bet · G801KU35 · 1984-12-31 00:00:00 — I dessa författningar finns allstå inte någon bestämmelsesom anger när författningen träder i kraft. Det kan inte heller sägas framgå avförfattningen exakt vilken dag den träder i kraft eller skall börja fillämpas.Emellertid kan det i praktiken knappast uppstå något tvivel om i vilka fallförfattningen skall fillämpas. KU har vid sin granskning av utgivningen av SFS inte gjortnågon erinran mot att författningarna om basbelopp inte har innehållit någonikraftträdandebestämmelse. Fråga om ändring i 13 § kungörandelagen Genomgången visar enligtstatsrådsberedningen att det i prakfiken inte är ovanligt att en författningsaknar en uttrycklig bestämmelse om exakt den träder ikraft. Dels förekommer det i vissa fall att bestämmelser om ikraftträdande aven författning tas in i en annan författning. Dels förekommer det att enförfattning helt saknar ikraftträdandebestämmelser därför att det avförfattningens innehåll framgår när den träder i kraft eller åtminstone i vilkafall den skall fillämpas. Den praxis som har utvecklats får, enligtstatsrådsberedningen, anses ligga i linje med syftet med bestämmelsen i 13 §kungörandelagen, nämligen att det alltid skall råda klarhet i frågan om enförfattning vid ett visst tillfälle är i kraft eller inte. Det finns knappastanledning att kräva att varje författning skall innehålla en uttryckligbestämmelse om den dag då författningen träder i kraft. Det kan dock med visst fog göras gällande, fortsätterstatsrådsberedningen, att tillämpningen av 13 § kungörandelagen i vissa av deangivna fallen står i mindre god överensstämmelse med paragrafens ordalydelse.Det gäller såväl sådana fall då tidpunkten för ikraftträdandet av enförfattning anges i en annan författning som sådana fall då bestämmelserna i enförfattning är tillämpliga bara i fråga om men det inteanges författningen formellt sett träder i kraft. Det finns emellertid, menar statsrådsberedningen, knappastskäl för någon ändring som skulle innebära att det blev nödvändigt meduttryckliga ikraftträdandebestämmelser i de angivna fallen. Däremot kan detövervägas att göra en mindre ändring av ordalydelsen i 13 § kungörandelagen, t.ex. enligt följande: KU1984/85:35 316 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 § Av författning skall framgå när / enförfattning skall anges när den denträder i kraft. träder i kraft, om det inte äruppen- Förteckning överförfattningar 1 SFS som utkommit frän trycket senare än före Ikraftträdandet 936, 937. 402, 408. 414, 420. 955, 961. 437, 443, 449, 455, 461, 467, 473, 479. 96 397 403 409 415 421 427 943 949 956 962 968 975 981 987 1012, 1013. KU 1984/85:35 318 Utkomfrän trycket Nr i SFS Antal 10dagar före ikraftträdandet 488. 494, 495. 500, 502, 504, 505, 509. 511, 512, 513, 514, 515, 516, 525, 527. 544, 545, 546, 547, 548, 549, 550. 555, 556. 560, 561, 563 före Ikraftträdandet 45, 46. 781, 782. 789, 790, 791 8dagar före Ikraftträdandet 2. 4, 5, 6, 7, 11 8, 9. 30, 711, 1128 före ikraftträdandet 88, 91, 101. 148, 149, 206. 236, 295,386, 486, 487. 716.737, 741. före ikraftträdandet 80, 565, 566, 567. 568, 569. 571, 572, 573. 576, 577. 578, 580, 581. 583, 584, 585. 589, 590. 595, 596. 750, 752, 822 KU 1984/85:35 102, 107, 108, 109, 110, 111. 112, 126. 603.604, 606, 607, 608, 609. 610.611, 612. 617.618, 619, 620, 621, 622, 623,624, 625, 626, 627, 628. 629.630, 631, 632, 633. 635.1021, 1022. 1023, 1024, 1025 188, 719, 720. 283, 636.637, 638. 640, 641, 642. 677, 799,851. KU1984/85:35 320 Utkom frän trycket Nr I SFS Antal före Ikraftträdandet 11, 12. 14, 15, 16. 18, 19. 21, 22. 150, 180, 210. 260, 307, 308, 362, 676, 714, 715. 792, 798, 800, 801, 808. 812, 813. 1 dagefter ikraftträdandedagen 755 1 2 dagarefter ikraftträdandet 664. 667 efter Ikraftträdandet 50 1 KU 1984/85:35 Frågaom utlämnande av hemlig handling I fidningen för den 8 maj 1984publicerades i faksimil ett brev från ambassadören tillstatsministern . Brevet som var dagtecknat hade den 8december 1983 av statsrådsberedningen åsatts hemligstämpel, utvisande atthandlingen var hemlig enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). Jagbeslutade att inleda en undersökning för att utröna om detfanns grund för misstanke att någon med uppsåt orikfigt lämnat ut allmänhandling, som ej är tillgänglig för envar. Den23 översände chefen för kriminalavdelningen vid polismyndigheten iStockholms polisdistrikt en fill myndigheten inkommen anmälan från KajStenberg, , , , , , ,, , , , och BirgitPaaske, , vari publiceringen av brevet påtalades. Jaghar under utredningen samtalat med ett flertal personer med anknytning tillriksdagens konsfitufionsutskott, statsrådsberedningen och utrikesnämnden. Vidsamtalen har emellerfid ingenfing framkommit som har givit mig anledning attanta att det finns förutsättningar för att med framgång bedriva enförundersökning rörande brott mot tystnadsplikt. På grund därav och då jag inteheller av annan anledning finner det påkallat att vidta ytterligare åtgärd i ärendet,avskriver jag detsamma från handläggning. Box 16121, 10323 ,, 43331 Parfille 21Riksdagen 1984/85. KU1984/85:35 322 PMangående utlämnandet av viss hemlig handling Med anledning av ett besök av enmedarbetare vid statsministerns kansli, , påkonstitutionsutskottet har konstitutionsutskottetskanslichef ställt följande frågor: Vem hade givitGöransson uppdraget? Vilket varsyftet med besöket? Har enskriftlig redogörelse över besöket upprättats? Som svar på frågorna får jag anföra följande. 1 o. 2. \ den 8 maj 1984publicerades i faksimil en hemlig handling, instämplad i statsrådsberedningen.Eftersom jag är ansvarig för rutinerna för hanteringen av hemliga handlingarhos statsministern i egenskap av chef för statsministerns kansli inledde jagomedelbart en undersökning av om skäl fanns för misstanke om delaktighet inomkansliet i utlämnandet av handlingen. Det skulle vara en brottslig gärning omhandlingen medvetet utlämnats och borde, om så skett, föranleda enbrottsanmälan från min sida. Det kunde snabbt konstateras att inledningen av breveteventuellt kunde härröra från den tidigare publiceringen av vissa delar avbrevet . Dock kunde publiceringen av det nya avsnittet intehänföras till material som utlämnats . Vid jämförelse mellandet original som förvarades i statsministerns kassaskåp - till vilket endaststatsministern har tillträde - och faksimilet i kunde konstateras attdet fanns vissa skillnader, som möjligen kunde bidra till klarhet i fråga omvarifrån brevet utlämnats. Utredningen om vad som förekommit inom statsministernskansli visade att en kopia tagits av brevet av en av de stenografer som deltogvid utrikesnämndens sammanträde . Denna kopia har enligtuppgift från utrikesnämndens sekretariat förstörts. En extra kopia har tagits av brevet i samband medöverlämnandet av en kopia fill . Denna kopia harförvarats och förvaras i statssekreterare kassaskåp, till vilketendast han har tillträde. Några ytterligare kopior av det fullständigaoriginalbrevet har enligt min undersökning ej tagits. Då någon misstanke om brott sålunda ej framkommit harbrottsanmälan ej gjorts. Justitiekanslern har sedermera meddelat att han påeget initiativ överväger en förundersökning. Förinformationsutbyte i den aktuella frågan - i enlighet med de normala KU 1984/85:35 323 kontakteri handläggningsfrågor som förekommer mellan ochutskottskanslierna - ombad jag min medarbetare att uppsökakonstitutionsutskottets ordförande . KU1984/85:35 324 GRANSKNINGSÄRENDE1984/85:3 c Efter utskottets infann sig , sakkunnig istatsrådsberedningen, på utskottets kansli och förhörde sig hos mig ochbyrådirektör om utskottets rutiner vad gäller handhavandet avsekretessbelagda handlingar. Det gällde det s. k. , som ifaksimil hade publicerats i tidningen och som tidigare överlämnatstill utskottet i samband med granskningen av regeringen. Anledningen tillbesöket uppgavs vara att man inom statsrådsberedningen misstänkte attfaksimilkopian i fråga härrörde från . ställdeen rad frågor om sådana ting som var hemliga handlingar hos utskottet förvaras,vem eller vilka som har tillgång till nycklar och koder fill utskottetskassavalv och kassaskåp, hur kopieringsarbetet tillgår, vilken ordning somtillämpas vid utskottets sammanträden då hemliga handlingar behandlas etc.Göransson besiktigade även utskottets kassavalv, kopieringsrum och kassaskåp isessionssalen. gjorde under besöket anteckningar i en bok med svartapärmar. Det skall i sammanhanget nämnas att statssekreterare per telefon ställde frågor av samma karaktär tillutskottets byråassistent . Avslutningsvis vill jag göra den kommentaren att jag,bortsett från den nu aktuella händelsen, under mina som tjänstemani alltid har haft och fortfarande i hög grad har ettutmärkt samarbete med statsrådsberedningen såväl på politiskstatssekreterarnivå som på rättschefsnivå. KU1984/85:35 325 PM rörande diarieföringen inom flnansdepartementet avvisst brev Statsrådsberedningen har tillställtkonstitutionsutskottet följande promemoria som upprättats inomfinansdepartementet. I samband med de överläggningar som ägde rum i oktober1984 mellan företrädare för regeringspartiet och för vänsterpartietkommunisterna i syfte att utröna de parlamentariska förutsättningarna för vissaekonomisk-pohtiska åtgärder sändes bl. a. ett brev från somföreträdare för socialdemokraterna till hos kommunisterna. Brevetinnehöll punktvisa svar på vissa konkreta frågor som ställts underöverläggningarnas gång. Hos begärde den 26 oktober 1984inrikeschefen vid "Rapport", Kersfin , att få sedetta brev. Ärendet avgjordes vid påföljande regeringssammanträde den 1november 1984 då regeringen fann att någon handling av det slag som avsågs iKerstin framställning varken hade upprättats av finansdepartementeteller fanns förvarad där. Framställningen kunde därför inte bifallas. hade i denna fråga inte agerat i egenskapav finansminister utan handlat som företrädare för socialdemokratiska partiet.Brevet var inte avfattat på departementschefens brevpapper eller expedieratgenom departementets försorg. Inte heller hade någon brevkopia tagits om handför arkivering hos . behandling av frågor om diarieföring i har vidflera tillfällen tidigare (KU 1974:22, 1975:12, 1975/76:48 och 50, 1978/79:30,1983/84:30) behandlat frågor om diarieföring inom . Vid det senaste tillfället bifogade utskottet till sittgranskningsbetänkande 1983/84:30 en PM uprättad av rättschefen vidstatsrådsberedningen angående registreringen av allmänna handlingar hosdepartementen (underbilaga I och 2 s. 282-300). I promemorian lämnas en närmareredogörelse för regelsystemet. Vidare ges riktlinjer för hur diarieföringen idepartementen bör ske. Även frågan om särskilda statsrådsdiarier behandlas ipromemorian. När det gäller den här aktuella frågan är främst följandeavsnitt i promemorian av intresse. Allmänt om gällande regler för diarieföring För att förverkliga principen omhandlingsoffentlighet i 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF) finns det reglersom ålägger myndigheterna att hålla sina KU1984/85:35 326 allmänna handlingar ordnade på ett sådant sätt att det gåratt konstatera vilka handlingar som finns. Registret/diariet fyller således bl.a. den funktionen att allmänheten därigenom kan få veta att en viss handlingexisterar. Dessutom medför registreringen att en handling som någon begär attfå ta del av lättare kan identifieras av myndigheten. De grundläggande bestämmelserna om myndigheternasskyldighet att registrera allmänna handlingar finns i 15 kap. 1 §sekretesslagen (1980:100). Av detta stadgande följer att när en handling har kommitin till eller upprättats hos en myndighet skall den registreras utan dröjsmålom det inte är uppenbart att den är av ringa betydelse för myndighetensverksamhet. Registrering kan även underlåtas, om handlingarna hålls så ordnade,att det utan svårighet kan fastställas om en handling har kommit in ellerupprättats. I 15 kap. 2 § sekretesslagen anges vad ett register skallinnehålla. Om det är nödvändigt för att registret skall kunna företes förallmänheten kan vissa uppgifter uteslutas. Hemliga diarier får förekomma endastefter tillstånd av regeringen. I 15 kap. 9-13 §§ sekretesslagen finns särskildabestämmelser om upptagningar för automatisk databehandling. Dessa regler hartill syfte att förhindra att ADB-system byggs ut på ett sådant sätt att tillämpningenav offenthghets-principen försvåras. Reglerna i sekretesslagen gäller även förstatsdepartementen. Sekretesslagens bestämmelser m. m. 115 kap. 1, 2 och 13 §§sekretesslagen finns bestämmelser om myndigheternas skyldighet att registreraallmänna handlingar. Bestämmelserna gäller även för . De harföljande lydelse i de delar som här är av intresse. 1 § När allmän handling har kommit in till ellerupprättats hos myndighet skall handlingen registreras utan dröjsmål, om detinte är uppenbart att den är av ringa betydelse för myndighetens verksamhet. Ifråga om allmänna handlingar, för vilka sekretess inte gäller, får dockregistrering underlåtas om handlingarna hålls så ordnade att det utan svårighetkan fastställas om handlingar har kommit in eller upprättats. I 13§ finns bestämmelser omundantag från registreringsskyldigheten i fråga om vissa upptagningar förautomafisk databehandhng. 2§ Beträffande handling som registreras enligt 1 § skallav registret framgå 1. datum, dåhandUngen kom in eller upprättades, 2. diarienummereller annan beteckning som har åsatts handlingen, 3. i förekommandefall från vem handlingen har kommit in eller till vem den har expedierats, 4. i korthet vadhandlingen rör. Vidregistrering skall dock uppgift enligt första stycket 3 eller 4 utelämnas KU1984/85:35 327 eller särskiljas om det behövs för att registret i övrigadelar skall kunna företes för allmänheten. 13 § Om upptagning för automatisk databehandling förs in iett ADB-register som är tillgängligt för flera myndigheter för överföring iläsbar form, är endast den myndighet som gör införingen registreringsskyldigenligt 1 §. Med stöd av ett bemyndigande i det här inte återgivnatredje stycket av 2 § har regeringen i 6§ sekretessförordningen (1980:657,omtryckt 1981:1339) föreskrivit att vad sagts om utelämnande ellersärskiljande av vissa uppgifter vid registrering av allmänna handlingar inteskall tillämpas hos regeringen i fråga om diarium över handlingar som rörmyndigheters krigsorganisation eller hos i fråga om diarier övermeddelanden i chiffer och diarier över handlingar som inkommit eller upprättatsi andra än administrativa och konsulära ärenden. Dessadiarier får med andra ord innehålla hemliga uppgifter. När är en handling hos allmän handling? Eftersom bestämmelserna i sekretesslagen om registreringm.m. av handlingar bara omfattar allmänna handlingar, är det viktigt att slåfast när en handling som finns hos har karaktären av allmänhandling. Regler om detta finns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF). Huvudreglerna är att en handling som förvaras iregeringskansliet är allmän handling, om den har kommit in till ett departement eller någonannan myndighet som utgör en del av , om den har upprättats i ett departement eller hos någonannan myndighet som utgör en del av . En handling har kommit in till en myndighet när handlingenhar anlänt till denna eller på något annat ställe bar tagits emot av någonperson som är behörig att ta befattning med handlingen på myndighetens vägnar.Även ett meddelande som kommer per telex utgör en inkommen handling. En inkommen handling är enligt huvudregeln allmän handlingäven om handlingen är ställd personligen till ett statsråd eller en tjänsteman,förutsatt att handlingen rör någon fråga som kan anses ankomma på regeringeneller annars rör vederbörande i tjänsten. Handlingen förlorar inte egenskapenav allmän handling därför att den försetts med ingressen "BästeBroder" e. d. eller getts beteckningen "Privat" eller därför attdet på något annat sätt markerats att avsändaren önskar att handlingen inteskall betraktas som allmän handling. Handlingen är allmän även om den säntstill statsrådet eller tjänstemannen under dennes bostadsadress. KU1984/85:35 328 Från huvudreglerna finns fleraundantag, bl. a. handlingar till eller från partifunktionärer m.fl. I dettasammanhang anförs följande. Om en inkommen handling är ställd till ett statsråd ellernågon tjänsteman i personligen och visserligen rör en frågasom ankommer på regeringen eller ett departement men är avsedd för mottagarenuteslutande i dennes egenskap av innehavare av någon annan ställning skallhandlingen inte betraktas som allmän handling (se KU1975/76:48 s. 12). Påmotsvarande sätt bör man se på utgående handlingar från ett statsråd ellernågon tjänsteman i i en fråga av detta slag, om handlingen ärupprättad uteslutande i avsändarens egenskap av innehavare av någon annanställning. Undantaget gäller t. ex. för skrivelser som någon får eller sänderenbart som partiledare eller partifunktionär eller som styrelseledamot,suppleant för sådan, revisor eller revisorssuppleant i ett bolag eller enstiftelse. uttalande om allmänna handlingarsoffentlighet Frågan om skrivelser som uppenbartavser partipolitiskt eller fackligt agerande kan räknas som offentlig handlinghar. utskottet behandlat i anslutning till proposition 1975/76:160 om nyagrundlagsbestämmelser angående allmänna handlingars offentlighet. I sitt av godkända betänkande 1975/76:48 anfördeutskottet bl. a. följande: Som anförs i proposifionen är detviktigt att offentlighetsprincipen inte skall kunna åsidosättas genom attkorrespondens med myndigheter får form av till befattningshavare personligenställda meddelanden. En grundlagsregel som avser handlingsbegreppetstillämplighet på post som adresserats fill viss befattningshavare personligenmåste därför nödvändigtvis utformas på ett sätt som inte ger upphov fill storatolkningssvårigheter eller kan leda till orimliga resultat. Samfidigt måste ensådan grundlagsbestämmelse tillgodose i första hand kravet på insyn i denoffentliga verksamheten men också den enskilda befattningshavarens möjligheteratt bedriva annan verksamhet än den som följer av hans tjänst elleruppdrag. angivna krav på grundlagsstadgandets utformning ärenligt utskottet nödvändiga för att bestämmelsen inte i verkligheten skall ledatill en inskränkning av offentligheten. En alltför stelbent regel kan föra medsig att muntliga meddelanden används i stället för skriftliga. Man får därföracceptera en lagregel som i vissa fall ger upphov till gränsdragningsproblem. Huvudregeln måste självklart vara, att tillbefattningshavare vid myndighet personligen ställt brev eller meddelande somavser ett ämne inom myndighetens verksamhetsområde skall vara allmän handling.Det förekommer emellertid att politiker och representanter för fackliga ochandra organisationer i ökad omfattning har uppgifter inom den offentligaförvaltningen. Det ligger i sakens natur att en befattningshavare skall kunnamotta brev som t. ex facklig eller politisk förtroendeman utan att brevet underalla omständigheter måste ges offentlighet. En riktlinje bör enligt utskottetvara KU 1984/85:35 329 att skrivelser rörande myndighets verksamhet i visstkonkret fall skall behandlas som allmänna handlingar men däremot inteskrivelser som uppenbart avser parfipolitiskt eller fackligt agerande. 1 vissafall kan uppgift om avsändaren av brevet vara vägledande för bedömningen avbrevets karaktär av allmän handling i detta avseende. Så t. ex. bör ettpersonligt brev till ett statsråd från en verkschef i en fråga som rör verketsämnesområde enligt utskottets mening vara att anse som allmän handling. KU1984/85:35 330 BUaga B 11 a PM angående regeringens handläggning av utlänningsärenden Huvudregeln iutlänningslagsfiftningen är att en utlänning inte utan särskilt tillstånd fårresa in i eller uppehålla sig i . Genom en rad undantag får dockmedborgare i de flesta länder besöka utan visum.Utlänningen måste dock kunna försörja sig här. En vikfig princip är vidare attuppehålls- och arbetstillstånd, när sådant krävs, skall ha beviljats föreinresan och att tillstånd kan beviljas efter inresan endast för flyktingar ochför den som kan åberopa flyktingliknande skäl samt för nära släktingar. När detgäller den utomnordiska invandringen medger de nuvarande riktlinjerna invandringav i huvudsak tre kategorier: 1) flyktingar och personer med flyktingliknandeskäl, 2) nära släktingar såsom make, sammanboende och minderåriga barn och 3)arbetskraftsinvandrare. Arbetskraftsinvandringen har varit avliten omfattning. Flertalet ansökningar om uppehålls- och arbetsfillstånd ochbeviljade sådana har gällt politiska flyktingar och personer som kunnat åberopaflyktingliknande skäl samt nära anhöriga till svenska medborgare och utländskamedborgare som redan är bosatta här. En utlänning som kommer fill eller vistas här utanerforderliga tillstånd kan anfingen avvisas eller bli utvisad. Avvisning skallske direkt vid eller i nära anslutning fill ankomsten. Avvisning beslutas avpolismyndighet. I vissa fall - såsom när utlänningen åberopar politiska skäl -skall dock ärendet överlämnas till eller beslutet anmälas för invandrarverket. Utvisning kan ske på formell eller materiell grund. Iflertalet ärenden beslutas utvisning av invandrarverket. Utvisning på grund avbrott beslutas av allmän domstol, medan utvisning av presumfiva terrorister ochandra politiska utvisningar beslutas av regeringen. prövar också alla förstagångsansökningarom bosättning och är besvärsinstans i fråga om polisens beslut. Regeringen är besvärsinstans beträffande beslut avinvandrarverket som gäller avvisning, utvisning, vissa verkställighetsärenden,ärenden om flyk-fingförklaring och resedokument. Även besvär över vissamedborgarskapsbeslut prövas av regeringen. Vissa utlänningsärenden kan komma under regeringensprövning även på annat sätt än genom besvär. Som framgått ovan är regeringenförsta och enda instans när det gäller avvisning och utvisning av presumtivaterrorister och andra politiska utvisningar. Domstols utvisningsbeslut kanupphävas av regeringen, om den finner att beslutet inte kan verkställas elleratt det annars finns skäl för att beslutet inte längre skall gälla. Domstolsbeslut om utvisning kan också komma under regeringens prövning nådevägen enligtbestämmelserna i regeringsformen. kan överlämna ärenden tillregeringens prövning, om särskilda skäl motiverar det. KU1984/85:35 331 den är dock mindre vanliga. Liksom tidigare domineras den utomnordiska invandringen,som omfattar 13 000-14 000 personer , av personer som kommer hit vidsidan av den reglerade invandringen och som får stanna här på grund av personanknytningeller andra särskilda skäl, t. ex. politiska eller humanitära skäl.Fördelningen på olika grupper har uppvisat följande tal. Den utomnordiska invandringen tiU 1979-1984 Tidsperiod Skäl 1979 1980 1981 1982 1983 1984 Flyktingskäl 2 768 4 062 3 857 6 188 3784 4 584 Humanitäraskäl* 1 130 948 918 983 632 829 Anknytningsskäl (inkl. adoptivbarn) 6 843 7 786 7.868 7 197 7241 7 702** Arbetsmarknadsskäl' 247 Nyagäststuderande 771 821 391 363 481 509 TOTALT 11152 13 617 13 304 14 731 12 138 13 871 * För åren 1979-83 ingår bland humanitära skäl ävenvissa arbetsmarknadsskäl. redovisas humanitära skäl ocharbetsmarknadsskäl var för sig. ** Adoptivbarn utgjorde 1 141 avanknytningsfallen Den kraftiga ökningen av beviljadetillstånd på grund av flyktingskäl 1982 berodde på att ett stort antal polskamedborgare fick fillstånd att stanna här. har tillstånden på grund avpolitiska skäl åter ökat på grund av en kraftig ökning av de iranskaflyktingarna. 157 iranska flyktingar fick stanna här, 544 under1982, 756 och 1 377 . När det gäller till regeringen inkomna och avgjordaufiänningsärenden kan följande utveckling noteras. Till inkomna ärenden 1979-1984TABELL 2 Besvär ang. avvisning, utvisning verkställighet m. m. (s. k. väntar- Besvär ang. resedokument och Ansökningar om upphävande av beslut om förvisning/utvisning m.m. Besvär ang. svenskt medborgarskap * Exkl. vissa besvär iverkställighetsärenden, sannolikt 20-30 per är, vilka i stället ingår blandövriga ärenden. KU1984/85:35 332 Av sammanställningen framgår attantalet inkomna ärenden numera ligger kring 2 500 ärenden .