bet · G801UU12 · 1984-12-31 00:00:00 — Det fannsdärför anledning att kräva all mottagarlandet självt skulle slå för en vissandel av dessa kostnader, i synnerhet när det gäller insatser av grundläggandebetydelse för landet. Utskottet var emellertid inte berett att förorda mycketrestriktiva regler, eftersom sådana skulle kunna försvåra satsningar påexempelvis landsbygdsutveckling och markvård. Deriktlinjer som utskottet uppdrog bör alltjämt gälla. Därmed tordeyrkande 3 i motion 1261 (m) få anses besvarat. Fyramotioner föreslår på olika sätt en föistärkning av livsmedelsbiståndet. Imotionerna 1529 och 977 föreslås att en del av det svenska livsmedelsöverskottetskall användas i utvecklingssamarbetet. Liknande önskemål finns i motion 2408som även föreslår att teknik för lagring och transport av spannmål bör ingå ibiståndet. I syfte att anpassa svenska livsmedelsråvaror till u-ländernasförhållanden och matvanor bör en livsmedelsforskning inledas. Utskottetvill med anledning av dessa motioner anföra att en betydande del av det svenskalivsmedelsbiståndet är bundet till upphandling i . I årets budgetförslagökar därtill de kvantiteter vete och matolja som genom WFP ställs lillu-ländernas förfogande, bl. a. i katastrofsituationer. Utöver dettamultilaterala livsmedelsbistånd används svenskt spannmål i det bilateralakatastrofbiståndet. Sammantaget beräknas det svenska livsmedelsbiståndet nästabudgetår uppgå lill 400 milj. kr. Detär utskottels bedömning att det svenska bundna livsmedelsbiståndels omfattningär väl avvägt i förhållande till aktuella behov. Mycket talar därtill för alteventuella ökningar av livsmedelsbiståndet även bör utgå i form av kontantstödför uppköp på världsmarknaden av de typer av livsmedel som är mest användbara idet aktuella fallet. I det bundna svenska livsmedelsbiståndet ingår endastrapsolja och spannihål. Undanlagsvis har även andra produkter utnyttjats, menerfarenheten visar att andra livsmedel av kostnads- och hanteringsskäl är mindrelämpliga. a. det skälet ställer sig utskollet tveksamt till möjlighetenatt med rim- UU1984/85:12 49 liga kostnader omvandla svenska livsmedelsråvaror på delsätt som föresläs i motion 1674. Förslaget i motion 2408 att inköp av spannmål förbiständsändamål skall ske till svenska inlösenpriser har utskottet tidigareavstyrkt med hänvisning till all detta vore en oriktig användning avbiståndsmedel. Utskottet har samma uppfattning . I vad gäller förslaget all tillhandahålla teknik förlagring m. m. är utskottet av uppfattningen all denna fråga bör bedömas påvanligt sätt inom ramen för programarbetet med mottagarländerna. Mot bakgrund av vad som ovan anförts om livsmedelsbiståndfår utskottet avstyrka mofionerna 977, 1529, 1674 och 2408. Bindning av svenskt bistånd till vissa produkteraktualiseras även i motion 492 om att ett visst svenskt flygplanssystem böroffereras till inom ramen för biståndssamarbetet och i motion 1160 omsamarbete mellan SIDA och seminslationen i . Som utskottet tidigare anfört i anledning av liknandeyrkanden (UU 1982/83:20) måste frågan om vilka varor och tjänster som skallkunna ingå i ett biståndssamarbete prövas i varje enskilt fall av den mottagandeparlen och den svenska bislåndsmyndigheten med utgångspunkt i gällande biståndspolitiskaprinciper. Utskottei anser sig för sin del inte ha anledning att göra någonnärmare bedömning av dessa båda förslag. Motionerna 492 och 1160 avstyrksdärför. 5.2 Samarbete med enskilda länder Propositionen (s. 81 85) Regeringen förordar attmedelsramarna för samarbelsländerna ökas med sammanlagt 45 milj. kr. Förslagenlill medelsramar för mottagarländerna och andra ändamål framgår av tabell 3.Enligt regeringens mening bör dock det icke landprogrammerade biståndet genomSIDA, främst anslagsposterna Regionala insatser och Katastrofer m. m. ävenfortsättningsvis i betydande utsträckning kunna användas för insatser iprogramländerna. Utvecklingssamarbetet med ligger väl i linje medlandets kris-plan som är inriktad på befolkningens basbehov och pååteruppbyggnad. Biståndet bör även fortsättningsvis omfatta betydande stöd förfiske och primärhälsovård saml import, bl. a. av reservdelar till fordon ochutrustning för eldistribution. Även traiisportsektorn bör komma i fråga försvenska insatser. Med hänvisning till krissituationen och de nu någotförbättrade möjligheterna för att tillgodogöra sig biståndet börmedelsramen för ökas med 10 milj. kr. till 115 milj. kr. 4 1984/85. UU1984/85:12 50 Biståndet till syftar iförsta hand lill alt bistå och aktivera de fattigaste grupperna. Det äremellertid svårt att på kort sikt väsentligt öka biståndet till de mesteftersatta ulan att biståndets kvalitet försämras. Importstödel, som omfattaröver hälften av medelsramen, bör koncentreras till enkla produkter ochinsatsvaror som förstärker landets infrastruktur. Det bör endast i begränsadutsträckning komma i fråga för industri-projekt. Inom ramen för insatseravseende infrastruktur och industri bör prioritet ges åt reservdelar ochunderhåll. Endast en mindre del av importstödel bör vara obunden. Regeringenförordar en oförändrad medelsram för . Utvecklingssamarbetet med syftar främst till attstödja strävanden till oberoende och ekonomisk utveckling.Insatserna avser att främja landsbygdens utveckling genom vattenprogram, utbildningoch stöd till regional förvaltning. förvaltning har på ett effektivtsätt utnyttjat svenska biståndsmedel. Den rådande svåra torkan i södra stora krav på fortsatt utbyggnad av vattenförsörj-ningsprogrammet.Regeringen föreslår en höjning av medelsramen för med 5 milj. kr. till85 milj. kr. Torkan i söder om har fått svårakonsekvenser för livsmedelsförsörjning, särskilt som en stor del avlandets befolkning bor i områden där jorden kraftigt eroderas. Situationen ilandet motiverar en utökning av del pågående långsikliga svenska stödet tillbl. a. markvård och livsmedelsförsörjning. Regeringen föreslår en höjning avmedelsramen för med 15 milj. kr. till 115 milj. kr. I genomförs en rad reformer inom ramen förett ekonomiskt stabiliseringsprogram och efter överenskommelse med IMF. Reformernasyftar till att övervinna landels ekonomiska kris. I ett övergångsskede innanreformerna burit frukt krävs dock särskilt stöd från en rad givare, bl. För att möjliggöra ökad import av insatsvaror soni behövs förjordbruksproduktionen förordar regeringen en höjning av medelsramen med 5milj. till 70 milj. kr. I jämförelse med flertalet andra programländer litarIndien till övervägande del till sina egna resurser. Del utländska biståndetspelar en förhållandevis liten roll i landets ekonomi. Sverigesutvecklingssamarbete med bör i ökad utsträckning inriktas på de mesteftersatta grupperna. Importstödet bör i högre grad kunna bindas och inriktaspå särskilda sektorer, främst del energisamarbete som inleddes /84.Därigenom kommer såväl utjämningsmålel som tillväxtmålel alt tillgodoses iutvecklingssamarbetet med . Regeringen förordar en höjning av medelsramenmed 10 milj. kr. till 350 milj. kr. Medelsramen för utvecklingssamarbetet med börhöjas med 5 milj. kr. till 50 milj. kr. Den ökade medelsramen bör göra detmöjligt att katastrofbiståndet, som på grund av ihållande torka utgått under enföljd av år, i fortsättningen ersätts av stöd för import av livsmedel.Höjningen UU1984/85:12 51 är även motiverad med hänsyn lill del storaimportberoendet i fråga om livsmedel och insatsvaror och landets förmåga atteffektivt tillgodogöra sig bistånd. Biståndet till syftar huvudsakligen till attförbättra försörjningen av den fattigaste delen av landsbygdsbefolkningen.Regeringen finner skäl att även fortsättningsvis inrikta biståndet pålandsbygdsutveckling inom områdena vattenförsörjning, hälsovård medfamiljeplanering och jordbruk samt konsulttjänster och bundet importstöd.Dessa prioriteringar ligger väl i linje med kenyansk utvecklingsplanering.Medelsramen för , 130 milj. kr., bör lämnas oförändrad. Utvecklingssamarbetet med bör även fortsättningsvisomfatta projekt som bl. a. syftar till att utveckla landets skogstillgångaroch till att förbättra de bristfälliga kommunikationerna. Importstöd böranvändas för all möta landels akuta försörjningsproblem och brist påreservdelar m. m. Därutöver bör lämnas utrymme åt insatser för att förbättrautnyttjandet av vattenkraftsresurserna i landet. Regeringen finner skäl att ökamedelsramen för med 5 milj. kr. till 65 milj. kr. Biståndet till syftar lill att minska beroendet avSydafrika genom att öka landels produktion av livsmedel och brännved och genomatt skapa arbetstillfällen för arbetskraft som är sysselsatt i Sydafrika.Insatserna bör därför bl. a. inriktas på att bedja jorderosionen genom t. ex.skogsplanteringsprojekt och på användning av arbetskraftsintensiv teknik.Regeringen föreslår en höjning av medelsramen för biståndet till med 10milj. lill 35 milj. kr. Anpassning och flexibilitet i biståndet lill Mofambique ärnödvändiga för att hjälpa landet i den nuvarande akuta krissituationen. Delsvenska biståndet syftar till att minska beroendet av den sydafrikanskaekonomin och till att förbättra livsmedelsförsörjningen. Biståndet bör därförinriktas främst på upprustning och underhåll av infrastruktur och industri samtpå stöd till familjejordbruken. Men hänsyn till den akuta försörjningskrisenbör ett omfattande och flexibelt importstöd utgå i form av enkla basvaror ochinsatsvaror. Regeringen föreslår att medelsramen för Mofambique höjs med 15milj. till 270 milj. kr. 1 biståndet till prioriteras utvecklingen främstinom gruv- och skogssektorerna. Syftet är att bidra lill landets oberoende ochatt öka kapaciteten för att få exportinkomster. I den krissituation därNicaragua nu befinner sig är flexibilitet i biståndet påkallad. Insatser somsyftar till alt både lindra livsmedelsbristen bör kunnages utrymme i samarbetet. kapacitet att ta emot utländskt bistånd ärgod. En ökning av stödet med 15 milj. kr. till 90 milj. kr. är motiverad, bl.a. mot bakgrund av den akuta försörjningskrisen i landet. Stödet till SriLankahar dominerats avvattenkraflsprojektet . Enligt den av beslutade fördelningenav medelsanvisningarna för projektet under budgetåren 1984/85-1987/88 (UU1983/ UU1984/85:12 52 84:15, rskr. 334) utgör behovet av nya medel /86 190 milj. kr. Därjämte beräknar regeringen 20 milj. kr. förstöd ål landsbygdsutveckling och undervisning. Medelsramen för Sri Länkaföreslås därför under /86 till 210 milj. kr. Regeringenvälkomnar att SIDA inlett förberedelser för ökade insatser till förmån för defattigaste befolkningsgrupperna. Regeringen förordar att biståndet lill5wflz(/anrfavvecklas enligt SIDA:s förslag. Det svenska biståndet syftar till all underlätta Tanzaniasstrukluromda-ning och till att vidmakthålla samhällsviktig industri- ochjordbruksproduktion. Det bör också bidra till att upprätthålla vissa socialasektorer och att göra landet mindre beroende av utländsk expertis och valuta.Biståndet bör främst inriktas på stöd ållivsmedelsproduktion, exporigrödor och industri som är av betydelse förjordbruket. Ett omfattande och flexibelt importslöd är nödvändigt för attupprätthålla utnyttjandet av produktionskapaciteten. Regeringen förordar enoförändrad medelsram om 460 milj. kr. Biståndsbehoven i är stora, och Sverigesengagemang i pappersproduktion och hälsovård kräver fortsall svenskfinansiering. För att komma till rätta med den produktionshämmande brislen påenergi bör vietnamesiska satsningar på smäskaliga energiprojekt ges ökat stöd.Regeringen finner även ett fortsatt importslöd motiverat. Importstödel börfrämst syfta till ökad tillväxt, bl. a. genom insatser som bidrar lill altförbättra kapaciletsutnyttjandel vid befintliga anläggningar. En sänkning avmedelsramen från 365 milj. kr. till 300 milj. kr. är motiverad med hänsyn tillatt de stora investeringsprojekten inom pappersproduktion och hälsovårdfärdigställts. Utvecklingssamarbetet med syftar till att bidratill landels ansträngningar att öka livsmedelsproduktionen, förbättra den faltigalandsbygdsbefolkningens levnadsförhållanden och skapa förutsättningar för ökadfolklig medverkan. a. stöd till ulsädesprogram, till kooperationen och lillsamhällstjänster för småbrukarfamiljerna bör kunna bidra till eneffektivisering av jordbruket. Regeringen föreslår en ökning av medelsramenmed 15 milj. kr. till 190 milj. kr. Biståndet lill bör i första hand tillgodoseutjämningsmålel och oberoendemålet. Genom insatser inom primärhälsovård ochundervisning bör stöd lämnas lill eftersatta befolkningsgrupper pålandsbygden. Importslöd och konsulttjänster bör främst inriktas på all stödjaZimbabwes ansträngningar alt minska landels ekonomiska beroende av Sydafrika.Importstödet bör företrädesvis utgå i bunden form. Regeringen föreslär enoförändrad medelsram om 125 milj. kr. Vissa landprogramkostnader upptar skalleroch sociala avgifter för fältpersonal som erläggs i . I enlighet medSIDA:s förslag föreslår regeringen att kostnader för försäkringsavgifter vidvaru- sändningar fortsättningsvis får belasta denna anslagspost.Medelsbehovet /86 beräknas till ett oförändrat belopp om 30 milj. kr. Utvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren1984/851985/86 (milj. ; avrundade belopp) -(- 15 Katastrofer m. m. metodutveckling m. m. -\- 5 -1-134,0 -1-179,0 I motion 1984/85:381 av MartinOlsson och (båda c) hemställs 1. att som sin mening ger regeringen lill kännavad som i motionen anförts om UU1984/85:12 54 a) att utvecklingssamarbetet medVietnam bör avslutas så snart som gällande bislåndsavtal gör detta möjligt, b) att inga nya avtal och ingaförlängningar av gällande avtal om utvecklingssamarbete bör träffas medVietnam, 2, att beslutar att de medel som på grund avavslutande av stödet till frigörs av det av regeringen föreslagnaanslaget på 300 milj. kr. /86 överförs till katastrofbistånd. I motion 1984/85:593 av BengtWesterberg m. fl. (fp) yrkandena 5 och 6 hemställs 5, att beslutar minska den föreslagna landramenför med 10 milj. 6. alt beslutar minska den föreslagna landramenför med 100 milj. kr. I motion 1984/85:844 av (m) yrkande 1hemställs 1, att avslår proposition 1984/85:100, bil. 5, avseendelandram för , 115 milj. kr. I motion 1984/85:1261 av PerPetersson m.fl. (m) yrkandena 6 9 hemställs 6. att riksdagenbeslutar all inga nya medel /86 tillförs landramen för , 7. att riksdagenbeslutar all landramen för sätts till 350 milj. kr., landramen förIndien till 310 milj. kr. samt landramen för till 110 milj. 8. att riksdagenbeslutar all landramen för sätts till 90 milj. kr., landramen förMozambique lill 240 milj. kr., landramen för till 100 milj. kr. ochlandramen för till 50 milj. 9. att riksdagenbeslutar att landramen för sätts till 80 milj. kr., till65 milj. kr.. lill 45 milj. kr., till 25 milj. kr.,till 75 milj. kr. och lill 175 milj. kr. I mofion 1984/85:1688 av () hemställs att uttalar sig för att stöd ges tillIPAL-planen och att detta sker inom ramen för biståndsanslag. I mofion 1984/85:1678 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) yrkandena 9 och 10 hemställs 9. att beslutar anslå 250 milj. kr. som landramför för /86, 10. att beslutar att som sin mening geregeringen lill känna, att den i budgetpropositionen 1986 bör förelägga en plan för snabbaste möjliga avveckling av biståndet till . I motion 1984/85:1680 av () hemställs attriksdagen som UU1984/85:12 55 sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om det svenska biståndet lill . I motion 1984/85:1681 av LarsHjertén m. fl. (m) hemställs att beslutar att inom landramen förbiståndsanslaget till anslå 10 milj. kr. lill de enskildaorganisationerna. I motion 1984/85:2406 av Hans GöranFranck m. fl. (s) hemställs att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande behovet avfortsatt långsiktigt utvecklingsbistånd samt behovet av katastrofbistånd tillVietnam. I motion 1984/85:2419 av LarsWerner m.fl. (vpk) yrkandena 511 hemställs 5. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag att inte längre skall varaprogramland, 6. all riksdagenbeslutar all landramen för skall bibehållas på 365 milj. 7. att riksdagenbeslutar att biståndet till ökas lill 110 milj. 8. att riksdagenbeslutar all upptas som programland och beviljas bistånd med 75 milj. 9. att riksdagenbeslutar att (Sydyemen) upptas somprogramland och beviljas bistånd med 25 milj. 10. att riksdagenbeslutar att beviljas bistånd med 3 milj. 11. att riksdagenbeslutar att biståndet lill ökas lill 285 milj. kr. I motion 1984/85:2422 av IvarVirgin m. fl. (m) hemställs att som sin mening ger regeringen lillkänna vad som i motionen anförts om utnyttjande av reservationsmedel inomlandramen för biståndet lill . Regeringens förslag tillmedelsramar för samarbetet med programländerna för svenskt bistånd framgår avtabellen på s. 53 i detta betänkande. I m-motion 1261 föreslås sänkningar av landramarna lillvissa länder. Motiveringen härför är budgetunderskott som påkallarbesparingar även på bislåndsanslagen men också specifika förhållanden i biståndetlill de olika länderna. I fråga om vissa länder, såsom och , finnsstora reservationer, vilket kan motivera en lägre medelsanvisning. I fråga omandra, såsom och , föreligger på grund av osäkerheten i landetsvårigheter att förmedla bistånd. UU1984/85:12 56 också i motion 1261 att det landprogrammerade biståndetallmänt bör ges mindre tyngd till förmån för ett ämnes- och projektinriktatbistånd. I fp-motion 593 föreslås sänkningar av landramarna tillAngola och ; i övrigt följer motionärerna propositionens förslag. Ävenc-motion 1678 föreslår en sänkning av landram men ansluter sig iövrigt till propositionens förslag. Det gör även vpk-motion 2419 utom i vadgäller , och , för vilka höjningar föreslås. Utskottet ansluter sig till de medelsförslag regeringengör beträffande landramarna lill , och . Desammanfaller med den bedömning SIDA gjort i vad gäller dessa ländersbislåndsbehov dock att en viss minskning sker i medelsanvisningen tillMozambique i förhållande lill SIDA:s anslagsframställning, vilket kan varamotiverat med hänsyn till svårigheterna just nu att förmedla bistånd till dettaland. Till följd härav avstyrks yrkande 5 i motion 593, yrkande8 i motion 1261 i vad avser ifrågavarande länder, yrkande I i motion 844,yrkande 11 i motion 2419, yrkande 9 i motion 1261 i vad avser ochyrkande 7 i motion 2419. I fråga om utvecklingssamarbetet med föreliggernio motionsyrkanden. I motionerna 1261 och 381 föreslås att inga nya medelanslås till och att biståndet dit avbryts med utgången av gällandeavtal. I motion 593 föreslås att landramen till minskas med 100 milj.kr. i förhållande till regeringens förslag och i motion 1678 att den minskasmed50 milj. kr. I den sistnämnda motionen föreslås därtill att regeringen börförelägga en plan för snabbaste möjliga avveckling av biståndet tillVietnam. Biståndet bör avslutas men återstående reservationsmedel utnyttjas förfortsatt stöd till de två sjukhusprojekten, heter det i motion 2422. Motion2419 föreslår en höjning av landramen lill 365 milj. kr. De motioner som förespråkar att biståndssamarbetet medVietnam bör avslutas gör det med motiveringen att bistånd inte bör utgå tillländer som för anfallskrig och ockuperar andra länder, som i Kampuchea.Vidare anförs att det i förekommer omfattande brott mot mänskligarättigheter, tvångsarbete m. m. Även i motion 593 framförs liknandeinvändningar mot utvecklingssamarbetet med , dock ulan något yrkande påatt samarbetet nu bör avbrytas. Även del i motion 1678 framförda kravet på enavvecklingsplan för biståndet till motiveras med fortsattaockupation av . Utskottet vill med anledning av de här redovisademofionerna anföra följande. Brott mot mänskliga rättigheter kan inte accepteras, likalitet som anfallskrig och militär ockupation av andra länder. Dennainställning har framfört till . Enligt utskottets uppfattningbör regeringen även inom ramen för utvecklingssamarbetet uttrycka oroför fortsatta ockupation av och klarlägga varför biståndsverksamheteni längden inte har. kunnat undgå att påverkas av situationen i landet. UU1984/85:12 57 När det gäller att bedöma om ettbiståndssamarbete bör avvecklas eller helt avbrytas med hänvisning till brottmot mänskliga rättigheter eller krigshandlingar finns det emellertid anledningatt göra noggranna överväganden. Det är enligt utskottets mening nödvändigtatt ta hänsyn till alla de inre och yttre omständigheter som bestämmer denpolitiska, sociala och ekonomiska situationen i ett land. Det är ocksåväsentligt att erinra sig under vilka förutsättningar ett biståndssamarbeteinleddes och vilket själva syftet är med värt bistånd till . Sedan utskottet med detta i åtanke gjort en samladbedömning och också tagit hänsyn lill att har ett ansvar för detmänskliga och ekonomiska kapital som nedlagts i de stora projekt vi engageratoss i, har utskottet kommit till slutsatsen att inte nu bör föreslånågon förändring av utvecklingssamarbetet med eller minska nästa årslandram för landet. Utskottet får därför, med hänvisning till vad utskottetanfört, tillstyrka regeringens förslag till landram för nästkommandebudgetår. I konsekvens härmed avstyrks yrkande 6 i motion 593 (fp), yrkande 6 imotion 1261 (m), yrkande 9 i motion 1678 (c), yrkande 6 i motion 2419 (vpk),motion 2422 och motion 381. En följd av det anförda bör enligt utskottets mening bliatt det inte finns anledning för att, på den grund här är fråga om,begära en plan för avvecklingen av biståndet till . Yrkande 10 i motion1678 avstyrks därför. Storleken av ett fortsatt bistånd till bör enligtutskottets uppfattning bl. a. bli beroende av vilket engagemang som kan kommaatt bli erforderligt i de projekt vi deltagit i. Utskottet villdärutöver inte göra något uttalande om det framtida biståndet till landet.Motion 2406 avstyrks därför. I motion 1261 (m) finns i yrkandena 7,8 och 9 ytterligareett antal förslag till sänkningar av landramarna för vissa länder det kommandebudgetåret. I vad gäller , , och föreslåsvissa sänkningar av de av regeringen föreslagna medelsramarna. I fråga omIndien och finns stora outnyttjade reservationer kvar under innevarandeårs biståndsanslag, vilka först bör utnyttjas, och i fråga om och Laosråder svårigheter att nå ut med ett effektivt bistånd. För , , , , Lesothooch Zam bia föreslås i motion 1261 i förhållande lill innevarande år oförändrade landramar. ' Utskottet anser att de belopp regeringen föreslagit, ochsom i flertalet fall överensstämmer med SIDA:s anslagsframställning, är rimligaoch tillstyrker därför dessa. Motion 1261 avstyrks följaktligen för ifrågavarandeländer. I detta sammanhang behandlar utskottet också några motionersom, ulan att föreslå förändringar av landramsbeloppen, rör samarbetet medSveriges programländer. Motion 1688 föreslår att stöd ges till den s.k. UU1984/85:12 58 IPAL-planen i och att detta sker inom Kenyaslandram. Enligt uppgifter i motionen är IPAL (in )ett tvärvetenskapligt projekt, initierat av och , syftande till attutveckla levnadsbetingelserna i Marsabitdistriktet. Det närmare innehållet i utvecklingssamarbetet mellanSverige och bör på sedvanligt sätt fastställas av SIDA och de kenyanskamyndigheterna. Utskottet finner det inte påkallat att uttalar sig iden fråga som aktualiseras i motionen, vilken därför avstyrks. I motion 2419 (vpk) yrkande 5 föreslås att intelängre skall vara programland för svenskt bistånd. Motiven härför är de brottmot mänskliga rättigheter som enligt beskrivningen i motionen begås i Kenya.Bl. a. nämns en massaker i nordöstra delen av landet då över tusen nomaderdödades. Som utskottei tidigare påpekat bör allvarliga brott motmänskliga rättigheter såsom den nämnda massakern kunna påtalas för ettmottagarland även i biståndssamarbetet. Om regeringen bedömer attutvecklingssamarbetet med något land av detta skäl bör förändras, får förslaghärom föreläggas . Något uttalande härutöver av synes intepåkallat. Med hänvisning härtill avstyrks yrkande 5 i motion 2419. I motion 1680 om och motion 1681 om Zimbabweföreslås att biståndet i högre grad skall inriktas på stöd åt en demokratiskutveckling i de båda länderna.