bet · G801KrU16 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet har (KrU 1983/84:18 s. 12)framhållit all det råder enighet inom utskottet om all de ytterligare resursersom kan tillföras institutioner som omfattas av grundbeloppssyslemet börfördelas under stort hänsynstagande av decenlraliseringsmålet inom kulturpolitiken.Utskottet har däremot inte varit berett att omfördela medel från institutioneri storstadsområdena för att tillgodose dessa mål. Utskottet har lillslyrkl alllillkommande resurser avsätts för underförsörjda regioner och uttalat att dessaregioner måste prioriteras . Utskottet kan därför inlenu förorda en omfördelning av medel till de i motion KrU1984/85:16 M 1302 nämnda teatrarna i , och Helsingborg.Utskottet avstyrker motionen. I sammanhanget bör dock nämnas att kulturrådetavser all under /85 göra en ytterligare analys avföreställ-ningsverksamheten, publikutvecklingen ochprodukiionskoslnadsuiveck-lingen på de lokala och regionala teatrarna bl. a.mol bakgrund av all antalet grundbelopp vid fiera av dem inle står i paritetmed antalet årsverken. Utskottei kommer i det följande alt behandla regeringensförslag om särskilda medel till regional teaterverksamhet i bl. a. Jämtlandslän (s. 44). I vad gäller verksamhet uttalar föredragandestatsrådet att behovet av ökade resurser till en del kommer att motsvaras avökade intäkter. Vidare begränsas besparingen enligt huvudalternativet lill hälften.I propositionen (bil. 10, s. 39) uttalas också att genom sinkonstruktion har särskilt goda förutsättningar att nå människor även på deminsta orterna. konstateras dock att resurser för att allmänt ökateatrarnas turnéverksamhet saknas. Utskottet anser mot bakgrundav det anförda att det inte är erforderligt med något uttalande i enlighet medmotion 1812. Behovet av barn- och ungdomstealertas upp i motion 2476 (s). Enligt motionärernas mening måste barn- ochungdomsleaiern garanteras minst en så stor del av de medel som anvisas lilllealerinstilulionerna som motsvarar barnens och ungdomarnas andel avbefolkningen. Motionärerna anför att som barn- och ungdomsleaiernnått en bredd som , hotas den av den ekonomiska åtstramningen,särskilt som barn och ungdom har svårare att uttrycka sina behov och bli hörda.Motionärerna framhåller skolans ansvar för att inom sin resursram tillgodosebarns och ungdoms behov av teater. De nämner därvid de möjligheter som finnsgenom samarbetet mellan , Riksutställningar och Rikskonserter somstartals med särskilda medel. Utskottei erinrar om att ökade resurser för barn- ochungdomstealer fr. o. m. /85 beräknas vid medelsanvisningen tillde fria grupperna och . Utskottet uttalade vid föregående riksmöteatt dessa satsningar på barnteatern är betydelsefulla. Utskottei delade nämligendel synsätt som dä uttryckts i en motion och som åter förs fram i motion2476 om vikten av all barnen tidigt kommer i kontakt med teaier (KrU1983/84:18 s. 17). Utskottet anser, liksom föregående år, att det är viktigtatt skolorna gör fortsatta insatser för att ge barnen tillfälle all se teaier.1 årets budgetproposition har under anslaget Bidrag till driften av grundskolorm.m. 15 milj. kr. beräknats för utvecklingsarbete beträffande kultur i skolan.Bidraget skall inspirera till elt utvecklingsarbete som i etl något längretidsperspektiv skall kunna drivas vidare med reguljära medel. KrU1984/85:16 12 Utskottet har i tidigare sammanhang (bl. a. KrU1978/79:30) uttryckt viss tveksamhet inför att specialdesiinera vissa medellill teaterinstitutionerna för barn- och ungdomstealer. Utskottet anser dockatt del är viktigt att teaterinstitutionerna i sin planering och produktionbeaktar behovet av barn- och ungdomsteater. Utskottet föreslår med hänvisning till del anförda attriksdagen avslår motion 2476. I motion 2478 (c) hemställs allriksdagen hos regeringen skall begära medel för utbyggnad av museum.I motionen redovisas museels behov av utbyggnad och en avslutadtävling om utformningen av en utbyggnad. Statligt bidrag till investeringar vid icke statligamuseer kan lämnas i enlighet med beslut föregående år om slöd lillicke statliga teater-, konsert- och museilokaler (prop. 1983/84:100, bil. 13 s.65 66, BoU 1983/84:20 s. 4-5, rskr. 1983/84:194). Medel lill dessa ändamålanvisas av av sysselsättningsskäl. beslutar emellertid inleom vilka lokaler som skall få stöd. Bidrag för enskilda projekt får ansökas hosregeringen. Under hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2478. Bidrag från enskilda och förelag till kulturinstitutioner Frågan om sådan bidragsgivning frånenskilda och företag till kulturinstitutioner som kallas sponsorverksamhel harbehandlats av utskottet fiera gånger , bl. a. i betänkandet KrU1983/84:18 (s. 8, 6971) beträffande vilket biföll reservation 3. Även vidårets har motioner väckts om sponsring. Enligt motion 717 (vpk) bör uttala att sponsringinom kullurlivet ej bör förekomma, då kulturlivet enligt motionärernas meningmåste slå fritt från risken att utsättas för krav och styrning från dem somlämnar bidragen. Näringslivet bör stödja kulturen på andra vägar, vilka exemplifierasi motionen. bör enligt motion 2202 (c), yrkande 7, geregeringen till känna all det är viktigt att den verksamhet som får stöd genomsponsring lätt kan identifieras och skiljas ut från övrig verksamhet vid eninstitution. Därmed kan verksamheten avbrytas om stödet upphör. Stödet får inteha den utformningen att del binder offentliga anslagsgivare till etl störreåtagande om och när sponsorverksamheten är slut. En sådan bindning skulle varaoacceptabel ur samhällsekonomisk synvinkel och innebära enförskjutning av initiativ och ansvar från de samhällsorgan som harkulturpolitiska funktioner. Motionärerna vill inte motsätta sig en kompletterandefinansiering från sponsorer om stödet utvecklas enligt de i motionen förordaderiktlinjerna. KrU1984/85:16 13 I motion 2220 (m) yrkas allriksdagen skall ge regeringen lill känna sin positiva inställning tillsponsorskap i kulturlivet (yrkande 4). Motionärernas principiella strävan äratt minska kulturlivets beroende av bidrag eftersom sådana är styrande. Bidragår dock nödvändiga för att inte kulturlivet skall utarmas. Stat och kommunskall stödja kulturellt nyskapande och garantera det smala kulturutbudetsfortbestånd samt bevara gemensamma kulturvärden. Den viktigastefinansieringskällan inom kultursektorn är dock vad den enskilde medborgarensjälv betalar. Kullurlivets beroende av stat och kommun kan minska om detfinns utrymme för stöd av kullurverksamhel från enskilda och företag. Därförser moderata samlingspartiet positivt på s. k. sponsring som en väg att främjaett dynamiskt kullurliv. Sponsring bör dock inle vara ett sätt att spara på destatliga kulluranslagen. I motionen hemställs också att kulturinstitutionerskall lämna uppgifter lill och om sponsorstöd(yrkande 5). Enligt motionärernas mening torde fiera institutioner aktivt sökaslöd via nya finansieringsvägar om omfattningen av sponsring blir mera allmäntbekant. I utskottets belänkande KrU 1983/84:18 (s. 8) återgavs deluttalande om sponsring frän föredragande statsrådet som fanns intaget i 1984års budgetproposition. Statsrådet hade bl. a. anfört att det inom vissaområden såsom industriminnesvården och kultur i arbetslivet kan vara motiveratatt företagen stöder eller helt svarar för kulturverksamheten. Inom andraområden kan man enligt statsrådets mening inte underskatta riskerna för en snedvridningav kulturinstitutionernas verksamhet om t. ex. tillfälliga evenemang gynnas påbekostnad av basarbelel. Ulskottet anser , liksom föregående är, att gåvor,donationer och depositioner vilka ej är förenade med belastande villkor samt enriktigt utformad sponsorverksamhet som ej står i strid med de kulturpolitiskamålen bör välkomnas inom kulturområdet. Sådant stöd kan ge ökat utrymme förexempelvis gästspel, internationelll utbyte och inköp av eljest svåröverkomliganyförvärv. Viss försiktighet måste naturligtvis iakttas dä det gällerstöd till basresurserna för kulturinstitutioner. eller kommun fårnämligen inle bli bundna av att fortsätta en verksamhet eller all hålla den päviss nivå som en följd av att en sponsor drar tillbaka sitt slöd. Det sagda hindrar naturligtvis inte att del finns fall därslöd till en basresurs bör kunna accepteras. Om en huvudman bedömer all denaktuella verksamheten är kulturpolitiskt motiverad och all del budgetmässigtkommer all bli möjligt att efter en lid fortsätta verksamheten utan sådant stödutifrån, kan del enligt utskottets mening inte finnas några vägandeinvändningar mot etl sponsorskap. 1 ell sådanl fall leder sponsringen lill attutbyggnaden av basresursen tidigareläggs, vilket måste hälsas med tillfredsställelse. I enlighetmed det anförda avstyrker utskottet motion 717. KrU1984/85:16 14 anförl om sponsring bör som sin mening geregeringen till känna med anledning av motionerna 2202 yrkande 7 och 2220yrkande 4. I vad gäller yrkande 5 i motion 2220 om attkulturinstitutionerna skall lämna uppgifter om förekomsten av sponsring villulskottet erinra om all inför anslagsframställningen för budgetåret1985/86 ställde frågor till kulturinstitutionerna om sponsring. Kulturrådetsammanfattar i långtidsbedömningen i sin anslagsframställning för budgetåret1985/86 (s. 137) att bidragen frän näringslivet haft begränsadomfattning. Utskottet förutsätter att även i fortsättningen hållersig underrättat om sponsorverksamheten inom rådets verksamhetsområde. Utskottetförutsätter också att rådet och uppmärksammar dennaform av kulturslöd och undersöker möjligheterna att införa en mera reguljärrapportering i samband med arbetet beträffande utveckling av kulturstatistiken.Med det anförda anser utskottet att yrkande 5 i motion 2220 inle bör föranledanågon särskild åtgärd, varför yrkandet avstyrks. Vid innevarande harregeringen förelagt proposition 1984/85:93 om kulturarbetarnasskatteförhällanden m. m., vilken grundas på kulturskatlekommilténs belänkande(SOU 1983:53) Kulturarbetare och uppfinnare skatter och avgifter. Kommitténtillsattes pä hemställan av efter förslag avkulturutskottet. I proposition 1984/ 85:93 konstaleras att ett levandekullurliv är beroende av kulturarbetarnas insatser och att kulturarbetarnaberikar vår tillvaro och skapar beslående värden. 1 propositionen erinras ocksåom att samhället på det ekonomiska planet stöder kulturarbetarna genom bl. a.ersättningar och bidrag, ul-smyckningsuppdrag och inkomstgarantier. Varken frånkulturarbetarnas sida eller från kommittén har gjorts gällande att statsmakternaskall stödja kulturarbetarna ekonomiskt via beskattningen; avsikten med deframlagda förslagen har i stället sagts vara att få till stånd en rättvisbeskattning av denna yrkesgrupp. har i yttrande (KrU 1984/85:4y) tillskatteutskottet tillstyrkt de förslag som lagts fram i propositionen ochdärvid anfört vissa synpunkter rörande tillämpningen av de föreslagnaskattereglerna. har i sitt betänkande SkU 1984/85:28tillstyrkt förslagen i propositionen. Dessa innebär bl. a. alt vissa avgifterfrån liden innan en verksamhet utvecklats lill rörelse skall få dras av iefterhand. Vidare skall kulturarbetare och andra rörelseidkare få göra avdrag ivissa fall för arbetslokal i den egna bostaden. All inkomst av tjänst skall utgöraA-inkomst, vilket har betydelse bl. a. för kulturarbetare som mottar bidragoch stipendier frän och konstnärsnämnden. Slutligenförutsätts laxeringen för kulturarbetarna bli mera enhetlig. KrU1984/85:16 15 I en motion väckt är 1984, nämligen 1983/84:2074 (fp, c), samt i två motioner väcktamed anledning av proposition 93, nämligen 284 (c) och 286 (fp), föresläs atten ny utredning om kulturarbetarnas villkor skall tillsättas. Skatleulskottethar överlämnat sistnämnda två motioner i denna del till kulturutskoltel och hardärvid för sin del inte haft något att erinra mot att en eventuell utredning avdet slag som förordas i motionerna prövar även skattefrågor (prot. SkU 1984/85:I74§). Enligt motionärerna skall den av dem begärda nyautredningen vara mera övergripande än den som gjordes av kulturskattekommittén.1 skattefrågor skall den syfta till mera långtgående förändringar än vad somblivit resultatet av kulturskattekommitténs arbete. Motionärerna betonar attresultaten av kulturskattekommitténs arbete inte får ses som slutpunk-. Kulturarbetarnas ekonomiska och sociala villkor bör kartläggasoch förutsättningslöst granskas och värderas. Resultaten bör läggas till grundför förslag som skapar större ekonomisk och social rättvisa förkulturarbetarna. Enligt motion 284 har kulturarbetarnas skatte- ochinkomstförhällanden stor betydelse för deras allmänna arbetssituation, vilkeni sin tur påverkar kulturklimatet i stort. Enligt motion 286 måsteskattereglerna utformas så att hänsyn tas till de särskilda förhållanden undervilka kulturarbetarna verkar. Den i motionen begärda nya utredningen bör därföringående pröva även frågan om införandet av ett särskilt inkomstslag förkulturarbetare. Utskottet vill erinra om att vissa fakta omkulturarbetarnas villkor har presenterats i kulturskattekommitténs betänkande(s. 63 66). Detta bygger i sin tur på en undersökning publicerad avkonstnärsnämnden och . Utskottet är medvetet omatt de ekonomiska förhållandena för kulturarbetare sannolikt inte har ändratsi någon större utsträckning sedan undersökningen gjordes. Statens bidrag tillstöd åt kulturarbetarna har dock ökat totalt sett under de senaste tio åren.Denna ökning har dock för den enskilda kulturarbetaren i genomsnitt inteinneburit motsvarande ökning av inkomsterna. Olika förklaringar finns härtill.En orsak är att antalet kulturarbetare ökat. I detta sammanhang finns skälnämna att t. ex. inom bildkonstnärsfonden diskuteras principfrågan omtillgängliga medel skall fördelas till ett stort antal mottagare, vilket medföratt varje mottagare får ett mindre belopp eller till ett färre antal mottagare,vilket å andra sidan medför att bidragsbeloppet i genomsnitt blir större. Uppgifter om kulturarbetarnas villkor kan erhållas från enrad källor, exempelvis folk- och bostadsräkningar ocharbetsmarknadsstyrelsens statistik. Uppgifter kan också fås genom enkäter ochandra urvalsundersökningar, som görs av organ som ger stöd till kulturarbetare.En kulturstatistik för åren 1960 1971 gavs ut är 1981 av ochstatistiska centralbyrån. En ny utgåva publiceras KrU1984/85:16 16 a. grundad på uppgifter i 1980 årsfolk- och bostadsräkning. Ulskotlet rörulsätter all kullurstalistiken iframtiden utformas så att kulturarbetarnas villkor bättre kan belysas än som nuär fallet. Utskottet utgår självfallet från att , konstnärsnämnden,styrelsen för bildkonstnärsfonden, styrelsen för ochandra organ på grundval av tillgängliga källor håller sig väl underrättade omutvecklingen av kulturarbetarnas ekonomiska och sociala villkor. Möjlighelerna för kulturarbetarna att få sysselsättninginom det egna yrkesområdet är i hög grad beroende av all det finns en välfungerande arbets- och uppdragsförmedling för dem. Enligt vad utskottetinhämtat kommer AMS-kommillén (A 1981:02) i sitt huvudbetänkande, som inom konavges, alt belysa frågor som har betydelse för samhällets insatser på detiaområde och framlägga förslag om förändringar av dessa insatser. Frågan om införandet av ett särskilt inkomstslag förkulturarbetare har ingående prövats av kulturskattekommittén. Denna harredovisat en rad skäl som talar mol att kulturarbetarna skulle särbehandlasgenom all ell sådanl inkomstslag infördes. 1 kulturutskottets yttrande KrU 1984/85:4 y tillskatteutskottet över proposition 1984/85:93 har kulturutskottet anfört attdenna utredning inte kan läggas lill grund för ett införande av ett särskiltinkomstslag av litterär och konstnärlig verksamhet. anser försin del i betänkandet SkU 1984/85:28 all kulturarbetarnas speciella situationbör lösas pä annat sätt än genom införande av ett särskilt inkomstslag ellerett särskilt rörelsebegrepp för kulturarbetare. anser all del inte finns anledning antaatt en förnyad utredning av frågan om ett särskilt inkomstslag förkulturarbetare skulle leda lill en annan slutsats än den vartillkulturskattekommittén kommit. Ulskottet anser också all de förändringar avskattereglerna för bl. a. kulturarbetarna som genomförs på grundval avförslagen i proposition 1984/85:93 bör vara i kraft innan en ny,omfattande utredning om skatleförhållandena för dessa grupper övervägs. Sammanfattningsvis anser utskottet att en ny utredning,som skulle avse kulturarbetarnas ekonomiska och sociala villkor, inte är denväg som bör väljas för att åstadkomma förbättringar av kulturarbetarnasvillkor i angivna hänseende. En rad förbättringar har genomförts . Den samhällsekonomiska situationen begränsar för närvarandemöjligheterna all väsentligt öka insatserna för kulturarbetarna. Detta fårdock inte hindra statsmakterna, kommunerna och landstingen att direkt ochindirekt göra fortsatta insatser för att kulturarbetarna skall få möjlighet attleva och skapa under drägliga villkor, något som gagnar hela samhället.Självfallet är det inte minst i ett läge då resurserna är särskilt knappa avvikt att dessa sätts in för åtgärder som är särskilt angelägna. Förstatsmakternas del är det av stor betydelse alt och andra berördamyndigheter och organ nära följer utvecklingen inom KrU1984/85:16 17 sitt kompetensområde och föreslår de åtgärder som bedömsnödvändiga. Det får därefter ankomma pä regering och riksdag all ta ställningtill ' förslagen och därvid göra erforderliga prioriteringar i fråga om användningenav tillgängliga reformmedel. Under hänvisning lill del anförda avstyrker utskottetmotionerna / 84:2074 samt 284 yrkande4 och 286 yrkande 3. Statliga insatser för konstnärer och andra kulturarbetarefrån vissa anslag på kulturbudgeten m. m. Statligt stöd till konstnärer ochandra kulturarbetare via kulturbudgeten utgår från anslagen Visningsersättningät bild- och formkonstnärer. Bidrag lill konstnärer, förkonstnärer och Ersättning ål författare m. fi. för utlåning av deras verkgenom bibliotek m. m. samt Ersättning till rättighelshavare på musikomrädet.Det bör också nämnas att inköp av konst genom görs varje årmed betydande belopp och att staten ger slöd lill vissa organisationer förkonstförmedling och formgivning. Möjligheten att fä statliga lån tillkonstnärlig utsmyckning och utformning av bostadsområden är en inletillräckligt uppmärksammad och utnyttjad möjlighet att berika vår miljö ochsamtidigt skapa arbetstillfällen för kulturarbetare. har underinnevarande förordat att lånetilläggel för konstnärlig utsmyckning ibostadsområden skall höjas (BoU 1984/85:13). Slutligen bör också nämnas attkulturarbetare sysselsätts genom arbelsmarknadspoliiiska åtgärder inomkultursektorn. De bidrag lill konstnärer m. fi. via kulturbudgeten somhar nämnts administreras av Rera olika organ och utgår i olika former. För allfä en överblick över dessa bidragsformer har inom ulskottskansliet upprättatsen tablå över dem och över de administrerande organen. Tablån fogas tillbetänkandet som bilaga 1. Som framgår av tablån är systemet inte enhetligtutformat. Detta har delvis sin förklaring i att olika bidragsformer vuxit framvid olika tidpunkter och efter olika önskemål från de berörda grupperna avkonstnärliga yrkesutövare. Medlen under anslaget Bidrag till konstnärer används tillkonstnärsbidrag, projektbidrag m. m. Konslnärsbidragen utgår för närvarandeunder ett, två eller . Ett- och tvååriga bidrag inkomstbeskattas inte.Däremot utgör de femåriga konstnärsbidragen beskattningsbar inkomst. Vid en av de delreformer som bidragit lill dagensutformning av statsbidragssystemet fördes de medel som dittills utgått i formav konstnärsbidrag till bild- och formkonstnärer under anslaget Bidrag tillkonstnärer m. m. över lill en fond benämnd bildkonstnärsfond.Fondmedlen skall användas till ersättning ål bild- och formkonslnärer för attkonst av deras hand som är i statlig ägo visas offentligt. Medel lill fondenanvisas under anslaget Visningsersätlning åt bild- och formkonslnärer. 2 1984/85. 13.sa/nl. KrU1984/85:16 18 Fördelningen av fondmedlen sköts av en inomkonstnärsnämnden verksam styrelse för bildkonstnärsfonden. Styrelsen förbildkonstnärsfonden har i enlighet med önskemål från konstnärernasorganisationer beslutat att fondmedlen skall användas pä olika sätt förbildkonstnärer och för övriga grupper, dvs. för konsthantverkare,tecknare/illustratörer, fotografer och arkitekter. För de senare gruppernaulgår bidrag i form av arbetsbidrag, all jämföras med de konstnärsbidrag somulgår under anslaget Bidrag lill konstnärer. För bildkonstnärerna inleddes den1 en treårig försöksverksamhet med s. k. grundersättning fränbildkonslnärsfonden. Ersättningen utgår med ca . beroende pä mottagarens inkomst. Maximal årsinkomst för atterhålla grundersättningen är . Principen förgrundersättningen är all den, om systemet bibehålls, skall utgå till dessmottagaren får pension med omprövning . Grundersättningen ärbeskattningsbar inkomst. Bild- och formkonstnärerna kan liksom tidigareerhålla projektbidrag frän anslaget Bidrag till konstnärer. (Se tablån i bilaga1.) Styrelsen för har regeringensuppdrag att utvärdera försöksverksamheten med grundersättning. De dittillsgjorda erfarenheterna redovisades i anslagsframställningen för /86. a. en mindre enkät till konstnärer som erhållit grundersättninggörs en summering av det nya systemets fördelar och nackdelar. Bland systemetsfördelar framhålls det faktum att konstnärerna får stöd i form av ersättning istället för bidrag, att fiera får slöd, att utbetalning i princip skall sketill uppnådd pensionsålder saml att ersättningen är inkomstrela-terad ochpensionsgrundande. Till nackdelarna hör, anförs det, att ersättningsbeloppenför närvarande är låga, all ersättningen är skattepliktig, att den kanmissgynna den som arbetar mer samt att det är svårt att bedöma kriteriet"dokumenterad femårig konstnärlig yrkesverksamhet". Styrelsen förbildkonstnärsfonden avser att göra en kompletterande utvärdering under våren1985 och därefter besluta om hur ersättningarna till bildkonstnärer skall varautformade fr. o. m. /86. bör enligt motion1983/84:1649 (fp) begära att de negativa effekterna av förändringen av bidragentill bild- och formkonstnärerna prövas sä att konstnärerna inte får minskadersättning totalt sett, sedan visningsersättning i form av grundersättning\nförts. Motionärerna påtalar all, eftersom den nya grundersättningen ärbeskattningsbar inkomst, en del av bidraget återgår till staten. Detta var intefallet innan grundersättningen infördes och då statsbidraget utgick i form avkonstnärsbidrag, dvs. ett- eller tvååriga konstnärsbidrag. Vidare betalarkonstnärerna ytterligare en del av grundersättningen i sociala avgifter.Regeringen bör därför enligt motionärernas mening pröva dessa effekter isamband med den pågående utvärderingen av det nya systemet. Utskottetvill försl erinra om att (prop. 1984/85:93) förelagts KrU1984/85:16 19 ett förslag till nya skatteregler som innebär att bidragbl. a. i form av grundersättning fr. o. m. taxering skall beskattassom A-inkomst och inte längre som B-inkomsi vilken sambeskattas med makes/makasB-inkomsl. Förslaget har tillstyrkts av kulturutskottet (KrU 1984/85:4 y) ochskatteutskottel (SkU 1984/85:28). Utskottet vill också erinra om all systemetmed beskattningsbar grundersättning införts i enlighet med önskemål framfördaav konstnärernas representanter i styrelsen för bildkonstnärsfonden. Utskottetutgår från att alla faktorer som påverkar bidragen till konstnärerna tas med iden ännu pågående utvärderingen av försöksverksamheten. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motion 1983/ 84:1649. Utskottet vill i detta sammanhangta upp frågan om de olika bidragsfor-/ner som växt fram och de olika organ somhandlägger bidragsfrågorna. Som framgår av vad utskottet redovisat i detföregående och av tablån i bilaga 1 är det system i vilket bidragsformernaadministreras svåröverskådligt. Utskottei är medvetet om alt det nuvarandesystemet vuxit fram under en följd av år med olika delreformer och all de olikabidragen utformats under medverkan av konstnärernas representanter.