrycka uppfattningenatt eventuella förändringar i nu gällande ansvarsfördelning bör initieras avkommunerna själva och genomföras endast om kommunerna är överens omönskvärdheten av förändringarna. Ett sådant synsätt låter sig väl förenas meduppfattningen om att kommunerna har det primära ansvaret för planeringen ochgenomförandet av bostadsbyggandet. beslöt (BoU 1983/84:28) om ettnytt system för finansiering av bostadslån. Sammanfattningsvis innebar beslutetföljande. Ett särskilt statsägt kreditaktiebolag, numera StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, inrättades med uppgift att låna upp de medelsom behövs för utlåning genom bostadsverket avseende lån för nybyggnad och ombyggnad.Bostadsverket kommer liksom att ansvara för låneprövningen ochlåneförvaltningen, dock med den ändringen att verket kommer att sköta dessaåligganden för kreditaktiebolagets räkning. BoU 1984/85:13 21 gångentill det nya systemet sker så att bolaget fr. o. m. den skalltillhandahälla medel för utbetalningar som sker fr. o. m. detta datum. Vidsin behandling av frågan om ett nytt finansieringssystem m. m. hadebostadsutskottet att behandla motioner (m), (c) och (fp) i vilka yrkades avslagpå regeringens förslag om ett nytt finansieringssystem m. m. Äveni motioner till årets tas upp frågan om finansieringen avbostadslångivningen. I motionerna 2246 (c) yrkande 1, 2707 (m) yrkandena 13och 14 samt 2801 (fp) yrkande 8 föreslås besluta avskaffa detstatliga kreditaktiebolaget fr. o. m. den I juli 1985.1 samtliga motionerföreslås också att finansieringen skall ske genom bottehlåneinstituten BO-FAB,och Stadshypotekskassan. I c- och fp-motionerna anges bl. a. attrationaliseringsvinster skulle stå att vinna om bottenlångivningen och denstatliga bostadslångivningen integrerades. I m-motionen anförs attbottenlåneinstituten bättre och billigare än det statliga kreditaktiebolagetsköter den statliga bostadslångivningen. Vissa av motionärerna föreslår attstatens ekonomiska stöd till bostadsfinansieringen i fortsättningen skall haformen av en kreditgaranti för den del av finansieringen som omfattas avstatligt bostadslån. Medanledning av vad i motionerna föreslagits och anförts får bostadsutskottetanföra följande. har behandlat fråganom finansieringen av bostadskreditgivningen. En genomgång av frågan gjordesdessutom av bostadslånekommittén. Kommittén undersökte bl. a.förutsättningarna för och möjligheterna till ett statligt kreditgarantisystemoch konstaterade därvid att ett sådant system hade fiera nackdelar än fördelar.Bl. a. anfördes att den statliga bostadslångivningen till sin karaktär är merakomplex än bottenlångivningen och att den kompetens som bostadsverket genomåren förvärvat i fråga om långivningen liksom kunskapen om de problem som kaninträffa under förvaltningsskedet är en mycket värdefull tillgång inte minst förlåntagarna. Slutligen anfördes i sammanhanget att staten i ettkreditgarantisystem går miste om betydande intäkter medan minskningen avstatens kostnader kunde betraktas som jämförelsevis liten. anfört delades av dåvarande civilutskottet (CU1982/83:26) och av . Denordning som fr. o. m. den kommer att gälla för finansieringen harsålunda vid fiera tidigare tillfällen prövats av utskottet och riksdagen.Utskottet har inte genom de nu framlagda motionerna eller på annat sättförelagts förslag som ger utskottet anledning frångå sitt fattadebeslut i frågan (BoU 1983/84:28). Detta innebär bl. a. att den huvudsakligaupplåningen avseende krediter för bostadslångivningen bör handhas av det statligakreditaktiebolaget om vilket beslöt vid samma tillfälle. Utskottetkan sålunda inte dela vad i motion 2707 (m) framförts om attbottenlåneinstituten bättre och billigare än kreditaktie- BoU1984/85:13 22 bolaget och bostadsverket skulle sköta vad som i dagmotsvaras av den statliga bostadslångivningen. Bolaget har tilldelats uppgiftenatt låna upp de medel som behövs för den av bostadsverket administreradeutlåningen för ny- och ombyggnad m. m. Kostnaderna för bolagets verksamhet fårbetecknas som mycket små inte minst i förhållande till statens intäkter föradministrationen m. m. av bostadslångivningen. redovisade år1981 att det ur ekonomisk och låneadministrativ synpunkt är större nackdelar änfördelar förknippade med ett kreditgarantisystem än med ett lånesystem ihuvudsak administrerat av bostadsverket. Med hänvisning till vad nu anförtsavstyrker utskottet motionerna 2246 (c) yrkande I, 2707 (m) yrkandena 13 och 14och 2801 (fp) yrkande 8. I motion 470 (vpk) yrkande 4 föreslås geregeringen till känna att förslag om statlig totalfinansiering börföreläggas . Motionärerna reser kravet på en statlig bostads- ochsamhällsbyggnadsbank för totalfinansiering av bostadsbyggandet och dessfondinvesteringar varvid såväl fullständig som integrerad finansiering börgälla. Vad i vpk-motionen föreslagits är oförenligt med förslageti motionerna 2246 (c), 2707 (m) och 2801 (fp) om ett upphävande av riksdagensbeslut om ett nytt system för finansiering av bostadslån m. m. Motion 470 (vpk)yrkande 4 avstyrks med hänvisning härtill. 4.4 Ändring i bostadsförsörjningslagen, utformning avlånereglerna m. m. I motion 2707 (m) yrkande 10föreslås begära en utvärdering av lagen (1947:523) om kommunalaåtgärder till bostadsförsörjningens främjande, vanligen kalladbostadsförsörjningslagen. Lagen ändrades senast i samband med beslut omett bostadsförbättringsprogram. Denna ändring trädde i kraft för mindre än ettår sedan, den . Det nu pågående bostadsförbättringsprogrammet kommer attutvärderas . 1 samband med denna utvärdering finns anledning anta attäven bostadsförsörjningslagens utformning m. m. kommer att överses. Utskottetär inte berett att nu förorda en översyn av lagen som ju i sin senaste lydelsevarit i kraft endast . Motion 2707 (m) yrkande 10 avstyrks. 1 två motioner motionerna 2246 (c) yrkande 3 och 2801(fp) yrkande 10 det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga behandlaslånebestämmelsernas detaljeringsgrad m. m. 1 den förstnämnda motionenframhålls att förslag att föra över låneverksamheten tillbottenlåneinstituten tillsammans med förslagen om väsentligt förenklade reglerför bostadslångivningen gör att låneverksamheten kan rationaliseras. 1fp-motionen anges att bl. a. bostadslångivningssystemet är så omfattande ochsvåröverskådligt att tillfredsställande överblick saknas. I motion 2707 (m)anförs BoU1984/85:13 23 motivledes att bl. a. bostadslånesystemet bör ses över iavsikt att minska krångel och regleringar. Utskottet har vid behandlingen av motsvarandemotionsyrkanden tidigare och (BoU 1983/84:23 s. 20-21) framhållitvärdet av ett enkelt och lättöverskådligt lånesystem. De principiellautgångspunkterna om ett enklare finansieringssystem torde delas av alla. Enligtvad utskottet erfarit pågår i och inom bostadsstyrelsenolika projekt som syftar till att göra lånesystemet överskådligare. uppfattning torde bl. a. ökade informationsinsatser verksamt kunnabidra till att göra bostadslånesystemet mindre svårbegripligt för låntagarna.Utskottet, som sålunda inte har någon annan uppfattning än motionärernabeträffande vikten av ett enkelt lånesystem, finner det, bl. a. mot bakgrund avpågående arbete, inte meningsfullt med ett tillkännagivande.Pågående arbete bör ge utgångspunkt för överväganden om förenklingar. Utskottetförutsätter för övrigt att regeringen kontinuerligt beaktar olika möjlighetertill förenklingar och förelägger de förslag i frågan som kan visa siglämpliga. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2246 (c) yrkande 3 och2801 (fp) yrkande IO det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga. Förslag om förtida inlösen av mindre lån tas upp i motion2246 (c). I yrkande 2 i motionen föreslås ett tillkännagivande omatt vissa lånetyper på tillhopa ca bör kunna lösas in iförtid. Frågan om förtida inlösen tas motivledes upp i motion 2707 (m) och ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 43).