bet · G801UU3 · 1984-12-31 00:00:00 — omverksamheten inom m. m. Med redogörelse /85:8, dateradden , har den svenska delegationen vid överlämnat berättelse rörande församlingsmötenaunder tiden (35:e sessionen). Med skrivelse 1984/85:68, daterad , harregeringen överlämnat redogörelse för verksamheten inom . I motion 1983/84:1668 av IngridSundberg (m), som behandlas i detta sammanhang, yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförts om behovetav ökade insatser för att förstärka kultursamarbetet mellan ochEG, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omangelägenheten av nära, omfattande och varaktiga kulturella förbindelser medEG. Församlingens 35:e session har påsedvanligt sätt varit uppdelad i tre delar, vilka ägt rum vid sätei . En s. k. minisession hölls i 1983.Formellt utgjordes detta möte av ett sammanträde med det ständiga utskottet,som agerade på den pariamentaris-ka församlingens vägnar. Vad gäller de politiska frågorna har Turkieifrågandominerat församlingens arbete under dess 35:e session. Församlingens debatteroch ställningstagande har dels gällt läget i , dels frågan omgodkännande av fullmakterna för den turkiska delegation som utnämndes efterparlamentsvalet i . Församlingen har uttalat sigkritiskt till del rådande lägel i vad gäller respekten för de mänskligarättigheterna. Godkännande av de fullmakter som presenterades för församlingenvid januarimötet visade sig vara en kontroversiell fråga och ledde inte tillnågot ställningslagande under den 35:e sessionen. I enlighet medprocedurreglerna intog dock de turkiska delegaterna tills vidare sina platser iförsamlingen och dess utskott. 1 1984/85. UU1984/85:3 2 Cypernfrågan har under den aktuellaperioden fått en något mer undanskymd behandling. Ständiga utskottetdiskuterade dock läget i efter den ensidiga förklaringenom en turkcypriotisk stat omfattande norra delen av ön. Ständiga utskottetverkade i det sammanhanget för att ministerkommittén skulle ta ett nyttinitiativ, syftande till en reakfivering av de interkommunala samtalen mellande två befolkningsgrupperna på . Vad gäller övriga politiska frågor med europeiskanknytning har spörsmålet om europeiskt samarbete kommit attfå en alltmer framträdande plats i församlingens arbete. Detta frågekomplexberör bl. a. förhållande till EG. Vidare har ESK-processen berörtsunder den 35:e sessionen. har i det sammanhanget betraktatssom ett viktigt led i denna process; den tyska minoritetens situation iSovjetunionen har under den gångna sessionen diskuterats. Beträffande politiska frågor rörande den internationellautvecklingen i stort har församlingen under den 35:e sessionen haft en debattom och i en rekommendation till ministerkommittén formuleratsina synpunkter på de olika aspekterna av konflikterna i denna region. Församlingen har också under den 35:e sessionen diskuteratöst-västför-bindelserna utan att kunna enas om någon resolution ellerrekommendation. Församlingens arbete har i övrigt berört alla de områdensom täcks av dess fjorton utskott. Bland de ekonomiska frågorna må nämnasarbetslösheten och sysselsättningen i samt läget för stålindustrin iEuropa. Vad gäller de juridiska frågorna har församlingen behandlat hurproceduren rörande bevakning och behandling av frågor rörande mänskligarättigheter kan förbättras. Sociala frågor, kultur- och utbildningsfrågor,befolknings-och flyktingfrågor samt miljöfrågor är andra frågor som behandlatsav församlingen . Ministerkomttiittén har hållit två möten ochställföreträdarna samlats tio gånger. På ministerkommitténs dagordning har,liksom på församlingens, stått frågan om öst-västrelationerna, huvudsakligenägnad åt ESK, och situationen i . Utvecklingen i har ocksåsärskilt behandlats av ministerkommittén. Fem fackministerkonferenser arrangerades : enarbetsministerkonferens i , en utbildningsministerkonferens i , enplanministerkonferens i Torremolinos, en familjeministerkonferens i Köpenhamnsamt en migratonsministerkonferens i . Under ministerkommittén har verksamheten bedrivits iskilda kommittéer och expertgrupper, rörande mänskliga rättigheter, socialafrågor, arbetsmarknadsfrågor, utbildning, kultur och idrott, ungdomsfrågor,hälsovård, miljöfrågor, regionala planeringsfrågor, kommunala frågor samträttsfrågor. Vad gäller arbetet rörande mänskliga rättigheter har maninom en expertkommitté fortsatt att söka identifiera vissa ekonomiska, socialaoch kulturella rättigheter som skulle lämpa sig för införande i etttilläggsprotokoll UU1984/85:3 3 fill den europeiska konventionen om de mänskligarättigheterna. På det sociala området kan noteras att en konvention ommigrerande arbetstagares rättsställning trätt i kraft . Beträffandeinvandrarfrågor i övrigt har man bl. a. diskuterat problemet om dubbeltmedborgarskap, handikappade invandrares situation och relationen mellaninvandrare och myndigheter. På det rättsliga området kan nämnas att man inommassmediakommittén lagt fram ett förslag om reklam i TV. Man har vidarediskuterat frågor rörande upphovsrätt m. m. i samband med överföring avfrämmande TV-program via satellit och kabel och behandlat frågor omindustriellt samarbete inom massmediaområdet och om skydd av individens rättigheter. Den 35:e sessionen avslutades ifebruari . Vid församlingens möte godkändes fullmakterna för enturkisk delegation. Beslutet var inte enhälligt utan fattades efter omröstning.Av församlingens ledamöter röstade 91 för ett godkännande, 50 emot, medan 10avstod från att rösta. En talesman för den socialisfiska gruppen hävdade attfullmakterna borde underkännas, eftersom det parlament som utfärdat dem ej varrepresentativt. Härtill kom att mänskliga rättigheter inte respekterades iTurkiet. Den konservativa gruppens talesman däremot uttalade sigtill förmån för godkännande av fullmakterna. Huvudargumentet var att såvälSpanien som hade accepterats som medlemmar i ,trots att dessa länders demokratier vid resp. fidpunkter för medlemsansökan ejvarit fullödiga. Den liberala gruppen stödde likaledes genom sin talesmangodkännande av fullmakterna. Man reserverade sig dock för framfidaställningstaganden i fullmaktsfrågan beroende på om den demokratiskautvecklingen i gick i rätt riktning. Församlingen diskuterade också vid majmötet läget iTurkiet. Skiljelinjen gick såsom tidigare mellan konservativa ochsocialdemokratiska ledamöter. De förra pekade på den stabilisering som ägt rumi och jämförde det nuvarande läget med förhållandena vidfidpunkten för det militära maktövertagandet 1980. De senare underströk attTurkiet f. n. inte uppfyllde krav på demokrati och betecknade detrådande läget som otillfredsställande. I den resolution som församlingen antog uppmanas deturkiska myndigheterna att fortsätta den demokratiska normaliseringsprocessenoch all upphäva undantagstillståndet i hela landet, proklamera en allmänamnesti, genomföra yttrandefrihet och möjlighet för fackföreningar att verka.Vidare uppmanas de att respektera de mänskliga rättigheterna bl. a. genom attse till att tortyr ej förekommer. Politiska och juridiska utskotten fick iuppdrag att följa utvecklingen av situationen i och rapportera tillbakasenast vid början av församlingens 37:e möte, dvs. UU1984/85:3 4 De fullmakter som Cypernpresenterat i början av 35:e sessionen kom sedermera att godkännas vid den 36:esessionens första möte utan större debatt. Beslutet innebar attförsamlingen godkände fullmakterna för det av utseddagrekcypriotiska ombudet jämte en suppleant. Diskussion om öst-västrelationerna som ej slutförts under35:e sessionen fick en framträdande plats vid ständiga utskottets sammanträde iOslo (den s. k. minisessionen). En resolution antogs med stor majoritet,ehuru den kritiserades av flera företrädare för den socialistiska gruppen föralt vara alltför ensidig och i avsaknad av balans när det gällde att fördelaskulden mellan och för det rådandeinternationella läget. Ett ändringsförslag som syftade att påvisa Förentastaternas negativa inflytande på utvecklingen i avvisades av delständiga utskottels majoritet. Från brittiskt konservativt håll riktades ett angrepp motSverige för undfallenhet gentemot i frågor som berör kränkningarav svenskt territorialvatten. Angreppet besvarades från svensk sida av enrepresentant för socialdemokraterna. Församlingen har också sedan den 35:e sessionen avslutadesföljt upp frågan om europeiskt samarbete . En omfattande debatthölls . Församlingen uttalade i detta sammanhang sin oro över enökande klyfta mellan EG och de övriga europeiska demokratier som ej ärmedlemmar av EG. Församlingen underströk nu mer än tidigare rolli det europeiska samarbetet som man sade sig vara väl medveten om denroll som spelas av EG. Församlingen uttryckte dock önskvärdheten av attförbättra kontakterna med EG för att uppnå en slags arbetsfördelning mellan debåda organisationerna. Församlingen utvecklade vidare sin tanke att tillsättaen grupp av framstående statsmän och presenterade en lista över dessa. Denföreslagna gruppen skulle ledas av , f. d. italiensk premiär- ochutrikesminister, och omfatta åtta personer från åtta länder. Av icke-EG-länderskulle representeras av , f. d. utrikesministeroch församlingspresident i , av , f. d.utrikesminister och nuvarande stortingsledamot, samt av ,ordförande i den internationella demokratiska unionen. kommer att taställning till en rapport från en arbetsgrupp om roll föreuropeisk enhet. Rapporten innehåller bl. a. förslag om alt stärka denpolitiska dialogen mellan medlemsländer och förbättra relationernamellan och EG. En annan arbetsgrupp under ministerkommittén, som letts avSveriges ständige representant vid organisationen , har framlagten rapport om arbetsmetoder. I rapporten har lagts fram en radkonkreta förslag som syftar till alt effektivisera ministerkommitténs arbete UU1984/85:3 5 liksom dess samarbete med församlingen. Ministerkommitténväntas också ta ställning till dessa förslag. Sedan den 35:e sessionen avslutades har valten ny generalsekreterare, f. d. spanske utrikesministern ochparlamentsledamoten , vilken tillträdde sitt ämbete den1 oktober . Bakgrund till motion 1983/84:1668 Inom ministerkommittéutgör kulturstyrelsen (CDCC) det samordnande organet för frågor inom kultur-och utbildningsområdet. Inom församlingen bereds dessa frågor avkulturutskottet. Framför allt sekretariatet har uttalat stor oro över attGemenskapen numera också alltmer sysslar med kulturfrågor. Tydligast har dettaformulerats av förutvarande generalsekreterare inför ministerkommitténoch församlingen såväl 1982 som 1983. Från svensk sida har man inom ministerkommittén sagt attEuroparådet bör vara det främsta europeiska organet för kultursamarbete, enuppfattning som återspeglats i gemensamma kommunikéer, vilka utfärdats avministerkommittén. Vad gäller EG kan först konstateras att ingenting stadgasi om vare sig kultur eller utbildning. Engagemanget rörandekulturfrågorna är relativt nytt och skiftar mellan EG:s olika organ.Europaparlamentet förefaller vara det organ som i störst utsträckning behandlarkulturfrågor. Inom Kommissionen är man mer försiktig. Genom att ta fasta på defundamentala målen för Gemenskapens arbete om fri rörlighet av arbetskraft,varor och tjänster har Kommissionen kunnat hävda att detta även gällerGemenskapens kulturarbetare. Kulturfrågorna har därmed kommit in i EG bakvägengenom att koncentreras på kulturarbetarnas problem. Inom Gemenskapens högstabeslutande organ. , behandlas kulturfrågor endast undantagsvis. Isjälva verket är frågan huruvida EG skall ägna sig åt kulturfrågorkontroversiell bland Gemenskapens medlemsländer. I sammanhanget är också värt att notera att Gemenskapenskulturministrar träffas regelbundet och uttalar sig omGemenskapens kulturella målsättningar. Även andra högnivåmöten med dellagandeav representanter för de tio har uttalat sig till förmån för kultursamarbetetinom EG, t. ex. vid det s. k. Europeiska rådets möte i i juni 1983och vid stats- och regeringschefsmötet i . Utskottet som tagit del av svenskaEuroparådsdelegafionens och regeringens berättelser och i övrigt beaktat denredovisade bakgrunden konstaterar med tillfredsställelse att Europarådetbehandlat en rad frågor av central politisk, ekonomisk, social, kulturell ochrättslig betydelse. UU1984/85:3 6 Vad gäller situationen i Turkietfinner utskottet det angeläget att även framgent noga följerutvecklingen av landets återgång till fullt demokratiskt styre liksom lägetrörande de mänskliga, rättigheterna. Utskottei välkomnar de ansträngningar som görs inomEuroparådet för att förbättra arbetsmetoderna. Utskottet vill här särskiltframhålla vikten av att de förslag som presenterats slutbehandlas.Utskottet finner i anslutning härtill det angeläget att ägnaruppmärksamhet åt att koncentrera sin verksamhet till europeiska frågor avgemensamt intresse. Arbetet till skydd för de mänskliga rättigheterna bör ävenframdeles ges hög prioritet. Arbetet inom vad gäller europeiskt samarbeteunder bör särskilt inriktas på alt etablera samarbete med EG på ettsådant sätt att onödigt dubbelarbete undviks och självständigaroll hävdas. Av de medlemsländer av som också är medlemmar av EGbör kunna förväntas bättre koordinering i resp. huvudstäder mellan Europaråds-och EG-frågor. möjligheter till samarbete med östeuropeiskastater bör särskilt beaktas vad gäller kontakter med icke-medlemsländer. I yrkande 1 i motion 1668 begärs ökade insatser för attförstärka kultursamarbetet mellan och EG. Med sina 21 medlemsländer utgör den störrekretsen av europeiska demokratier och har därmed särskilda förutsättningar attfrämja och genomföra ett europeiskt kultursamarbete. Detta samarbete bör därförenligt utskottets mening koncentreras till . Det är dock enligtutskottets mening angeläget att ministerkommittén och den parlamentariskaförsamlingen inom ramen för det pågående arbetet i ägnar ökaduppmärksamhet åt att bättre prioritera aktiviteterna inom kulturområdet.Härtill synes det önskvärt att man i ett ömsesidigt kontakt- och informationsutbytemed Gemenskapen söker hävda respekt för arbete och förvissning omatt dubbelarbete undviks. Med hänvisning till vad sålunda anförts avstyrker utskottetyrkande 1 i motion 1668. Vad gäller yrkande 2 i motion 1668 om angelägenheten avnära, omfattande och varaktiga kulturella förbindelser mellan och EGkonstaterar utskottei att /rågan huruvida Gemenskapen skall ägna sig åtkulturella frågor är kontroversiell och all flera av Gemenskapens medlemsländermotsatt sig detta. Mot denna bakgrund förefaller det mindre lämpligt attSverige söker ökade kontakter med EG på detta område. Enligt utskottets meningär den naturliga europeiska samarbetsorganisation med vilkenSverige bör befästa och vidareutveckla kontakterna på kulturområdet. Det är dock önskvärt att den svenska delegafionen vid EGUksöm nära följer och rapporterar om den diskussion som förs inom EGrörande kulturfrågorna. Medhänvisning härtill avstyrker utskollet yrkande 2 i motion 1668. UU1984/85:3 7 1. att riksdagenlägger redogörelse /85:8 från den svenska delegationen vid parlamentariska(rådgivande) församling rörande församlingsmötena under tiden april 1983-februari 1984 jämte regeringens skrivelse 1984/85:68 med redogörelse förverksamheten inom till handlingarnamed gillande av vad utskottet anfört, 2. att riksdagenavslår motion 1983/84:1668. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (),(), (), (), (vpk), (). (), (), (), () och (). mteat/votad Stocliholm 1984 79287