bet · G801SkU45 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets uppfattning är det ännu för tidigt attbedöma vilka verkningar de nya reglerna får i praktiken. Utskottet utgår frånatt regeringen noga följer tillämpningen och tar de initiativ som kan visa sigerforderliga. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetföreliggande motionsyrkanden i vad avser realisationsvinstbeskattningen. Utskottet avstyrker motion 1486 även i vad avser denårliga beskattningen av bostadsrättsföreningar och deras medlemmar, eftersomdenna fråga ingår i bostadskommitténs utredningsuppdrag som kommer attslutföras . I motion951 återkommer () med ett yrkande om att SkU1984/85:45 11 skattemyndigheterna skall bortse från försäljningar avhyreshus för bildande av bostadsrättsföreningar när det gäller att bedöma omfastighetsägaren drivit rörelse med fastighetsförsäljning. Utskottet har liksom tidigare förståelse för syftet attskapa klarare regler men finner att det varken är praktiskt eller lämpligt medsådana bestämmelser som motionärerna avser. Med hänvisning till vad utskottetanfört vid sin föregående prövning av denna fråga avstyrker utskottet motionen. Beträffande aktievinster m.m. yrkasi motionerna 562 och 2754 av m. fl. (m) och 787 av förste vice talmanIngegerd ()att de skärpningar som genomfördes i fråga ombeskattningen av aktieförsäljningar upphävs, dvs. att anskaffningsvärdet föraktier som ägts (äldre aktier) schablonmässigt skall få tasupp till av försäljningspriset mot nuvarande och attomsättningsskatten på för aktier och vissa andra värdepapper slopas. Fördet fall att dessa yrkanden inte bifalls yrkas i den sistnämnda motionen attschablonavdraget vid försäljning av äldre aktier höjs från 3000 till 4500 kr.Motionen innehåller också yrkanden bl. a. om att makar och jämställda skallerhålla ett sådant schablonavdrag var, att den skattereduktion avmindre aktieutdelningar som medgavs vid 1982 och taxering återinförs.Ett återinförande av denna skattereduktion yrkas även i motionerna 2302 avThorbjörn m. fl. (c) och 2754 av m. fl. (m). Vidare yrkasi den nyssnämnda motionen 787 och i 2739 av () attaktievinstreglerna skyndsamt skall ses över i syfte att närma våra regler tillvad som gäller i jämförbara länder. () begär i motion 478 enutredning i syfte att utjämna skillnaderna i realisationsvinstbeskattningen avtillgångar av olika slag, en utredning som enligt vad som framgår av motionenäven skall syfta till lättnader i aktievinstbeskattningen. Skärpningar av dennabeskattning åsyftas däremot med yrkandena i motion 1227 av () och i (s), som vill ha en utredning med måletatt uppnå en beskattningsnivå i paritet med vad som gäller för andra inkomster,och i motion 2387 av m. fl. (vpk), som vill ha en höjning till 2 %av omsättningsskatten för aktier och skärpningar även i övrigt i fråga ombeskattningen vid försäljningen av aktier m. m. Med anledning av vad som anförs i motionerna villutskottet framhålla att bred enighet råder om angelägenheten av att på olikasätt främja företagens möjligheter att anskaffa riskkapital och att ett brettintresse för aktiesparande är positivt från allmänna utgångspunkter och böruppmuntras. Så sker också bl. a. inom ramen för allemanssparandet däravkastning och värdeökning på aktier inte är skattepliktiga. Det finns ocksåandra regler som gynnar aktieägandet. Här kan nämnas att avkastning i form avvärdeökning på aktier inte beskattas annat än om aktierna avyttras och attendast en del av vinsten SkU1984/85:45 12 Utdelning på aktier kan visserligen innebäraen viss dubbelbeskattning av utdelad vinst först såsom inkomst hos detutdelande bolaget och sedan också hos aktieägaren - men särskilda regler medgerlångtgående undantag från denna dubbelbeskattning. Utskottet har funnit att skattereglerna föraktier erbjuder avsevärda fördelar jämfört med vad som gäller för vanligtbanksparande och att arbetsfria inkomster beskattas väsentligt förmånligare änarbetsinkomster. Utskottet kan inte ställa sig bakom en ytterligare utvecklingi denna riktning. Utskottet har också konstaterat attaktievinstbeskattningen visserligen inte är indexreglerad på samma sätt sombeskattningen av fastighetsvinster men att den har fått sin nuvarandeutformning för att inte i alltför hög grad avvika från denna beskattning ochskattereglerna i övrigt. Den genomförda skärpningen av schablonregeln skallses mot bakgrund av att de genomsnittliga värdestegringarna på aktier under enföljd av år hade medfört att schablonreglerna inte längre kunde ge åsyftadbeskattningseffekt och av angelägenheten av att åstadkomma en rimligarebeskattning av de betydande vinster som uppkommit på aktiemarknaden. Dessaomständigheter och statsfinansiella skäl låg också bakom den särskildaomsättningsskatten på aktier. Utvecklingen på aktiemarknaden harenligt utskottets uppfattning inte varit av så djupgående natur att enomprövning av dessa frågor nu är motiverad. vill utskottet framhålla att det givetvis ärönskvärt att aktievinstreglerna förenklas. Detta är också en huvuduppgift förkapitalvinstkommittén. Härtill kommer att regeringen i det förslag tillförenklad självdeklaration som kommer att avlämnas senare i vår kommer att taupp olika frågor rörande schablonavdrag vid realistationsvinstberäkningen.Något initiativ nu från sida i dessa frågor erfordras således inteenligt utskottets uppfattning. Med hänvisning till det anförda och till att sådanaskatteskärpningar som avses i motionerna 1227 och 2387 enligt utskottetsuppfattning är orealistiska avstyrker utskottet de aktuella motionerna i härangivna delar. I syfte att provisoriskt lösafrågan om avdrag för latent skatteskuld när det gäller aktier yrkar HugoHegeland (m) i motion 1601 att betalning av arvsskatt med aktier ej skall ansessom en realisationsvinstgrundande avyttring. Utskottet, som avstyrkte ett likartatmotionsyrkande, kan nu hänvisa till att frågan om avdrag för latent skatteskuldingår i arvs- och gåvoskattekommitténs utredningsuppdrag. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionen. a) attriksdagen avslår motionerna 1984/85:471 och 1984/85:2754 yrkande 22, SkU1984/85:45 13 b) att avslår motion 1984/85:1635, 2. beträffande egendomslivräntor a) att riksdagenavslår motion 1984/85:829, b) att riksdagenavslår motion 1984/85:2371, 3. beträffandeförsäljning av bostadsrätt, m. m. a) att riksdagenavslår motionerna 1984/85:1616, 1984/85:1486 i vad avser försäljningsvinster,1984/85:2754 yrkande 23 och 1984/ 85:2803 yrkande 1, b) att avslår motion1984/85:1486 i övrigt, c) att riksdagenavslår motion 1984/85:951, 4. beträffandeomsättningsskatten på aktier attriksdagen avslår motionerna 1984/85:562 yrkande 1, 1984/ 85:787 yrkande 7 och1984/85:2754 yrkande 17, 5. beträffandeschablonreglerna för äldre aktier attriksdagen avslår motionerna 1984/85:787 yrkande 1 och 1984/ 85:2754 yrkande 16, 6. beträffande höjning ochändrad utformning av 3 000-kronorsavdra- get för äldre aktier attriksdagen avslår motion 1984/85:787 yrkandena 2 och 3, 7. beträffandeskattereduktion för aktieutdelning attriksdagen avslår motionerna 1984/85:787 yrkande 5, 1984/ 85:2302 yrkande 1 och1984/85:2754 yrkande 15, 8. beträffandeöversyn m. m. av aktievinstbeskattningen attriksdagen avslår dels motionerna 1984/85:478, 1984/85:787 yrkande 4,1984/85:1601 och 1984/85:2739, dels motionerna 1984/ 85:1227 och 1984/85:2387. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), (), (), (),()*, ()*, ()*, (), ()*, ()*, (), () och (). * Ej närvarande vid justeringen. SkU1984/85:45 14 Fastighetsvinster (mom. la) , ,och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som på s. 8 börjar med "Utskottet vill" och slutar med"berörda delar" bort ha följande lydelse: De begränsningar av indexuppräkningen som genomfördes 1980motiverades bl. a. med att någon begränsning i rätten att göra ränteavdrag ivad avser småhus därmed ej behövde diskuteras. De har - som anförs i motion2754 medfört att reglerna blivit komplicerade. Nyheten att man i principbortser från prisförändringarna skall tillämpas inteendast på anskaffningsvärdet utan också på förbättringskostnader m. m. underinnehavstiden. Härtill kommer särskilda regler för anskaffningsvärden ochförbättringskostnader som hänför sig till tiden . När det gällerfastigheter som den skattskyldige utnyttjat som bostad tillkommer flerainvecklade bestämmelser. Detta har medfört att det blivit svårt för denenskilde att förstå den fulla innebörden av reglerna, och detaljutformningen iolika hänseenden orsakar också skattemyndigheterna ett avsevärt och onödigtmerarbete. Det bör framhållas att begränsningarna slår mycket olika från falltill fall och att även den som i realiteten inte gjort någon vinst på enförsäljning kan råka ut för en hård och omotiverad beskattning. Utskottetinstämmer därför i uppfattningen att dessa regler bör avskaffas och tillstyrkermotion 2754 i denna del. Syftet med motion 471 torde vara att åstadkomma ejgodtagbara skärpningar av realisationsvinstbeskattningen. Utskottet avstyrkerdenna motion. dels att utskottet i mom. 1 a) bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:2754 yrkande 22 och med avslag på motion 1984/85:471 hosregeringen begär förslag till ändringar av realisationsvinstbeskattningen avfastigheter i enlighet med vad som anförts ovan. Egendomslivräntor (mom. 2 h) , ,och (alla m) anser: dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 9 med "Med anledning" och slutar på s. 10med "således motionen" bort ha följande lydelse: Vid försäljning av en fastighet eller rörelse kundesäljaren tidigare förbehålla sig rätt till en livränta från köparen (s. k.egendomslivränta) eller rätt att åtnjuta royalty eller en del avavkastningen från SkU1984/85:45 15 Avtal med detta innehåll eller liknandeinnebörd förekom i många fall för att bereda säljaren en pensionsliknandeförmån i samband med att han lämnade sin förvärvsverksamhet. Enligt rådandepraxis medförde avtalet att säljaren beskattades för den avtalade förmånenförst i samband med att denna inflöt och att köparens beskattningsbara inkomstårligen begränsades i motsvarande mån. Syftet med de nya reglerna mot egendomslivräntor var vid en försäljning inte längre skulle kunna uppnå särskilda fördelarvidbeskattningen genom att träffa avtal om en livränta. Avsikten var däremot inteatt åstadkomma negativa effekter för säljaren eller köparen i fråga omförsäljningar som redan ägt rum. Med den utformning övergångsbestämmelsernafått framstår det emellertid såsom oklart om en köpare i ett senare led numeramed bibehållen avdragsrätt kan överta förpliktelsen att utge en livränta.Lagstiftningen kan därför oavsiktligt medföra ej önskvärda låsningseffekter.Utskottet instämmer i motionärens uppfattning att denna olägenhet börundanröjas och anser att regeringen bör lägga fram förslag till ett sådantförtydligande av bestämmelserna som avses i motionen. Med det anfördatillstyrker utskottet densamma. dels att utskottet i mom. 2 b) bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:2371 hos regeringen begär förslag till sådant förtydligande avlagstiftningen om s. k. egendomslivräntor som avses i motionen. Försäljning av bostadsrätt m. m. (mom. 3 a) StigJosefson (c), (), (), (), KjellJohansson (fp) och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som på s. 10 börjar med "Utskottet instämmer" och slutar med"avser realisationsvinstbeskattningen" bort ha följande lydelse: Den nya realisationsvinstbeskattningen av bostadsrättergrundades inte på några bostadspolitiska överväganden. Detta är särskiltanmärkningsvärt med tanke på att man vid reform avrealisationsvinstbeskattningen lade fast att denna beskattningsfråga bordelösas i ett större bostadspolitiskt sammanhang (prop. 1975/76:180 s. 173).Realisationsvinstbeskattningen av bostadsrätter kan givetvis inte ses isoleradfrån skattereglerna i övrigt på bostadsmarknaden. Att man nu saknar enhelhetssyn på frågorna innebär att vissa boendeformer missgynnas och att enönskvärd rörlighet på bostadsmarknaden hindras. Utskottet vill peka på att boendeformerna bostadsrätt ochsmåhusägande har många likheter. a. satsar bostadsinnehavarna eget kapitali boendet och ansvarar för underhållet och skötseln av bostaden. SkU1984/85:45 16 bostad är också värdefullt från samhällsekonomisksynpunkt. Till detta skall läggas att allt fler småhus upplåts med bostadsrätt.De nya bestämmelserna för realisationsvinstbeskattning av bostadsrätter skiljersig emellertid på avgörande punkter från det regelsystem som gäller förbeskattningen av ägda småhus. Framför allt missgynnas bostadsrättshavaren genomavsaknaden av regler om indexuppräkning och uppskov vid beskattningen, någotsom leder inte endast till orättvisor vid beskattningen utan också till attrörligheten på bostads- och arbetsmarknaden hämmas. En evigrealisationsvinstbeskattning utan möjlighet till uppskov kan medföraallvarliga ekonomiska bekymmer t. ex. för barnfamiljer som på grund avtillökning i familjen vill byta från en mindre till en större bostad och fördem som av arbetsmarknadsmässiga skäl måste byta bostadsort. Den genomförda beskattningsmetoden har valts främst medtanke på att reglerna skall vara lätta att förstå och tillämpa. Detta syfte äri och för sig eftersträvansvärt. Reglerna får emellertid orättvisakonsekvenser. Metoder som mer knyter an till realisationsvinstbeskattningen avfastigheter fick också vid remissbehandlingen ett brett stöd avrepresentanterna från bostadsområdet och arbetsmarknaden. Som bostadsutskottetframhöll hös-, ten 1983 är det angeläget att en skyndsam översyn kommer tillstånd med syfte att utforma reglerna så att de blir neutrala oavsettboendeform. Av det anförda framgår att de nya reglerna fått enutformning som allvarligt missgynnar dem som bor i bostadsrättslägenheter ochsom motverkar strävandena tiU likformighet mellan olika boendeformer.Riksdagen bör därför begära ett nytt förslag från regeringen av innebörd attreglerna om realisationsvinster på bostadsrätter i allt väsentligt utformas påsamma sätt som gäller i fråga om ägda småhus. Utskottettillstyrker alltså de föreliggande motionerna utom såvitt avser omedelbarlagstiftning i frågan. dels att utskottet i mom. 3 a) bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1984/85:1616, 1984/85:1486 i vad avser försäljningsvinster och1984/85:2754 yrkande 23 och med anledning av motion 1984/85:2803 yrkande 1 hosregeringen begär förslag om ändring av beskattningsreglerna förrealisationsvinst vid försäljning av bostäder i enlighet med vad som ovananförts. Omsättningsskatten på aktier (mom. 4) , ,och (alla m) har dels anfört följande: I olika sammanhang har anförts att bred enighet råder omangelägenheten av att på olika sätt främja företagens möjligheter att anskaffariskkapital och att ett brett intresse för aktiesparande är positivt frånallmänna utgångspunk- SkU1984/85:45 17 ter och bör uppmuntras. Trots att regeringen av olikauttalanden att döma gör denna bedömning har regeringen och den nuvaranderiksdagsmajori-tieten genomfört en rad försämringar av villkoren föraktiesparandet. Så har bl. a. skattereduktionen för utdelningar på mindreaktieinnehav slopats, realisationsvinstbeskattningen på aktier skärpts och enomsättningsskatt på aktier införts. Omsättningsskatten infördes i all hast,trots stark kritik från berörda parter och från samtliga borgerliga partier,utan sedvanlig remissbehandling och granskning av lagrådet och således utanden beredning som förutsätts i grundlagen. Vidare har förmögenhetsskatten ocharvsskatten skärpts, en s. k. vinstdelningsskatt genomförts för att finansierade kollektiva löntagarfonderna och det framgångsrika skatte- ochaktiefondssparandet rivits upp och ersatts med ett allemanssparande. Som skäl för de genomförda skärpningarna avaktiebeskattningen har regeringen åberopat den välbehövliga uppgången avaktiekurserna fram till utgången av 1983. Denna uppgång bör ses mot bakgrund avde stora kursförlusterna och undervärderingarna av aktierna under 1970-taletoch innebär att den kraftiga urholkningen av aktiernas värde under detta skedei stor utsträckning återtagits. Detta har i sin tur medfört att företagensbehov av riskvilligt kapital kunnat tillgodoses bättre än under den tidigareperioden. Skatteskärpningarna har medfört attkursutvecklingen åter blivit negativ. Att sparande i aktiermissgynnas kraftigt i förhållande till andra mer eller mindre produktivakapitalplaceringar har också lett till att hushållens andel av aktieinnehavenstadigt har sjunkit och att ägandet och inflytandet blivit allt mer domineratav olika institutioner. Sådana ej önskvärda effekter är givetvis en naturligföljd av att produktivt sparande i aktier sätts i strykklass jämfört medexempelvis sparande i konstsamlingar och annat lösöre. Även i övrigt harinvändningar riktats mot att olika skatteregler, t. ex. dubbelbeskattningen avbolagsvinster, missgynnar aktiesparandet. De skatteskärpningar som hargenomförts ger denna kritik ökad tyngd. Enligt vår uppfattning är det av vikt att den angivnautvecklingen bryts. I olika motioner från vårt håll framställs en rad yrkandenmed detta syfte. En del av dessa yrkanden avser aktievinstbeskattningen ochvissa andra frågor som behandlas i detta betänkande. I denna reservation och itre andra reservationer yrkar vi således att omsättningsskatten på aktierslopas, att de genomförda skatteskärpningarna för realisationsvinsterpå äldre aktier upphävs, att skattereduktionen för mindre aktieutdelningaråterinförs och att aktievinstbeskattningen blir föremål för en genomgripandeöversyn. Däremot avstår vi från att nu yrka bifall till de i motion 787framställda kraven på en höjning och annan utformning av 3 000-kronorsavdragetvid realisationsvinster på äldre aktier. Denna fråga tas upp av regeringen iden s. k. skatteförenklingspropositionen som kommer att behandlas av riksdageninom kort. Vi återkommmer därför till denna fråga i detta sammanhang. SkU1984/85:45 18 dels ansett att utskottet i mom. 4) bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1984/85:562 yrkande 1, 1984/85:787 yrkande 7 och 1984/85:2754yrkande 17 antar följande Lag om upphävande av lagen (1983:1053) om skatt påomsättning av vissa Härigenom föreskrivs att lagen(1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper skall upphöra attgälla. Denna lag träder i kraft den 1 juli1985. Den upphävda lagen tillämpas fortfarande på förhållanden som hänför sigtill tid före ikraftträdandet. Schablonreglerna för äldre aktier (mom. 5) , ,och (alla m) anser - under åberopande av vad de anförti reservation 4 - att utskottet i mom. 5 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:2754 yrkande 16 och med anledning av motion 1984/85:787 yrkande 1 hos regeringen begär förslag omändring av den s.k. schablonregeln vid realisationsvinstbeskattningen ienlighet med vad som anförts i motionerna. Skattereduktion för aktieutdelning (mom. 7) StigJosefson (c), (), (), (), KjellJohansson (fp) och () har dels anfört följande: Den särskilda skattereduktionen för mindreaktieutdelningar infördes för att lindra dubbelbeskattningen avaktieutdelningar, stimulera aktiesparandet och därmed inverka positivt pånäringslivets möjligheter att anskaffa riskvilligt kapital. Åtgärden att slopa dessa regler var intevälbetänkt. Berättigad kritik har riktats mot att det enskildaaktiesparandet missgynnas i förhållande till andra sparformer, och det är motdenna bakgrund naturligt att hushållens andel av aktieinnehaven sjunkit. Ävendet nya allemanssparandet bidrar till en utveckling som innebär att ägandet ochinflytandet blir alltmer dominerat av ohka institutioner. Detta är av mångaskäl en olycklig utveckling som bör brytas. Att återinföra skattereduktionenför smärre utdelningar är en form av stimulans som riktar sig SkU1984/85:45 19 direkt till hushållens sparande i aktier och ter sigsåledes som en angelägen åtgärd. Med det anförda biträder vi kraven i motionerna 787, 2302och 2754 om ett återinförande av skattereduktionen för aktieutdelningar medverkan fr. o. m. dels ansett att utskottet i mom. 7 bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1984/85:787 yrkande 5 och 1984/85:2302 yrkande 1 och med anledningav motion 1984/85:2754 yrkande 15 antar följande Lag omskattereduktion för aktieutdelning 1 § Skattereduktion föraktieutdelning medges fysiska personer och dödsbon enligt bestämmelserna idenna lag. 2 § Med aktieutdelning avses i dennalag utdelning i pengar som ulgär pä 1. aktie i svenskt aktiebolag, om aktien vjd den tidpunktdä utdelningen blir tillgänglig för lyftning är inregistrerad \id . 2. andel i svensk aktiefond, om fonden vid ingången avdet år då utdelningen blir tillgänglig för lyftning til! minst två tredjedelar består avvid inregistrerade aktier i svenska aktiebolag. 3 8 Aktieutdelning medför rätt tillskattereduktion endast om 1. utdelningen utgör intäkt av kapitalfor den skallskyldige och 2. denne är skallskyldig förutdelningen enligt 53 § kommunalskattelagen (1928:370) och 6§ lagen (1947:576)om statlig inkomstskatl. E,n delägare i ett handelsbolag eller i ett dödsbo, som ibeskattningshänseende behandlas som ett handelsbolag, har inte rätt tillskattereduktion för utdelning som har uppburits av bolaget eller boet. 4 S Underlag för beräkning av skattereduktion arsumman av de aktieutdel ningar som har blivit tillgängliga för lyftning under beskattningsåret, dock högst . I fråga om makar gäller att underlaget för den ena maken fär överstiga 7 50(i samma mån som den andra makens underlag understiger detta belopp. Underlagetavrundas nedåt till helt hundratal kronor. 5 § Skattereduktion föraktieutdelning uppgai liil 3tl procent av unJerl.i-get. 6 § I fråga om skattereduktion föraktieutdelning tillämpas 2*4 mom. fenue och sjätte styckena uppbordslagen(1953-272). Skattereduktion for aktieutdelning skall tillgodoräknas denskattskyldige före skattereduktion enligt 2 4 mom. uppbordslagen. Harskatiskyldig under beskattningsåret varit skyldig att erlägga siömans- SkU1984/85:45 20 skatt och har denna nedsatts enligt 12 § 4 mom. lagen(1958:295) om sjömansskatt på grund av bestämmelserna i denna lag. skallreduktionsbeloppet m.inskas med det belopp varmed nedsättning har skett. 7 5 Besiammelserna i denna lag om makar tillämpas päskansl<\ldij;;i som laxeias med tillämpning as 52 «j 1 nmm.kommunalskattelagen (iy2. 37(1) och 11 § 1 m(im. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt. Denna lag träder i kraft den 1 juli1985 och tillämpas första gången i fråga om utdelning som tas till beskattningvid taxering. Översyn m. m. av aktievinstbeskattningen (mom. 8) StigJosefson (c), (), (), (), KjellJohansson (fp) och () har dels anfört följande: Kraven i motionerna 478, 787 och 2739 om en utredningrörande aktievinstbeskattningen grundar sig på uppfattningen att sparande iaktier missgynnas i olika hänseenden jämfört med annat sparande. a. verkningarna av realisationsvinstreglerna. Enligt dessa reglergår realisationsvinster på lösöre av olika slag helt fria från beskattningefter en viss tids innehav, vilket medför snedvridande effekter till förmån förimproduktiva investeringar av olika slag, t. ex. i diamanter, konst och andrasamlarobjekt. 1 fråga om aktievinster saknar man också en sådan indexering somgäller beträffande realisationsvinster på fastigheter. Som anförs i de bådasistnämnda motionerna går aktievinstbeskattningen här i landet långt utöver vadsom gäller i andra jämförbara länder. Beskattningsreglerna är också såinvecklade att man i allmänhet torde undvika att investera i aktier redan pågrund av det krångel detta kan medföra. Reglerna för förmögenhetsskatten ocharvsskatten verkar i samma riktning. framstår det avsamhällsekonomiska och andra skäl som alltmer angeläget att aktiesparandet påallt sätt uppmuntras. utredningsuppdrag i fråga omaktievinster begränsar sig i huvudsak till att förenkla reglerna. Detta ärgivetvis en angelägen uppgift, men kommitténs förslag kan inte väntas medföranågra ändringar i fråga om de grundläggande förutsättningarna förbeskattningen.