bet · G801JoU22 · 1984-12-31 00:00:00 — om informationsinsatser rörande ett biologiskt anpassatskogsbruk, m.m. I motion 1983/84:504 av AnitaBråkenhielm och (båda m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande2), att hos regeringen hemställer om åtgärder så att omfördelning avresurser inom skogsvårdsstyrelserna sker till informations- och utbildningsinsatserom ett biologiskt anpassat skogsbruk på sätt som i motionen anförts. I mofionen framläggs olika förslagfill åtgärder i syfte att möta den hotande skogsdöden. Det framhålls att tillföljd av försurningen inträffade förskjutningar i den kemiska balansen såsomurlakning och utfällning av metaller i giftiga koncentrationer och förändring imarkens näringssammansättning börjar att få betydelse för skogen, dess tillväxtoch hälsotillstånd. Skogsbruket riskerar att drabbas av miljardförluster iform av skador, minskad tillväxt, kvalitetsförsämring och minskadmotståndskraft mot insektsangrepp och andra sekundära skador i skogen. Där ärett biologiskt anpassat skogsbruk av väsentlig betydelse för att skapaförutsättningar för att vår skog, våra sjöar och vår miljö kan överleva. Blandviktiga åtgärder som kan nämnas för att åstadkomma en mera ekologiskt anpassadskogsproduktion är anpassning av produktions- och avverkningsmetoder till olikaväxtplatser, strävan efter längre omloppstider i skogen, mindrekalavverkningsytor och i speciellt känsliga områden återgång till ettgammaldags blädningsbruk. På försurningskänsliga marker är det också specielltviktigt att kvarlämna grenar, kvistar och virkesavfall på marken. Modernaskogsavverkningsmetoder med helträdsavverkning bör endast få användas inomområden som tål att det biologiska avfallet förs bort ur markerna.Flisproduktion, framför allt grönflisprodukfion, bör anpassas till markensbiologiska förmåga. Mot bakgrund av det anförda föreslår motionärerna att denhöjning av anslaget fill översiktlig skogsinventering, ÖSI - 9 milj. kr. - sombeslutats omfördelas till informationsåtgärder angående vikten avlångsiktigt biologiskt anpassat skogsbruk, bl. a. för att överleva försurningshotet. Med skogspolitiska beslut(prop. 1978/79:110, JoU 1978/79:30, rskr 1978/79:387) startades en s. k.översiktlig skogsinventering (ÖSI) över hela landet. Beslutet byggde på förslagav skogsutredning. 1 1984/85. JoU1984/85:22 2 propositionen anförde dåvarande jordbruksministern,statsrådet , bl, a. följande. Strukturrationaliseringen är etttidskrävande arbete. I avvaktan på att det skall ge resultat är det enligt minmening angeläget att skogsägarna för att kunna bedriva verksamheten rationelltsamverkar i ökad utsträckning inom de ägosplittrade områdena. Som underlag för planering av samverkan behövs enligtskogsutredningens uppfattning översiktliga skogsinventeringar. Utredningenanser att dessa inventeringar behövs i samhällsplaneringen som ett komplementtill den s. k. riksskogstaxeringen. Inventeringarna kan användas även somutgångspunkt för mer detaljerade skogsbruksplaner för enskilda fastigheter.Utredningen föreslår därför att staten aktivt stöder verksamheten medskogsinventeringar. Remissinstanserna är i huvudsak positiva till utredningensförslag i denna del. Synpunkter har framförts främst i fråga om inventeringarnasinnehåll och detaljeringsgrad. Några remissinstanser anser att det bör vara enskyldighet för varje skogsägare att ha en skogsbruksplan. För egen del anser jag att det är nödvändigt med etttillfredsställande planeringsunderlag på alla nivåer. Detaljeringsgrad ochinnehåll måste givetvis anpassas till behovet i det enskilda fallet. Denöversiktliga riksskogstaxeringen är därvid tillräcklig bl. a. för den typ avbedömningar som skogsutredningen har gjort i sina produktionsprogram. När detgäller bedömningar för delar av län är riksskogstaxeringen dock intetillräcklig. Detta har visat sig bl. a. i den fysiska planeringen både på lokaloch regional nivå där uppgifter med mer noggranna geografiska angivelserbehövs. Översiktliga skogsinventeringar av det slag som utredningen behandlarhar gjorts i relativt stor omfattning i norra . Detta har skett isamband med skogsvårdsstyrelsernas förmedling av statsbidrag och har avsevärtförenklat de administrativa rutinerna. Inventeringarna utgör också ett värdefulltunderlag för planeringen av skogsvårdsstyrelsernas verksamhet. Jag föreslårdärför att översiktliga skogsinventeringar i fortsättningen görs även i övrigadelar av landet. Inventeringarna bör i huvudsak koncentreras till mark som intetillhör storskogsbruket, som redan har tillfredsställande planeringsunderlag.Inventeringarna bör göras så enkla som möjligt utan att syftet med demförfelas. Verksamheten bör bedrivas i skogsvårdsorganisationens regi ochutformas i nära samråd med olika intressenter och i största möjligautsträckning samordnas med övrig inventeringsverksamhet. Ett viktigt användningsområde för de översiktligaskogsinventeringarna är att tjäna som underlag för skogsbruksplaner förenskilda fastigheter. Enligt riksdagsbeslutet borde statensvara för hela kostnaden för inventeringarna. För tiden den 1 januari-30juni1979upptogsunder anslaget Bidrag till skogsvård m.m. ett rambelopp av 5 milj.kr. För /81 fastställdes bidragsramen till 10milj. Därmed fullföljdes det beslut som fattades av våren 1979.Av ramen för översiktliga skogsinventeringar fick högst . disponerasför förbättrad kart- och fiygbildsförsörjning åt skogsbruket. För budgetåret1981/82 ökades ramen för översiktliga skogsinventeringar till 13 milj. kr. ochför /83 till 16 milj. kr. fattade beslut om vissaskogspolitiska åtgärder, m.m. (prop. 1982/83:145, JoU 1982/83:34, rskr 1982/83:156). JoU1984/85:22 3 beslutet irifördes en allmän skyldighet att avverka en delav den skog som är slutavverkningsmogen och att gallra yngre skog. Vidarebeslöts att det skulle finnas en skogsbruksplan för alla skogsfastigheter. Denya bestämmelserna i skogsvårdslagen trädde i kraft . Enligtpropositionen 1982/83:145 var det angeläget att inventeringarna kunde göras inågot snabbare takt än dittills så att upprättandet av skogsbruksplanerunderlättades. Andra begränsningar i planeringsresurserna m. m. gjorde dockatt det skulle komma att ta innan skogsbruksplaner kunde tas fram förhela landet. Utgångspunkten borde vara att alla brukningsenheter skulle ha enskogsbruksplan . Skogsägaren borde dock vara skyldig att skaffa enskogsbruksplan tidigare om den översiktliga skogsinventeringen för det aktuellaområdet hade genomförts. Med hänsyn till behovet av bl. a. underlag för nyaskogsbruksplaner ökades resurserna för de översiktliga skogsinventeringarna.Ramen räknades för /84 .upp med 12 milj. kr. till 28 milj. kr.Samtidigt underströks att alla möjligheter borde tas till vara för att sänkakostnaderna för insamling av data. Ett led i en sådan rationalisering varutnyttjandet av lämpligt kartmaterial. Det erinrades i sammanhanget om attstatens lantmäteriverk i samråd med bl. a. arbetade med enlångsiktsplan för kartframställning som borde kunna förbättra förutsättningarnaför de översiktliga skogsinventeringarna. För innevarande budgetår har rambeloppet för översiktligaskogsinventeringar med hänsyn bl. a. till behovet av nya skogsbruksplanerräknats upp med 9 milj. kr. till 37 milj. kr. Det sammanlagda rambeloppet förolika ändamål under bidragsanslaget uppgår till 350 milj. kr. Regeringen kanjämka fördelningen mellan de olika ändamålen. I årets anslagsframställning för /86föreslår en höjning av anslaget för översiktlig skogsinventering(ÖSI) i överensstämmelse med uppgjord femårsplan med ca 8,9 milj. kr.Skogsbruksplanekravet är det främsta motivet till att öka den ärligainventeringsarealen med syfte att möjligt uppnå ett tioårigt omdrev.Enligt styrelsen ger inventeringsmaterialet också goda möjligheter att arbetasystematiskt och rationellt med andra skogspolitiska medel. I de av antagna riktlinjerna förskogspolitiken betonas bl. a. rådgivningens betydelse. Rådgivning ochinformation är väsentliga inslag i skogspolitiken. Genom sådan verksamhetstimuleras skogsägarna att bedriva ett skogsbruk i linje med den fastställdapolitiken. Rådgivning och information kan ofta vara förebyggande i den meningenatt formella ingripanden med stöd av skogsvårdslagstiftningen kan undvikas. Enligt förordningen (1981:531) med instruktion förskogsstyrelsen och skogsvårdsstyrelserna skall varje skogsvårdsstyrelse inomsitt verksamhetsområde följa skogsbrukets tillstånd och utveckling och vidtaeller hos föreslå de åtgärder som behövs eller är lämpliga föratt åstadkomma en ändamålsenlig utveckling av skogsnäringen. JoU1984/85:22 4 relserna svarar för att samhällets skogspolitik omsätts ipraktiskt handlande. Bland särskilt angivna åliggandeningår att verka för och aktivt bedriva rådgivning och information i syfte attfrämja ett rationellt skogsbruk. Kostnaderna för skogsvårdsstyrelsernasrådgivningsverksamhet bestrids med medel från anslaget Skogsvårdsstyrelserna:Myndighetsuppgifter. Anslaget är för innevarande budgetår uppfört med . Uttryckt i tjänstgöringsdagar för allmänna myndighetsuppgiftermotsvarar detta ca , varav för rådgivning och information . I föreliggande motion föreslås enomfördelning av skogsvårdsstyrelsernas resurser. Den skulle betyda att vissaresurser ursprungligen avsedda för s. k. översiktlig skogsinventering i ställetutnyttjas för informations- och utbildningsinsatser. Dessa skulle berörabehovet av åtgärder för att möta den genom försurningen hotande skogsdöden, bl.a. genom ett långsiktigt biologiskt anpassat skogsbruk. Som framgår av den föregående redogörelsen utgörrådgivning och information väsentliga inslag i den nuvarande skogspolitiken.Skogsvårdsstyrelserna är de som närmast svarar för att fastställda riktlinjeromsätts i praktiskt handlande. Nära en tredjedel av styrelsernas allmännamyndighetsuppgifter består också av rådgivning och information. Det ankommerpå varje särskild skogsvårdsstyrelse att inom ramen för anvisade medel verkaför och aktivt bedriva sådan verksamhet i syfte att främja ett rationelltskogsbruk. gör i årets anslagsframställning /86 en bedömning hur rådgivningen bör inriktas . Styrelsen betonar därvid att ökad rådgivning i syfte att höjaambitionsnivån i skogsvården och vidmakthålla en god skogshygien bl. a. är avstor vikt med hänsyn till belastningen på skogen på grund avluftföroreningarna. Även vissa informationsinsatser om skogsskadorna anseskunna bli nödvändiga . I sammanhanget bör erinras om att regeringen i början avåret tillsatte en aktionsgrupp mot luftföroreningar och försurning med uppgiftatt samordna insatserna och föreslå ytterligare åtgärder som kan krävas för attbegränsa försurningens skadeverkningar. I gruppen ingick bl. a.generaldirektörerna för berörda centrala verk. Gruppen skulle arbeta snabbt.Inom ramen för denna aktionsgrupp har tillsammans med ,, lantbruksstyrelsen, , statens energiverk ochstatens industriverk utarbetat en aktionsplan mot luftföroreningar ochförsurning. Sakbedömningarna i planen omfattar den närmaste 10-årsperio-denfram till 1995. Förslaget omfattar ett åtgärdsprogram i ett 20-tal punkter,vari bl. a. ingår intensifierad information och rådgivning om skogsskadornas JoU1984/85:22 5 orsaker samt om möjliga åtgärder för att begränsa effekterna. Sådana föreslagna åtgärder inom skogsbruket är t. ex.begränsning av skogsgödsling och helträdsutnyttjande. Aktionsplanen är f. n. föremål för remissbehandling.Enligt ett lämnat interpellationssvar rörande åtgärder för attbegränsa försurningen av mark och vatten, m.m. har jordbruksministern aviseratatt en proposition i ämnet skall föreläggas under innevaranderiksmöte. Vad gäller motionärernas förslag att utnyttja vissa medelavsedda för den översiktliga skogsinventeringen för informafionsverksamhet villutskottet erinra om att uttalade sig för ett snabbaregenomförande av ifrågavarande inventeiring, bl, a. i syfte att underlättaupprättandet av skogsbruksplaner. Den av statsmakterna angivna utgångspunktenvar att alla bruksenheter i landet skulle ha en skogsbruksplan . Detbelopp om 9 milj. kr. som rambeloppet för översiktHga inventeringar räknats uppmed för innevarande budgetår har beräknats med hänsyn till behovet av nyaskogsbruksplaner. Utskottet finner mot nu angiven bakgrund att här behandladmotion, såvitt nu är i fråga, inte påfordrar någon ytterligareåtgärd. att lämnar motion1983/84:504 yrkande 2 utan ytterligare åtgärd. Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), (), (), (), (), MargaretaWinberg (s), (), (), (), BengtKronblad (s) och (vpk). och (båda c) anför: Skogsdödenbreder ut sig. är hårt drabbat. Vi börjar också se skador härhemma i . Orsakerna till skogsdöden kan vara många-markförsurning,luftföroreningar eller kombinafioner av detta samt annat som stressar trädentill döds. Genom påverkan får också trädet en sämre funktion, som slutar medatt trädet dör av stress, men det kan också dö av ett virus- ellerinsektsangrepp, som i sin tur beror på att trädet haft nedsatt motståndskraft. JoU 1984/85:22 6 Vi vet tillräckligt om försurningen för attkunna sätta in kraftfulla åtgärder för att begränsa försurningens orsaker. Utandröjsmål måste vi minska utsläppen av ämnen som förvärrar försurningen eller påannat sätt är skadliga. Samfidigt måste också forskningen byggas ut för att viskall få klarhet om orsaken till skogsdöden och om vad vi kan göra för attförbättra situationen nu och framöver. Det är emellerfid nödvändigt att vigenom forskning ökar kunskaperna, så att kommande åtgärder kan sättas in på ettalltmer underbyggt och effektivt sätt. Det är fråga om forskning såväl när detgäller försurningens orsaker och effekter som när det gäller åtgärder för attminska konsekvenserna av försurningen. Somtorde framgå av vad vi anfört räcker det inte med enbart informafions-ochutbildningsinsatser och andra skogsbruksåtgärder för att möta de hot motskogens framtid söm försurningen utgör. Det krävs också andra åtgärder, snabbasådana. Medhänvisning till de initiativ som tagit när det gäller minskningav svavelutsläpp, avgasrening på bilar och internafionellt arbete samt medförhoppning om att den aviserade propositionen med förslag till åtgärder motförsurningen snart kommer har vi avstått från att påyrka någon särskildriksdagens åtgärd med anledning av mofion 1983/84:504.