bet · G801BoU16 · 1984-12-31 00:00:00 — omanslag till byggnadsforskning och experimentbyggande m.m. (prop. 1984/85:100delvis) Regeringen har i proposition 1984/85:100 bilaga 13() under B 13 - B 16 (s. 90-101) föreslagit att 1. medge att beslut om stöd till byggnadsforskning,exkl. stöd till experimentbyggande, får meddelas inom en ram av 155 000 000 kr.under /86, 2. medge att beslut om stöd till byggnadsforskning,exkl. stöd till experimentbyggande, under budgetåren 1986/87 och 1987/88preliminärt får meddelas inom en ram av . 3. medge att beslut om lån till experimentbyggande får meddelas intillett belopp av . under /86 och att outnyttjad del avdenna ram får utnyttjas även under /87, 4. medge att beslut om lån till experimentbyggande under budgetåren1986/87 och 1987/88 preliminärt får meddelas intill ett belopp av 22 000 000kr. 5. under elfte huvudtiteln för /86 anvisa a. tillByggnadsforskning ett reservationsanslag av , b. tillLån till experimentbyggande ett reservationsanslag av , c. till Statens institutför byggnadsforskning ett förslagsanslag av , d. tillBidrag till ett reservationsan slag av . 2Motionerna m. m. Utskottetbehandlar i detta betänkande motionerna 1984/85: 911 av m. (s) vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förstärkt forskning om fastigheters drift och underhåll, 2139av m. fl. (m) vari såvitt nu är i fråga hemställs (14) att beslutar att under anslaget B 13 Byggnadsforskninganvisa ett reservationsanslag av . samt att inte bevilja någraanslagsramar för budgetåren 1986/87 och 1987/88, (15) att beslutar att under anslaget B 14 Lån till experimentbyggandeför /86 anvisa ett reservationsanslag av . samt attinte bevilja några anslagsramar för budgetåren 1986/87 och 1987/88, 1Riksdagen 1984/85.19 saml. BoU1984/85:16 2 2678 av () varisåvitt nu är i fråga hemställs att beslutar begära att regeringen intensifierar forskning och utveck ling av ventilation och värmeåtervinning ur frånluft (motionsyrkandet i övrigtbehandlas i betänkande BoU 1984/85:17), 2680 avInga Lantz m. fl. (vpk) vari såvitt nu är i fråga hemställs (2) att uttalar att en sammanställning av olikatyper av socialboendeexperiment bör göras som en service till kommuner ochbostadsföretag, (4) att uttalar att statens råd förbyggnadsforskning bör ges i uppdrag att kontinuerligt utvärdera pågåendeboendeexperiment, 2707 avUlf Adelsohn m. fl. (m) vari såvitt nu är i fråga hemställs (16) att som sin mening gerregeringen till känna att byggforskningsrådet (BFR) skall omorganiseras ienlighet med vad som i motionen anförts, (17) att som sin mening gerregeringen till känna att () skallomorganiseras i enlighet med vad som i motionen anförts. Företrädare för statens råd förbyggnadsforskning har inför utskottet lämnat synpunkter. Den nuvarande byggnadsforskningensinriktning och organisatoriska uppbyggnad lades fast genom av fattadebeslut . fattade således beslut ominriktningen och formerna för det statliga stödet till den allmännabyggnadsforskningen (CU 1982/ 83:30). Beslutet innebär i korthet att statensråd för byggnadsforskning (BFR) skall ha ansvaret även för den långsiktigakunskapsuppbyggnaden för byggsektorns behov genom att medverka till att byggaupp och stödja befintliga institutioner, främst vid universitet och högskolorsamt andra långsiktigt arbetande forskningsinstitut. Vidare syftar beslutettill att skapa en närmare samverkan mellan BFR och byggsektorns intressenter.Avslutningsvis innebär beslut att statens institut förbyggnadsforskning (SIB) fr. o. m. /85 finansieras med basanslagöver huvudtitel. Institutet kan dock även sökaprojektanslag från BFR och andra forskningsråd samt ta på sigforskningsuppdrag. Genom forskningspohtiska proposition (prop.1983/84:107 bil. 8) bereddes tillfälle att ta del av vad som anförtsom bl. a. forsknings-och utvecklingsverksamheten på byggområdet. Vad som härvidanfördes var i korthet följande. Regering och riksdag bör ange de övergripandeprioriteringarna i fråga om forskningens inriktning. Inom denna politisktdefinierade ram bör sedan forskarvärlden ha stor frihet att välja vilka problemsom skall undersökas och med vilka metoder som problemen skall angripas. BoU1984/85:16 3 Vidare uttalades att en rimligbalans bör upprätthållas mellan den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden och denmer tillämpade forskningen. En strävan angavs härvid vara att arbeta med helaforskningsprocessen, men med en tyngdpunktsförskjutning mot en mer långsiktigkunskapsuppbyggnad. Vad som i propositionen i dessa delar anförts gav intebostadsutskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande, utan förslagetföreslogs lagt till handlingarna (BoU 1983/84:31). '* 1 Byggnadsforskningens inriktning ochverksamhetsformer Föredragande statsrådet konstaterarvid sin bedömning av anslag till byggforskningsrådet att rådets verksamhetsplanmed de ändringar som förs fram av BFR i dess anslagsframställning ligger ilinje med vad som angavs i den forskningspolitiska propositionen våren 1984.Det finns enligt statsrådet därför inte skäl att i detalj diskutera planen. Tvåfrågor berörs dock. Den ena gäller gestaltnings- och miljöfrågorna, som enligtstatsrådets uppfattning i ökande utsträckning bör uppmärksammas, vilket ocksåBFR föreslagit. Den andra är byggforskningsrådets ambition att integrerainformations- och forskningsverksamheten. Enhgt föredragande statsrådetsuppfattning ger en sådan integrering bättre möjlighet att väljainformationsvägar och dokumentationsform m. m. efter varje projekts art. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 83) tas upp frågan omden långsiktiga kunskapsuppbyggnaden för byggsektorns behov ochforskningssamverkan med intressenterna på området. Härvid anförs bl. a. att denökade inriktningen på forskningssamverkan med intressenterna inte får ledatill en tyngdpunktsförskjutning mot den alltför markerat tekniskt inriktadeforskningen. Det anges vidare som angeläget att man även framöver slår vakt omden humanistiskt och samhällsvetenskapligt inriktade forsknings- ochutvecklingsverksamheten. Enligt föredragande statsrådet bör mot bakgrund häravhumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet, , ta ett större ansvarför den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom de områden som har relevans förbyggforskningen. Ett sådant ökat ansvarstagande kan enligt statsrådet inteåstadkommas utan att särskilda resurser ställs till förfogande. Medhänvisning härtill förordas att under återstoden av den nu löpandeplaneringsperioden (t.o.m. /87) sammanlagt 5 milj.kr. avde medel som anvisas till byggnadsforskning och experimentbyggande skalldisponeras av . Härav avser 4 milj.kr. byggnadsforskning och 1 milj.kr.experimentbyggande. Den av byggforskningsrådet stödda forskningen täcker ett.mycket vidsträckt ämnesområde där både teknisk, naturvetenskaplig, humanistiskoch samhällsvetenskaplig forskning ingår. Genom att bebyggelsen och den fysiskamiljön påverkar de flesta av samhällets aktiviteter är det också BoU 1984/85:16 4 naturligtoch nödvändigt att byggnadsforskningen har stor bredd. Detta innebär också attdet måste finnas en rimlig balans mellan forskningsinsatserna inom olikaämnesområden. som delar föredragande statsrådets uppfattningatt byggnadsforskningen inte får förskjutas mot en alltför tekniskt inriktadforskning, utan att den humanistiskt samhällsvetenskapliga forskningen måstevärnas, vill dock erinra om att BFR i inte ringaomfattning stödjer sådan forskning. Utskottet kan därmed också ställa sig bakomförslaget om att en begränsad del av de medel som under den nu löpandeplaneringsperioden anvisas till byggnadsforskning disponeras avhumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Ett större ansvarstagandefrån sida för den humanistiskt och samhällsekonomiskt inriktade byggnadsforskningenfår emellertid inte leda till att forskningsresurserna splittras. För att densamlade byggnadsforskningsverksamheten med sin sektorsövergripande karaktär påett kontinuerligt och effektivt sätt skall leda till uppsatta forskningsmålfordras även fortsättningsvis en övergripande samordning av hur de samladetillgängliga forskningsresurserna på området fördelas. förbyggnadsforskning har ett övergripande ansvar härför. Det måste ansesnaturligt att rådet även fortsättningsvis ges en centralt samordnande roll.Detta betyder att ett väl fungerande samråd måste etableras mellanbyggforskningsrådet och när det gäller fördelningen av debyggforskningsmedel som disponeras av . Enligt bostadsutskottetsuppfattning är detta en förutsättning för att den humanistiska ochsamhällsvetenskapliga byggnadsforskningen ger den avsedda relevansen för ochknytningen till byggnadsforskningen i övrigt. Vad utskottet nu anfört om denhumanistiskt och samhällsvetenskapligt inriktade byggnadsforskningen börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Imotion 911 (s) begärs ett tillkännagivande om behovet av förstärktforskning om fastigheters drift och underhåll. Enligt motionärerna harkostnaderna för drift och underhåll relativt sett ökat sin andel av de totalaförvaltningskostnaderna. Det anges mot bakgrund härav vara nödvändigt att enstörre andel av byggforskningens resurser används till forskning om drift ochunderhåll. Kan dessa kostnader pressas ned torde också benägenheten att bygganytt och att reparera och bygga om fastigheter komma att öka. Kostnadsutvecklingenför fastigheters drift och underhåll har varit snabb. Det fåranses viktigt att insatser görs för att ta fram kunskaper och lösningar som kanminska dessa kostnader utan att avkall görs på förvahningens kvalitet.Betydande statliga insatser har också gjorts på området . Sedanslutet av har sålunda statens råd för byggnadsforskning gjortkontinuerliga satsningar på forskning kring drifts- och underhållsfrågor. m. /85 har byggforskningsrådet ägnat ytterligareuppmärksamhet åt denna forskning. Under den nu löpande treårigaverksamhetsperioden beräknas drygt 7 milj.kr. per budgetår komma att satsas påforskning kring drift och underhåll. Genom samfinansieradeforskningsprojekt mellan BFR och olika intres- BoU 1984/85:16 5 senterpå området har dessutom ytterligare medel kunnat tillföras forskningen kringförvaltningsfrågor i vid mening. Enligt rådets bedömning torde därtillforskningsvolymen kunna ökas ytterligare genom en utökad samfinansiering medintressenterna. Motbakgrund av vad som ovan anförts kan utskottet konstatera att betydande statligaforskningsinsatser görs och även planeras inom området för fastigheters driftoch underhåll. kan den samfinansierade forskningsvolymen förväntasöka. Utskottet är med hänvisning härtill inte berett att nu förorda enytterligare ökning av forskningsinsatserna på detta område. Motion 911 (s)avstyrks. Imotion 2678 (c) framhålls att täta och välventilerade hus med värmeåtervinningur frånluft är en framkomlig väg att minska behovet av uppvärmningsenergi. Medhänvisning härtill hemställs i motionen, såvitt nu är i fråga, att regeringenskall få till stånd en intensifierad forskning och utveckling av ventilationoch värmeåtervinning ur frånluft. Frågorkring ventilation och värmeåtervinning har uppmärksammats i en radforskningsprojekt som stötts och stöds av BFR. Även flera med stöd av rådetuppförda experimentbyggnadsprojekt innefattar lösningar på området som bedömtssom tekniskt intressanta. Motion 2678 (c) avstyrks med hänvisning till pågåendeforskningsarbete m. m. Enligtmotion 2680 (vpk) behövs ett riktat stöd till kollektiva boendeformer,satsning på erfarenhetsåterföring, information och fler försök med nyaboendeformer. Som ett led i förverkligandet av denna utveckling bör enligtmotionärerna en sammanställning av olika typer av sociala boendeexperimentgöras som en service till kommuner och företag - yrkande 2. Vidare föreslåsriksdagen uttala att statens råd för byggnadsforskning kontinuerligt bör göraen utvärdering av pågående boendeexperiment - yrkande 4. Enförutsättning för att erhålla stöd från statens råd för byggnadsforskning ärbl. a. att det aktuella forskningsprojektet skrifthgen redovisas i enforskningsrapport eller motsvarande. Detta betyder att en dokumentation sker avvarje enskilt projekt. Flertalet av dessa rapporter återges också i notisform inågon av de publikationei" som rådet kontinuerligt ger ut. För vissaämnes- och problemområden görs dessutom av och till sammanställningar avavslutade och pågående projekt. Medforskningsstöd från BFR har sålunda vid tekniska högskolan i gjorts en sammanställning avsåväl genomförda som projekterade kollektivhusprojekt i vid mening. Vad imotion 2680 (vpk) yrkande 2 föreslagits är därmed i inte ringa grad tillgodosettutan någon åtgärd. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om denav byggforskningsrådet uttryckta ambitionen att söka integrera informations-och forskningsverksamheten - en integrering som enligt vad föredragandestatsrådet anger i budgetpropositionen (bil. 13 s. 95) ger bättre möjlighet attvälja informationsvägar och dokumentations-form efter varje projekts art.Bostadsutskottet delar denna bedömning. BoU 1984/85:16 6 ärinte i första hand informationsmängden, utan snarare informationens utformning,inriktning och spridning som avgör hur effektiv den blir. Motion 2680 (vpk)avstyrks med hänvisning till det anförda. Isitt betänkande BoU 1983/84:31 (s. 7) redovisade bostadsutskottetutvärderingsverksamheten med anknytning till den. av statens råd förbyggnadsforskning finansierade forskningen. Med utgångspunkt i dennaredovisning uttalade utskottet att det pågick en omfattande utvärderingsverksamhetmed anknytning till den av byggforskningsrådet finansierade forskningen. bedömning står fast och motion 2680 yrkande 4 avstyrks medhänvisning härtill. Moderata samlingspartiet tar i sin partimotion 2707upp frågan om verksamheten vid statens råd för byggnadsforskning samt vidstatens . Imotionens yrkande 16 hemställs att verksamheten vid byggforskningsrådet skallomorganiseras. Enligt motionärerna bör rådet som institution under kommandefemårsperiod starkt minskas (eller möjligen avvecklas). Ansvaret för denrelevanta verksamheten bör överflyttas till andra huvudmän och övrig verksamhetskall enligt förslaget läggas ned. förordas att högskolan bör ges ettökat inflytande över byggforskningen. Imotionens yrkande 17 hemställs om en motsvarande omorganisation avbyggforskningsinstitutet. I sin motivering härför anför motionärerna att densamhällsvetenskapliga forskning som utförs bl. a. vid byggforskningsinstitutetbör överföras till humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet.Institutets övriga verksamhet kan enligt förslaget antingen organiseras iaktiebolagsform och bedrivas i privat regi eller läggas direkt under detekniska högskolorna. Detav fattade beslutet om inriktningen och formerna för statensstöd till den allmänna byggnadsforskningen innebär bl. a. attbyggforskningsverksamheten skall knytas närmare till högskolor ochinstitut. Vad i motion 2707 anförts i denna del får mot bakgrund härav mera ansesvara en markering av innebörden av beslut än en i principfråganannorlunda inställning. Detovan refererade riksdagsbeslutet innebär bl. a. att byggforskningsrådettilldelats en central roll när det gäller byggnadsforskningens framtida utvecklingoch uppbyggnad. Det är enligt utskottets uppfattning mot bakgrund härav varkenrealistiskt eller önskvärt att vidta de organisatoriska ändringar iverksamheten vid rådet som föreslås i motion 2707 (m) yrkande 16.Motionsyrkandet avstyrks med hänvisning till vad utskottet ovan anfört. har genom riksdagsbeslut givitsställningen av en självständig institution med eget ansvar för en långsiktig kunskapsuppbyggnad inom byggnadsforskningen. BoU1984/85:16 7 verksamhet skall bl. a. riktas in mot stora ochtvärvetenskapliga frågeställningar som kräver ett långsiktigt inriktat arbete.Även byggforskningsinstitutet har alltså tilldelats en viktig och central rolli den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden för byggsektorns behov.Bostadsutskottet är med hänvisning härtill inte berett att biträdamotionsyrkandet om att institutet skall omorganiseras och överföras iprivat ägo. Motion 2707 (m) yrkande 17 avstyrks sålunda även i denna del. 4.3 Ramar och anslag Vad i budgetpropositionenföreslagits beträffande ramar för /86 tillstyrks av utskottet. Beträffande ramar för budgetåren 1986/87 samt 1987/88föreslås i budgetpropositionen dels att beslut om stöd till byggnadsforskningunder budgetåren 1986/87 och 1987/88 preliminärt skall få meddelas inom en ramav 90 resp. 50 milj.kr., dels att beslut om stöd till experimentbyggande underbudgetåren 1986/87 och 1987/88 preliminärt skall få meddelas inom en ram av 22resp. 12 milj. kr. I motion 2139 (m) motsätter sig motionärerna att någraramar fastställs för de aktuella budgetåren. Vad beträffar byggforskningsrådetsker detta med hänvisning till att stor osäkerhet råder om hur verksamhetensinriktning och omfattning bör vara . Vidare åberopar motionärerna -yrkande 14 såvitt nu är i fråga - det samhällsekonomiska läget och ett kraftigtminskat bostadsbyggande. Vad gäller byggforskningsinstitutet anför motionärerna-yrkande 15 såvitt nu är i fråga - att de reserverade medlen är stora och atten viss minskning av verksamheten av samhällsekonomiska skäl bör ske. Som utskottet tidigare anfört är det primära målet förstatens stöd till byggnadsforskningen att åstadkomma en långsiktigkunskapsuppbyggnad för byggsektorns behov. För att nå detta mål fordras enligtbostadsutskottets mening dels långsiktiga ställningstaganden, dels att medeltill viss del reserveras än i taget. Endast härigenom kanen nödvändig fasthet i forskningsinstitutionernas verksamhet garanteras. Enosäkerhet om medelstilldelningen skulle dessutom kunna öka risken för enalltför kortsiktig anpassning av forskningen. Genom det system med preliminäraramar som tillämpats får enligt utskottets mening godtagbaraförutsättningar anses ha skapats för en fast och långsiktig finansiering av deforskningsprojekt som kräver detta. Enligt utskottets mening bör därför även fortsättningsvisen långsiktig medelstilldelning garanteras genom preliminära beslutsramar.Regeringsförslaget tillstyrks i vad avser preliminära ramar för budgetåren1986/87 och 1987/88. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion2139 (m) yrkandena 14 och 15, båda motionsyrkandena såvitt nu är i fråga. I budgetpropositionen föreslås att till anslag tillbyggnadsforskning anvisas ett reservationsanslag av 162 milj.kr. för budgetåret1985/86. BoU 1984/85:16 8 Med hänvisning till ett minskat bostadsbyggande ochdet samhällsekonomiska läget föreslås i motion 2139 (m) yrkande 14 såvitt nuär i fråga att anslaget till byggnadsforskning /86 skall minskas med 40milj. till 122 milj. kr. Bostadsutskottetdelar inte motionärernas bedömning av möjligheterna att minska anslaget tillbyggnadsforskning. Det i budgetpropositionen förordade anslagsbeloppet är bl.a. ett utfall av tidigare beviljade ramar och av tidigare fattade beslut ombyggnadsforskningens inriktning och verksamhetsformer. Motion 2139 (m) yrkande14 avstyrks såvitt nu är i fråga. Regeringsförslaget tillstyrks av utskottet. Regeringenförordar i budgetpropositionen att till anslag till lån till experimentbyggandeför /86 skall anvisas ett reservationsanslag av 37 milj. kr. Imotion 2139 (m) yrkande 15 såvitt nu är i fråga hävdas att anslaget tillexperimentbyggande kan minskas med 17 milj. kr. till 20 milj. kr. Detta skermed åberopande av att de reserverade medlen på anslaget är stora och att enminskning av verksamheten vid rådet bör ske av samhällsekonomiska skäl. Bostadsutskottethar tidigare (BoU 1983/84:31 s. 8) hävdat uppfattningen attexperimentbyggnadsverksamheten är ett värdefullt medel att omsätta resultatenav forsknings- och utvecklingsarbetet i praktisk tillämpning. Det är därförnödvändigt att stödet till experimentbyggande ligger på en nivå som motsvararde insatser som görs på forskningssidan. Utskottet tillstyrker med hänvisningtill detta sitt tidigare ställningstagande vad i budgetpropositionenföreslagits beträffande anslag till experimentbyggande. Motion 2139 (m) yrkande15 avstyrks därmed såvitt nu är i fråga. budgetpropositionen föreslagits beträffande anslag i övrigt tillstyrks avutskottet. 1. beträffande den humanistiskt och samhällsvetenskapligt inriktadeforsknings- och utvecklingsverksamheten att med anledning av vad somi regeringsprotokollet anförts som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 2. beträffande förstärkt forskning om fastigheters drift och underhållatt avslår motion 1984/85:911, 3. beträffande intensifierad forskning och utveckling av ventilation ochvärmeåtervinning ur frånluft att avslår motion 1984/85:2678, 4. beträffande kollektiva boendeformer att avslår motion1984/85:2680 yrkandena 2 och 4, 5. beträffande verksamheten vid statens råd för byggnadsforskning samtvid att avslår motion 1984/85:2707yrkandena 16 och 17, BoU 1984/85:16 9 6. beträffande ramar för /86att med bifall till regeringens förslag medger att beslut a. om stöd tillbyggnadsforskning, exkl. stöd till experimentbyg gande, får meddelas inom en ram av . under /86, b. om lån tillexperimentbyggande får meddelas intill ett belopp av . under /86 och att outnyttjad del av denna ram får utnyttjas även under /87, 7. beträffande ramar för budgetåren 1986/87samt 1987/88 att riksda gen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:2139 yrkandena 14 och 15, båda motionsyrkandena såvitt nu är i fråga, medger att beslut a. om stöd tillbyggnadsforskning, exkl. stöd till experimentbyg gande, under budgetåren 1986/87 och 1987/88 preliminärt får meddelas inom en ram av . b. om lån tillexperimentbyggande under budgetåren 1986/87 och 1987/88 preliminärt får meddelas intill ett belopp av . 8. beträffande anslag till byggnadsforskning att med bifalltill regeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:2139 yrkande 14 såvittnu är i fråga till Byggnadsforskning för /86 under elftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 9. beträffande anslag till lån till experimentbyggande att medbifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:2139 yrkande15 såvitt nu är i fråga till Lån till experimentbyggande för budgetåret1985/86 under elfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av 37 000 000kr., 10. beträffande anslag i övrigt att medbifall till regeringens förslag för /86 under elfte huvudtitelnanvisar a. till ett förslagsanslag av , b. till Bidragtill ett reserva tionsanslag av . Närvarande:Kjell A. (), (), (), (), (), (), (), KerstinEkman (fp), (vpk), (), (), RuneEvensson (s), (), () och (). BoU 1984/85:16 10 Kollektiva boendeformer (mom. 4) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 5börjar "En förutsättning" och på s. 6 sliitar "hänvisninghärtill" bort lyda: Dethar skett en markant förändring av hushållsstrukturen. Antaletsmähushåll har ökat kraftigt, och hushåll som består av en eller två personerär den dominerande hushållstypen. Särskilt uttalad har denna utvecklingvarit i storstadsområdena. Det kan mot bakgrund härav vara motiverat att somföreträdare för kommunisterna gör i sin motion 2680 ställafrågan: Var finns de bostäder som passar för framtidens familjer? Runtom i vårt land pågår en rad experiment och försök där nya boendeformer prövas.Det gäller bl. a. samordning av för äldre med vanliga lägenheter,små flerbostadshus med 5-6 lägenheter och en rad gemensamma utrymmen, bostäderför storfamiljer och kollektivhus med service. Någonting som kan betecknas somen mellanform mellan de stora kollektivhusen med service ochstorfamiljsbostaden har utvecklats av den s. k. BIG-gruppen (arbetsgruppen bo igemenskap) med stöd från byggforskningsrådet. I fastigheter för meljai 15 och40 hushåll har de enskilda lägenheterna gjorts mindre än normalt, och härigenomfrigjorda ytor har använts till gemensamma utrymmen. Somframgår av ovanstående kortfattade framställning har redan en rad alternativa -kollektivt inriktade - boendeformer kommit till stånd varifrån inspiration ocherfarenheter kan hämtas. Detta fordrar dock att kunskapen om och erfarenheternafrån dessa genomförda projekt sprids till berörda parter, dvs.