bet · G801SfU3 · 1984-12-31 00:00:00 — I motion 1983/84:311 av RuneTorwald (c) och () hemställs alt som sin mening gerregeringen till känna behovet av möjlighet för lokal försäkringskassa att ivissa fall kräva läkarintyg utfärdat av viss föreskriven läkare redan frånförsta dagen vid kommande sjukdomsfall. I motion 1983/84:398 av RuneTorwald (c) och () hemställs att beslutar omlagändring i syfte att socialnämnden skall kunna omhänderta och fövallamissbrukares sjukpenning i enlighet med det anförda. I motion 1983/84:539 av KerstiJohansson (c) och () hemställs alt hos regeringen begäratt rätt till ledighet och ersättning för vård av anhörig införs i likhet medvad i motionen anförs. I motion 1983/84:774 av BengtLindqvist (s) hemställs att hos regeringen begär en översyn avreglerna för att möjliggöra ytterligare en ersättningsnivå för sjukpenning ochförtidspension i enlighet med vad som sägs i motionen. I motion 1983/84:775 av BengtLindqvist (s) hemställs all hos regeringen begär utredning omersättning för förlorad arbetsinkomst till anhöriga som deltar i rehabiliteringi enlighet med vad som sägs i motionen. I motion 1983/84:1185 av GörelBohlin (m) hemställs att hos regeringen begär en utredning för attåstadkomma en avgränsning av sjukdomsbegreppet i den allmänna försäkringen. 1 motion 1983/84:1187 av GörelBohlin (m) och () hemställs att hos regeringenföreslår ändring i lagen om allmän försäkring så att ersättning för resor tilloch från arbetet kan utges som ett alternativ lill sjukpenning. I motion 1983/84:1201 av KenthSkårvik (fp) och () hemställs att hos regeringenbegär en översyn av gällande regler innebärande alt resebidrag i stället försjukpenning kan utgå lill person som drabbas av olycksfall men ändå kanfullgöra sitt arbete. I motion 1983/84:1202 av MarianneStålberg (s) och () hemställs att hos regeringenbegär förslag om ändring i lagen 1 Riksdagenl984/85.11 saml. SfU1984/85:3 2 om allmän försäkring så att sjukpenningplacering avmänniskor som upphört att erhålla sjukbidrag görs i nivå med det gamla etableradeyrkets lönenivå. I motion 1983/84:1359 av m.fl. (vpk) (yrk. 1och 2 a) föreslås 1. alt hemställer att regeringen låter utredaförutsättningarna för att införa en allmän socialförsäkring som täcker allaformer av inkomstbortfall enligt motionens intentioner, 2.a) att hemställer att regeringen - i avvaktanpå förslag om genomgripande reform av socialförsäkringssystemet - tillriksdagen framlägger förslag som innebär att rehabiliteringsersättning utgårför att underlätta återgång till arbetsmarknaden efter skada eller sjukdom. (Motionen i övrigt behandlades i utskoltets betänkanden /84:19, 22, 24 och26.) I motion 1983/84:2494 av NilsCarlshamre m.fl. (m) (motivering i 2493) hemställs att hos regeringenbegär förslag till sådan komplettering av socialtjänstlagen att den medgermöjligheter för socialnämnd eller anhörig att förvalta missbrukares medel ienlighet med i motion 2493 angivna riktlinjer. Utskottet behandlar i detta betänkandeett flertal motioner väckta under den allmänna motionstiden vid riksmötet1983/84. Motionerna tar upp olika frågor som rör rehabilitering och behandlasunder skilda rubriker. I sammanhanget bör nämnas alt socialministern ibudgetpropositionen förutskickat att en utredning skall tillsättas för att seöver vissa grundläggande regler inom sjukförsäkringen i syfte att geförsäkringen en mer aktiv roll i både det sjukdomsförebyggande och detrehabiliterande arbetet. Därvid skall även vissa resurs-, ansvars- ochsamordningsfrågor avseende rehabiliteringsinsatserna ses över. I samband med att vid1981/antog en ny lag om vård av missbrukare i vissa fall (LVM)antogs också med verkan fr. o. m. ändringar i lagen(1962:381) om allmän försäkring (AFL) rörande utbetalning avalkoholmissbrukares socialförsäkringsförmåner. Ändringarna innebar att dediltillsvarande möjligheterna för försäkringskassa alt på ansökan avnykterhetsnämnd eller styrelse för utbetalasjukpenning, pension m. fl. ersättningar till kommun, make eller annanslopades. Däremot bibehölls en bestämmelse om att försäkringskassa kan betalaut pensionsförmåner till annan än den berättigade om denne är ur stånd altsjälv ha hand om pensionen. Bestämmelsen förtydligades så att detklart framgår att den gäller SfU1984/85:3 3 även i de fall den pensionsberättigade på grund av långvarigtmissbruk av beroendeframkallande medel år ur stånd att själv ha hand om sinpension. På detta sätt kom även narkotikamissbrukare att omfattas avbestämmelsen. Två motioner lar upp frågan om ell återinförande ävmöjligheten att omhänderta och förvalta en missbrukaressocialförsäkringsförmåner. 1 motion 1983/84:398 av och begärs att beslutar om en lagändring i syfte alt gesocialnämnd rätt att omhänderta och förvalta missbrukares sjukpenning. En sådanåtgärd är enligt motionärerna nödvändig för att möjliggöra en rehabilitering avmissbrukaren. Motionärerna i motion 1983/84:2494 av m.fl. begärförslag till sådan komplettering av socialtjänstlagen att möjlighet ges försocialnämnd eller anhörig att förvalta missbrukares socialförsäkringsförmåneroch studiestöd. Utskottet har tidigare avstyrkt bifall till motioner medsamma syfte som de förevarande (se senast SfU 1983/84:7). Utskollet hänvisadedärvid till att socialberedningen i sitt fortsatta arbete kommer att göra engenomgång av missbruksvården i landet och i samband därmed också kommer in påfrågan om socialförsäkringsförmåner, och utskottet ansåg att resultatet avdetta arbete borde avvaktas. Enligt vad utskottei erfarit väntas resultatet av socialberedningensarbete med en genomgång av missbruksvården föreligga . Utskottetvidhåller sin tidigare inställning att resultatet av delta arbete bör avvaktasoch utskottet avstyrker bifall till motionerna 398 och 2494. Enligt 3 kap. 7 § utgår sjukpenning vid sjukdom somförorsakar nedsättning av arbetsförmågan med minst hälften. tar i motion 1983/84:1185 upp frågan om enavgränsning av sjukdomsbegreppet i den allmänna försäkringen. Enligt motionärenär sjukdomsbegreppel oklart vilket har medfört att sjukpenningen på ett inteönskvärt sätt övergått till all bli ersättning för minskal välbefinnande ellerför bristande social anpassning. Exempelvis bör enligt motionären alkoholismoch narkoman! inte betraktas som sjukdom och grunda rätt till sjukpenning. Imotionen begärs därför en utredning för att åstadkomma en avgränsning avsjukdomsbegreppel i den allmänna försäkringen. Också den nu aktuella frågan ryms inom ramen försocialberedningens pågående arbete med en genomgång av missbruksvården.Socialberedningen skall nämligen enligt sina direktiv allsidigt överväga fråganom sjukpenningrätt för missbrukare och om beredningen kommer fram till allnuvarande regler helt eller delvis bör förändras, bör den överväga en annanersättningsform. Med hänsyn härtill anser utskottet att motion 1185 intepåkallar någon åtgärd. Såsom ovan nämnts utgår sjukpenning vid sjukdom somförorsakar nedsättning av arbetsförmågan med minst hälften. Försäkringskassankan, när det finns skäl därtill, påfordra att nedsättning av arbetsförmåganstyrks med läkarintyg. har i kungörelsen RFFS 1979:16 om 1 * 1984/85.11 saml. SfU 1984/85:3 4 kontrolli sjukförsäkrings- och föräldraförsäkringsärenden föreskrivit att åläggande förförsäkrad att förete läkarintyg får gälla tidigast fr.o.m. den sjunde dagenefter sjukanmälningsdagen. Undantag härifrån gäller dock i de fall en försäkradunder en tolvmånadersperiod uppburit sjukpenning vid sammanlagt sex tillfällenför än och utan att förete intyg av läkare. Idessa fall får ålägga den försäkrade att vid framtidasjukdomsfall förete läkarintyg då sjukpenning kan utgå. Vidarehar möjlighet att under pågående sjukfall kräva att denförsäkrade skall låta sig undersökas av en av angiven läkare. Bestämmelsernaom läkarintyg vid sjukskrivning har tidigare från försäkringskassehåll i vissafall tillämpats så alt föreskrivit att läkarintyg från en avkassan angiven läkare vid framtida sjukdomsfall skall företes fr.o.m. förstasjukpenningdagen. Förfarandet har emellertid av justitieombudsmannen ansettssakna stöd i gällande lagstiftning, en bedömning som delats avriksförsäkringsverket. Imotion 1983/84:311 av och begärs etttillkännagivande om behovet av möjlighet för lokal försäkringskassa att i vissafall kräva läkarintyg utfärdat av viss föreskriven läkare redan från förstadagen vid kommande sjukdomsfall. Motionärerna anser att en sådan åtgärd skullevara mycket verkningsfull för att komma till rätta med missbruk av försäkringenoch för att kunna se till att en sjuk person snabbt får adekvat behandling försina besvär. Enligt motionärerna kan denna målsättning inte uppnås inom ramenför nu gällande regelsystem. I motionen hänvisas till en rapport som avgivits ijuni 1983 av en arbetsgrupp i med deltagare från såvälförsäkringskassan som sjukvårds- och socialförvaltningarna och vars uppgift äratt följa upp missbrukares sjukskrivningar. Av rapporten framgår attarbetsgruppen anser det mycket angeläget med en revidering av nu gällandebestämmelser beträffande kassornas möjligheter att hänvisa till viss läkareäven i kommande sjukfall. Utskottetbehandlade vid föregående en motion med samma syfte (se SfU1983/84:2). Utskottet hade då inhämtat yttranden över motionen frånriksförsäkringsverket och , vilka båda hade avstyrktbifall till motionen med hänvisning till att man inom nu gällande regelsystemborde kunna uppnå motionens målsättning. Av verkets yttrande framgick också atten modifierad verksamhet med läkarintygsföreläggande utan ell absolut krav påall intyget skall företes från den anvisade läkaren eller vissa bestämdakategorier av läkare tillämpades vid i . Därmed hadedet varit möjligt att anpassa rutinerna till gällande regelsystem. Om enfortsatt uivärdering av åtgärderna visar att dessa varit ändamålsenliga och hargoda effekter i olika avseenden ansåg verket att man borde överväga att införagenerella rekommendafioner i frågan till försäkringskassorna. Mot dennabakgrund ansåg utskottet att någon åtgärd med anledning av motionen inte varpåkallad. SfU 1984/85:3 5 Enligt vad utskottet erfarit pågår f. n. inomriksförsäkringsverket en översyn av sjukkontrollkungörelsen och således avreglerna för krav på läkarintyg. Verket skall därvid också ta hänsyn till deerfarenheter som gjorts vid olika studier i syfte att försöka belysa deresultat och konsekvenser ett läkarintygsföreläggande medför. Utskottet, somvill understryka angelägenheten av att översynen bedrivs med skyndsamhet,anser att resultatet av denna översyn bör avvaktas innan vidtar någonåtgärd i frågan. Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motion 311. Ersättningför vård av anhörig Förmåner inom den allmänna försäkringen somersätter direkt inkomstbortfall vid vård m.m. av anhörig kan f. n. endast utgånär del gäller vård av barn, såsom föräldrapenning och vårdbidrag. Tillhandikappade personer kan utgå handikappersättning. Ersättningen äravsedd att täcka meruigifter på grund av handikappet såsom utgifter för att denförsäkrade måste anlita hjälp av annan i sin dagliga livsföring eller för attkunna förvärvsarbeta. Handikappersättning utgår med 65, 50 eller avbasbeloppet beroende på storleken av hjälpbehov och meruigifter. (S 1979:11), som tillkallades , skulle enligt sina direktiv bl. a.förutsättningslöst bedöma behovet av och möjligheterna att införa ett systemmed ersättning från den allmänna försäkringen för vård i hemmet av äldre,handikappad eller sjuk anhörig. Kommittén har numera avgivit sittslutbetänkande (SOU 1983:62) Ledighet för anhörigvård. I betänkandet föreslåsen rätt till ledighet från arbetet för vård av anhörig i vissa fall men avsamhällsekonomiska skäl har kommittén inte ansett att det finns förutsättningaratt nu föreslå någon rätt till ersättning från försäkringen. Motionärernai motion 1983/84:539 av och anser attanhörigvårdskommitténs förslag om en lagfäst rätt till ledighet frånförvärvsarbetet för vård av anhörig måste kompletteras med rätt tillersättning. Enligt motionärerna är det särskilt otillfredsställande all inteens vård i livets slutskede i hemmet kunnat bli föremål för förslag omersättning. Motionärerna framhåller att det finns beräkningar som visar att ettersättningssystem för vård av anhörig skulle leda tillsamhällsekonomiska besparingar. De begär därför förslag om rätt till ledighetoch ersättning för vård av anhörig. Anhörigvårdskommitténsovannämnda slutbetänkande har remissbehandlats och är f. n. föremål förberedning inom . Utskottei anser att denna beredning böravvaktas och utskottet avstyrker bifall till motion 539. tar i motion 1983/84:775 upp fråganom ersättning till anhörig som deltar i rehabilitering. SfU1984/85:3 6 av att de anhöriga, när en människa drabbas av etthandikapp, deltar direkt i rehabiliteringen och i de kurser som anordnas föranhöriga. Härigenom får de nödvändiga kunskaper om bl. a. hur en person somdrabbas av handikapp reagerar och vad olika skador/sjukdomar innebär. För altde anhöriga på ett aktivt sätt skall kunna delta i rehabiliteringsarbetet krävsdock att ersättning för förlorad arbetsinkomst utgår och motionären begär enutredning härom. Såsom inledningsvis nämnts har socialministern aviserat atthan har för avsikt att tillsätta en utredning för att se över vissagrundläggande regler inom sjukförsäkringen i syfte all bl.a. ge försäkringen enmer aktiv roll i rehabiliteringsarbetet. Utskottet förulsäller därvid att denfråga som tagits upp i motion 775 ryms inom ramen för den aviseradeutredningens arbete och motionen påkallar därför ingen åtgärd. Ersättning för resor lill och från arbetet som alternativtill sjukpenning Motionerna 1983/84:1187 av GörelBohlin och och 1983/84:1201 av och lill införande av en reseersättning som alternativ till sjukpenning i defall den försäkrade härigenom skulle kunna ulföra sitt arbete. I motion 1187begärs förslag om lagändring för att uppnå detta syfte medan i motion 1201begärs en översyn av gällande regler på så sätt att resebidrag i stället försjukpenning kan utgå till person som drabbas av olycksfall men ändå kanfullgöra sill arbete. Enligt motionärerna i motion 1187 är del vid skador i denedre extremite-terna inte ovanligt att hel sjukpenning utges av det skälet altden skadade inte kan ta sig till och från sill arbete trots all någon egentligförlust av arbetsförmågan inte föreligger. Om i stället ersättning för resankunde utgå från försäkringen skulle det innebära såväl fördelar för denförsäkrade som vissa besparingar i sjukpenningförsäkringen. Även i motion 1201framhålls besparingseffekten och motionärerna påpekar vidare att bedömningen avbehovet av reseersättning bör göras av läkare. I sill av godkända betänkande SfU 1982/83:23behandlade utskottei ett motionsyrkande om en översyn av försäkringskassornasreseersättningsnormer så att resa till och från arbetet kunde ersättas avförsäkringskassan i de fall man därmed kunde nedsätta sjukskrivningstiden.Utskollet uttalade därvid att nuvarande regler om ersättning för sjukresorgäller resekostnader som patienten har haft i samband med läkarvård ochsjukhusvård. Förslaget i motionen förutsatte således en genomgripandeförändring av regelsystemet och medförde också enligt utskottets meningbetydande avgränsningssvårigheter. Mot bakgrund härav var utskottet då inteberett att förorda en översyn av ersättningsreglerna med i motionen angivetsyfte. Med anledning av en i framställd fråga tillsocialministern om denne ämnade vidta några åtgärder i fråga om ersättning förresa till och från arbetet som alternativ till sjukpenning uttaladesocialministern bl. a. följande. SfU1984/85:3 7 avser han att se över vissa grundläggande regler då detgäller att ge sjukförsäkringen en mera aktiv roll i rehabihteringsarbetet ochhan anser att det finns anledning att i det sammanhanget pröva åtgärder av detslag som tagits upp i frågan. Mot bakgrund av socialministerns uttalande utgår utskottetfrån att den i motionerna 1187 och 1201 aktualiserade frågan kommer attbehandlas i den aviserade översynen. Mofionerna påkallar därför inte någonriksdagens åtgärd. Ersättningsnivån för sjukpenning och förtidspension Vid fullständig nedsättning avarbetsförmågan utgår hel sjukpenning och i annat fall utgår halv sjukpenning.Vad gäller förtidspension utgår hel sådan när arbetsförmågan är nedsatt så attendast en ringa del därav återstår. Är arbetsförmågan nedsatt i mindre grad menmed avsevärt mer än hälften utgår två tredjedelar av hel förfidspension och iövriga fall utgår halv förfidspen-sion. anför i motion 774 att det är mycketangeläget både ur rättvise- och rehabiliteringssynpunkt att ytterligare enersättningsnivå införs för sjukpenning och förtidspension och han begären översyn av gällande regler i detta syfte. I motionen framhålls att en personsom har kapacitet att arbeta exempelvis av normal arbetstid inte ärberättigad till sjukpenning eller förtidspension och således inte får någonkompensation för sitt inkomstbortfall på . Denna konstruktion motverkarrehabilitering och återgång i arbete och innebär - förutom negativa effekterför den enskilde - högre kostnader för samhället. Utskottet har tidigare behandlat motioner med samma syftesom den förevarande (se senast SfU 1982/83:19). Utskottet hänvisade därvid tillatt frågan tillhörde sjukpenningkommitténs ämnesområde. har därefter avgivit sittslutbetänkande (SOU 1983:48) Egenföretagares sjukpenning m. m., vari frågandiskuteras. Kommittén har emellertid inte lagt fram något förslag omytterligare nivå mot bakgrund av att ett sådant förslag skulle kräva närmareutredning såväl beträffande sjukdomsbegreppet som det allmänna syftet medsjukpenningförsäkringen. Kommittén har dock framhållit det angelägna i attfrågan får en snar lösning. Även denna fråga kan enligt utskottets mening rymmas inomramen för den av socialministern aviserade rehabiliteringsutredningen och någonriksdagens åtgärd med anledning av motion 774 är därför f. n. inte påkallad. Sjukpenninggrundande inkomst i samband med sjukbidrag I samband med beviljande av heltsjukbidrag sänks den tidigare sjukpenninggrundande inkomsten till noll kronor. SfU 1984/85:3 8 I motion 1983/84:1202 av ochMargareta begärs förslag om ändring i lagen om allmän försäkring isyfte att göra den sjukpenninggrundande inkomsten vilande under den tidsjukbidrag utgår. Motionärerna ger ett exempel på vad nuvarande regler kan medföra.En försäkrad som varit yrkesverksam blir sjuk och får heltsjukbidrag, varvid nollklassar personen isjukpenninghänseende. Den försäkrade blir därefter så pass återställd attsjukbidraget dras in men kan av något skäl inte återgå till sitt gamla arbete.Vederbörande anmäler sig då till arbetsförmedlingen och har rätt tillarbetslöshetsersättning enligt det gamla yrkets lönenivå, men om personen blirsjuk utgår sjukpenning endast i de fall den försäkrade är hemmamakeoch då med . Detta exempel visar enligt motionärerna på en brist isjukförsäkringssystemet som måste rättas till. Utskottetvill inledningsvis erinra om att sjukbidrag är en pensionsförmån som avlösersjukpenningen efter en längre tids sjukdom. Enligt utskottets mening är detdärför principiellt felaktigt att bibehålla den sjukpenninggrundande inkomstennär sjukbidrag börjat utgå. Med hänsyn härtill och till att den i motion 1202påtalade situationen torde höra till ovanhgheterna är utskottet inte berett attförorda en sådan ändring som begärts i motionen. m.fl. anför i motion 1983/84:1359 attgenom socialförsäkringssystemet skall medborgarna vara garanterade en allmängrundtrygghet och ersättning för inkomstbortfall vid sjukdom, arbetslöshet,handikapp och på ålderdomen. Trots omfattande socialpolitiska åtgärder finnsdet emellertid tillfällen när socialförsäkringssystemet inte ersätterinkomstbortfallet. Arbetslöshetsförsäkringen har stora brister ochsjukförsäkringen ger heller ingen fullständig trygghet vid sjukdom. Även omförbättringar givetvis kan ske inom ramen för den nuvarande socialpolitikenskulle enligt motionärerna den bästa lösningen vara ett enhetligtsocialförsäkringssystem, finansierat över statsbudgeten, som täcker allatillfällen av inkomstbortfall. Mot denna bakgrund begärs i yrkande 1 enutredning av förutsättningarna för att införa en allmän socialförsäkring somtäcker alla former av inkomstbortfall. I avvaktan på förslag om engenomgripande reform av socialförsäkringssystemet begärs i yrkande 2 a förslagsom innebär att rehabiliteringsersättning utgår för att underlätta återgångtill arbetsmarknaden efter skada eller sjukdom. Vadgäller frågan om införande av en rehabiliteringsersättning förutsätterutskottet att den frågan kommer att ingå i det aviserade utredningsuppdraget omrehabiliteringsfrågor. Motionsyrkandet i denna del bör därför inte föranledanågon åtgärd. Beträffande frågan om att införa en allmänsocialförsäkring har utskottet tidigare behandlat denna fråga i sitt avriksdagen godkända betänkande SfU 1982/83:14 med anledning av SfXJ1984/85:3 9 proposition 1982/83:3 om samordningsfrågor inom det socialpolitiskabidragssystemet. Utskottet underströk därvid angelägenheten av en bättresamordning inom bidragssystemet och ansåg att ett kommande samordningsarbeteborde syfta till ett successivt genomförande av en allmän socialförsäkring,varvid man borde inrikta sig på att skapa enhetliga regler för bidragssystemet.Med hänsyn till att denna målsättning för én allmän socialförsäkring redan ärfastlagd av anser utskottet att ytterligare utredning härom inte ärerforderlig. Utskottet avstyrker följaktligen även yrkande 1 i motion 1359. 1. beträffande/örva/nmgav missbrukares socialförsäkringsförmåner att avslår motionerna1983/84:398 och 1983/84:2494, 2. beträffandemissbrukares sjukpenningrätt att avslår motion 1983/84:1185, 3. beträffandeläkarintyg vid sjukskrivning att avslår motion 1983/84:311, 4. beträffanderätt till ledighet och ersättning för vård av anhörig att avslårmotion 1983/84:539, 5. beträffande ersättningtill anhörig som deltar i rehabilitering att avslår motion1983/84:775, 6. beträffandeersättning för resor till och från arbetet som alternativ till sjukpenning attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1187 och 1983/84:1201, 7. beträffandeersättningsnivån för sjukpenning och förtidspension att avslår motion 1983/84:774, 8. beträffandesjukpenninggrundande inkomst i samband med sjuk bidrag attriksdagen avslår motion 1983/84:1202, 9. beträffande enutredning om förutsättningarna för införande av en allmän socialförsäkring att avslår motion 1983/84:1359 yrkande 1, 10.beträffande rehabiliteringsersättning attriksdagen avslår motion 1983/84:1359 yrkande 2 a. SfU1984/85:3 10 Närvarande: (), (), ElisAndersson (c), (), (), (),(), (), (), (), (), Margö (vpk), (),() och (). Förvaltning av missbrukares socialförsäkringsförmåner(mom. I) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 3 som börjar med "Enligt vad" och slutar med "och2494." bort ha följande lydelse: Utskoltets moderata ledamöter har senast i en reservationtill betänkande SfU 1983/84:7 framhållit att det inte var välbetänkt attavskaffa möjligheten att på framställning av socialnämnd låta allmänförsäkringskassa utbetala pension eller sjukpenning till annan än denförsäkrade om denne på grund av allvarligt missbruk av alkohol inte själv börha hand om medlen. Reservanterna ansåg därför att regeringen borde lägga framförslag som gav möjlighet för försäkringskassa, att efter ansökan avsocialnämnd, utbetala olika socialförsäkringsförmåner till nämnden eller annanperson och att denna möjlighet skulle gälla förmåner som tillkom såvälalkoholmissbrukare som narkotikamissbrukare. Utskottet delar reservanternasuppfattning och tillstyrker därför bifall till motion 2494 som även innefattaren möjlighet att omhänderta studiesociala förmåner. Härigenom får även motion398 anses tillgodosedd. dels att utskottet under moment 1 bort hemställa 1. beträffande/örva/tmng avmissbrukares socialförsäkringsförmåner alt med bifall till motion1983/84:2494 och med anledning av motion 1983/84:398 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört.