bet · G801TU22 · 1984-12-31 00:00:00 — I motion 1984/85:2281 av EricHägelmark (fp) yrkas att uttalar sig för en utveckling avnäringslivet i län och hos regeringen hemställer om åtgärderinnebärande att järnvägen Simrishamn-Tomelilla-Ystad införlivas med riksnätet. Motiveringen till yrkandet finns i motion 1984/85:2280(fp). I motion 1984/85:2549 av GöstaAndersson och (båda c) yrkas 1. att riksdagenbeslutar hänföra banan till riksnätet, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendebättre marknadsföring av trafiken på banan och att ett projekt förturisttrafik startas med anknytning till "Glasriket" och de glasbruksom ligger i anslutning till banan. I motion 1984/85:2552 av RolfClarkson m.fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 7 och 8), 7. att riksdagentill för /86 anvisar ett reservationsanslag på1 , 8. att riksdagenfill Ersättning till för vissa tjänster för budgetåret1985/86 anvisar ett reservationsanslag på 1 . I motion 1984/85:2555 av IngemarEliasson och (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 2och 3), 2. att begär att regeringen vidtar åtgärder föratt påbörja byggandet av en järnväg mellan och , 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs angående en uppdelning av SJ. I motion 1984/85:2556 av StureEricson och (båda s) yrkas att som sin mening gerregeringen fill känna vad som i motionen anförs om prioriteringen avinvesteringar och teknikutveckling i den framtida järnvägstrafiken. I mofion 1984/85:2559 av m.fl. (vpk) yrkas1. att av regeringen begär förslag till program för överförande avtung godstrafik från landsväg till järnväg. 5.3.4 18 h 5.3.4 19 E 9.2.1 30 9.3 40 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om a. ettflerårsprogram för utvecklandet av järnvägens kapacitet, b. bibehållandeav SJ:s verkstad i . I motion 1984/85:2560 av GunnelJonäng (c) yrkas att uttalar sig för att SJ bör arbeta på ettåterinförande av för äldre. I mofion 1984/85:2561 av IngvarKarlsson i (c) yrkas att begär att regeringen låter utredany sträckning av . I motion 1984/85:2566 av KjellMattsson och (båda c) yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom prioritering av medel för snabbare upprustning av , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utbyggnadav järnvägsförbindelserna från genom till som en del iett större järnvägsnät med anknytning till kontinenten. I motion 1984/85:2567 av BjörnMolin m.fl. (fp) yrkas att beslutar att uttala att regeringen aktivtbör medverka i arbetet med att förbättra effektiviteten i transportsystemet ienlighet med projektet . I motion 1984/85:2572 av KarinSöder och (båda c) yrkas att beslutar att begära attregeringen förhandlar med , luftfartsverket och SJ isyfte att träffa avtal om en spårutbyggnad från via Märsta-Arlandatill . I motion 1984/85:2575 av IngerWickzén (m) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna 1. attkommunikationsmöjligheter inrättas mellan lokförare och tågpersonal, 2. att fjärrtågutrustas med telefon och att på de tåg som har telefonerinstallerade tågpersonal/passagerare alltid har tillgång till dessa, 3. att fjärrtågutrustas med högtalaranläggning så att nödvändig information snabbt kan lämnastill samtliga passagerare på ett smidigt sätt. I motion 1984/85:2702 (delvis) avEric m. fl. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga, att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motion 1984/85:2700 (s) anförs omtrafikförbättrande åtgärder med avseende på järnvägarna i . Motioner med anledning av proposition 1984/85:114 Behandlas Hemställan under mom. I mofion1984/85:2882 av m.fl. (s) yrkas 1. att ger regeringen till känna att denutökning av VTI:s forskningsresurser som föreslås i proposifionen lokaliseras till för att man skall kunna dra nytta av samordningsfördelar, 2. att ger regeringen till känna att av sammaskäl möjligheterna att flytta hela VTI:s verksamhet fill utreds. I motion 1984/85:2883 av m. fl. (s) yrkas 1. att riksdagenuttalar sig för en snabbtågslinje Stockholm-Västerås-Örebro, 2. att riksdagenger regeringen till känna vad som i mofionen anförts om att projekt efterlinjen beaktas vid upprättande av objekt försysselsättningsskapande åtgärder, 3. att riksdagenuttalar att för projektets genomförande olika lösningar bör kunna prövas vadgäller huvudmannaskap och finansiering av . I mofion 1984/85:2884 av Nils-OlofGustafsson m.fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen fillkänna vad som i motionen anförs om SJ:s investeringsbehov på bandelenÖstersund-Storlien. I mofion 1984/85:2885 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 2-8, 10-16), 2. att riksdagenger regeringen till känna vad som i motionen anförs om särskild ledning förtrafiken på det ersättningsberättigade nätet, 3. att iövrigt godkänner de i motionen förordade riktlinjerna för järnvägspolitiken, 4. att riksdagengodkänner vad som i motionen anförs beträffande vilka investeringar som skallhänföras till investeringar i infrastrukturen, 5. att riksdagenbeslutar att investeringar i infrastrukturen skall direktavskrivas , 6. att riksdagengodkänner vad som i motionen anförs om att SJ :s samtliga investeringar utom desom avser infrastrukturen bör finansieras genom upplåning i riksgäldskontoretmot statlig kreditgaranti, 7. att riksdagengodkänner vad som i motionen anförs om att SJ måste täcka underskott inklusivedet statliga förräntningskravet på andra investeringar än i infrastrukturengenom lån i , 8. att avslår regeringens förslag att upphävaförordningen 1979:434 om godstransporter på olönsamma järnvägslinjer, 10. att fr. o. m. /86 beslutarhänföra följande banor till riksnätet: , , , , , , ,Örebro-Svarta, , , ,, , , 5.3.2 14 b 5.3.4 18 a-i 11. att beslutar att samtbibanorna och Hoting-Forsmo liksom Lesjöfors-Kristinehamnhänförs till SJ:s riksnät fr. o. m. /86, 12. att godkänner vad som i motionen anförs omåtgärder för att förbättra SJ:s vinterberedskap, 13. att godkänner vad som i motionen anförsbeträffande att länsgränser inte får bli hinder för en smidig persontrafik, 14. att godkänner den i motionen förordadekoncernstrategin för , 15. att till Investeringar i järnvägensinfrastruktur för /86 anvisar ett jämfört med regeringensförslag med 200 milj. kr. förhöjt reservationsanslag om 1 150 milj. kr.. 16. att godkänner att SJ:s övrigainvesteringar får ske inom en jämfört med regeringens förslag med 200 milj. kr.förhöjd ram på 1 250 milj. kr. Yrkandena1 och 9 behandlas i betänkandet /85:24. I motion1984/85:2886 av och (båda fp) yrkas 1. att beslutar att med avslag påpropositionens hemställan 1 och 2 begära att regeringen återkommer a) med en analysav vilka statliga ekonomiska bidrag till SJ som kommer att krävas för att enjärnvägstrafik av i huvudsak nuvarande omfattning skall kunna bibehållas, b)med enredovisning av de samhällsekonomiska alternativkostnaderna för med järnvägenkonkurrerande trafikmedel, c) med enutvärdering av trafikpolitiska beslut i enlighet med vad vi i motionenanfört, d) med en närmare analys av förutsättningarna att fåen framtida satsning på snabbtåg ekonomiskt lönsam, e) med en analys av de långsiktiga effekterna av attövergå till att göra avskrivningar på historiska anskaffningsvärden, f) med en närmare analys över vad som motiverar attstatens subvention skall uppgå fill , 2. att riksdagenbeslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendemöjligheten att upplåta nuvarande infrastruktur till från SJ friståendetransportörer, 3. att riksdagenbeslutar att SJ självt skall få besluta om priset på biljetter och rabatterinom persontrafiken, 4. att riksdagenbeslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförs angående lokalatrafikcentra, 5. att riksdagenbeslutar att begära att regeringen vidtar åtgärder för att SJ skall sälja sinaandelar i , , AB Landtransport och samtåterkommer med en plan över vilka ytterligare företag som bör säljas. 3.1 2 a, 2 i 2 a 13 c I motion 1984/85:2887 av SonjaRembo (m) yrkas att måtte uttala att SJ då det gäller leveranser somskall vidarebefordras med järnvägsfärja fill kontinenten bör tillämpa sammakm-taxa och rabattsystem vid fraktsättningen till de olika hamnarna på syd- ochvästkusten. I motion 1984/85:2888 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen 1. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om omprövning av 1979 årstrafikpolitiska beslut, vad avser järnvägspolitiken, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om SJ:s företagsform, 3. som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförs om översyn av SJ:sföretagsinnehav, 4. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om rättighet för SJ attbesluta om biljettpriserna för persontrafiken, 5. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om möjlighet för från att bedriva viss tågtrafik, 6. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om minskning av statenstotala anslags- och bidragsgivning till järnvägstrafiken, 7. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ny strukturplan förjärnvägstrafiken, 8. avslårregeringens förslag om avskrivning av det ingående statskapitalet i järnvägensinfrastruktur, 9. avslårregeringens förslag att av sådana investeringar i järnvägensinfrastruktur, som är att hänföra till affärsbanenätet, förs tillstatskapitalet med krav på full förräntning, 10. avslår regeringens förslag om kapitalisering avränta för projekt i järnvägens infrastruktur och fastaanläggningar, 11. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om finansieringen av investeringar i trafikrörelsens fastaanläggningar vid SJ, 12. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om , 13. som sin mening ger regeringen fill känna vad som imotionen anförs om utarrendering av café- och restaurantverksamhet, 14. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om den interregionala busstrafiken, 15. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om omfattningen av det framtida ersättningsberättigadejärnvägsnätet, 16. hos regeringen anhåller om attregeringen skyndsamt låter utreda standardkraven för riksnätsbanorna, 17. i avvaktan på skyndsam utredningrörande standardkraven för riksnätsbanorna avslår regeringens förslag omutökning av riksnätet, 18. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om minskning av kostnaderna för trafik på banor, som i ringa utsträckning efterfrågas av konsumenterna. 19. hos regeringen begär förslagtill ersättningssystem för trafik på det ersättningsberätfigade nätet, 20. hos regeringen anhåller om utredning rörandeförutsättningarna för att överföra vissa godsbanor till industrispår, 21. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om SJ:s kombitrafik, 22. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om prissättningen av SJ:s godstrafik, 23. som sin mening ger regeringen fillkänna vad som i mofionen anförs om det ekonomiska målet för styckegodstrafiken, 24. till Investeringar i järnvägensinfrastruktur för /86 anvisar ett reservationsanslag på , 25. till Investeringar itrafikrörelsens fasta anläggningar vid för /86anvisar ett reservationsanslag på , 26. godkänner att SJ, intill ett beloppav totalt , tillåts lämna statlig kreditgaranti till SJ InvestAB, 27. fill Ersättning till statensjärnvägar för köp av vissa tjänster för /86 anvisar ett anslagpå 1 . I mofion 1984/85:2889 av BjörnSamuelson (vpk) yrkas att uttalar sig för att bandelenArvika-Mellerud bör överföras till riksnätet. I mofion 1984/85:2890 av LarsWerner m. fl. (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-7, 9-19), 1. att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omsamhällsekonomiska riktlinjer för järnvägspolitiken, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om närmareutredning av s. k. räjongtrafik och restriktioner på långväga lastbilstrafik, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utredningav fasta regler för finansiering, statsbidrag etc. vid byggande och drift avindustrispår m. m., 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om byggandeav järnväg , 5. att riksdagenbeslutar avslå propositionen vad avser förslag att upphäva förordningen omgodstransporter på olönsamma järnvägslinjer, 6. att riksdagenbeslutar avslå propositionen vad avser förändring av föreskrifter som gerkommunerna rätt att överklaga SJ:s förslag om nedläggning av trafik vidjärnvägsstation (SFS 1974:1107), 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om att de föreslagna samordningsgrupperna SJ-Länstrafi- ken på förslag av regeringen fastställs i särskild lagstiftning. 4.4 3i 5.3.6 23 9. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utökning av riksnätet utöver vad i propositionen föreslagits och därmed om avstående från vidare prövning av dessa banor , 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om uppskov med det slutligaavgörandet av bandelen att ske som en prövningav återstående delar av jämte , 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om upprustning för trafik avbandelen , 12. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om utarbetandet av ett särskiltprogram för ökad trafik på , 13. att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om framtagande av en driftsbilligare ochlättare motorvagn, 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om särskild för attsälja tomma platser i tågen genom exempelvis rabattåtgärder, 15. att beslutar avslåpropositionen vad avser frågan om och organisafion påbolagsbasis och som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförsom förnyad utredning av SJ:s organisafion, 16. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om verksamheten vid vagnverkstad, 17. att beslutar att till"Investeringar i järnvägens infrastruktur" för /86anvisa ett reservationsanslag på 1 , 18. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om SJ:s lågprissatsning samt omstopp för planerad försämring av pensionärs- och studeranderabatten, 19. att beslutar att till"Ersättning till för köp av vissa tjänster" 1985/86anvisas ett i jämförelse med propositionens förslag med . förhöjtbelopp till 1 . Mofionensyrkande 8 behandlas i betänkandet /85:24. I mofion 1984/85:2891 av och tredje vicetalmannen (båda fp) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att beslutet om nedläggning av persontrafiken på sträckanKristinehamn-Lesjöfors bör skjutas upp i syfte att vinna ytteriigareerfarenheter av betydelse som turistled. 78/79 79/80 80/81 81/82 82/83 Persontrafik (personkm) Godstransporter (godsfonkm) Index (1978/79 = 100) Allmänna utgångspunkter för propositionens förslag Under rubriken anför föredragande departementschefenföljande: framfid är de stora transportströmmarna ochtransporterna över långa och medellånga avstånd. Även persontrafik på kortareavstånd är ofta en viktig uppgift för järnvägen. Förutsättningarna för attjärnvägen i skall kunna spela denna roll är goda. En mer rafionelluppläggning av trafiken bör leda till ökade marknadsandelar både i person- ochgodstrafiken. Det finns en stor outnyttjad kapacitet och stora rationaliseringsmöjligheterinte minst genom att införa ny teknik. Dessa förhållanden, den filltro somsvenskt näringsliv har till järnvägens utvecklingsmöjligheter samt den posifivainställning som finns till en utbyggd och förbättrad kollekfivtrafik gör attjag anser att det finns anledning att se opfimistiskt på järnvägens framtid. Det finns emellerfid många problem som måste lösas.Statens järnvägar () föriorade under en lång följd av år marknadsandelar tillandra transportmedel. Följden blev snabbt växande underskott årsfinansiella rekonstruktion som temporärt förbättrade ekonomin i järnvägstrafiken,dock utan att det ekonomiska målet totalt sett kunde uppnås. Underskottenkommer trots rekonstrukfionen att fortsätta att öka i snabb takt redan under denärmaste åren om inte åtgärder vidtas både från SJ:s och statsmakterna sida. Orsakerna till den här utvecklingen är många. En orsak ärstora omstruktureringar i samhället i fråga om befolkning och näringsliv vilketlett TU1984/85:22 20 till minskad efterfrågan på transporter av vissa produktersamtidigt som efterfrågan ökat på andra. Det har varit svårt för SJ - delvis pågrund av den fasta produktionsapparaten - att helt anpassa verksamheten till dennya situationen och att även i övrigt tillgodose kraven på kundanpassadetransportlösningar med hög kvalitet. SJ har dock blivit effektivare undersenare år. har emellertid också konkurrenterna blivit bättre i mångaavseenden. svårigheter att hävda sin ställning påtransportmarknaden beror vidare i stor utsträckning på att det ofta ställtskrav på SJ från statsmakternas sida som inneburit begränsningar i SJ:smöjligheter till marknadsanpassning och affärsmässigt agerande. De ekonomiskamål i form av avskrivnings- och förräntningskrav som statsmakterna ställt uppför verksamheten överensstämmer heller inte enligt min mening med kraven på högstandard och servicenivå i hela landet - krav som är en följd av olikatrafikpolitiska beslut. har en rad åtgärder vidtagitsbåde.från SJ:s pch statsmakternas sida för att vända utvecklingen. SJ försökernu på olika sätt anpassa verksamheten till kundernas behov. Företaget harrekonstruerats finansiellt och organiserats om. Den statliga detaljregleringenav SJ:s verksamhet har minskat. Följden har blivit ökad aktivitet inom samtligaSJ:s verksamhetsområden och en klar vilja hos de anställda att utveckla SJ tillett effektivt och konkurrenskraftigt affärsföretag. För att överleva långsiktigt måste emellertid SJ blibättre på en rad områden. Förutsättningarna för detta anser jag vara goda. Detgäller att ta fill vara den efterfrågan på järnvägstransporter som finns och demöjligheter som föreligger när det gäller samverkan mellan SJ och andratransportföretag såväl inom den egna koncernen som utanför denna. Den i grundenposifiva inställning till järnvägen som finns hos svenska folket, svensktnäringsliv och de anställda inom är en stor tillgång i sammanhanget. Med debegränsade ekonomiska resurser som kommer att stå till buds är det emellertidnödvändigt att insatserna koncentreras till de områden där järnvägensförutsättningar bäst kommer fill sin rätt. SJ står nu enligt min mening vid ett vägskäl införframtiden. Det krävs genomgripande åtgärder och offensiva satsningar både frånSJ:s och statsmakternas sida om SJ skall kunna vara ett lönsamtföretag och ett konkurrenskraftigt alternativ till andra transportmedel. Depositiva men kortsiktiga effekter som uppnåddes genom finansiellarekon-strukfion måste följas av åtgärder som ger SJ de långsiktigaförutsättningar som krävs för att verket skall kunna agera affärsmässigt ochleva upp till de övriga mål som ställs upp för verksamheten. Mina förslag i detföljande om bl. a. ändrat kostnadsansvar för SJ och om en koncernstrategi fördet fortsatta samarbetet mellan SJ och dess dotterbolag syftar till detta. Inomramen för de riktlinjer som statsmakterna lägger fast får det sedan ankomma påSJ att leva upp till de uppsatta målen. TU1984/85:22 21 SJ:s kostnadsansvar ochkoncernfrågorna har behandlats av en interdepar-temental arbetsgrupp där ocksåSJ och verksledningskommittén (C 1983:04) varit representerade. Vidare harberörda fackliga organisationer inom såväl. SJ som dotterföretagen hafttillfälle att lämna synpunkter under arbetets gång. Såsom föredragandedepartementschefen framhållit under det tidigare återgivna avsnittet omallmänna utgångspunkter för förslagen i propositionen krävs det genomgripandeåtgärder och offensiva satsningar både från SJ:s och statsmakternas sida om SJi framtiden skall kunna vara ett lönsamt företag och ett konkurrenskraftigtalternativ till andra transportmedel. De posifiva men kortsiktiga effekter somuppnåddes genom finansiella rekonstruktion måste sålunda följas avåtgärder som ger SJ de långsiktiga förutsättningar som krävs för att verket skallkunna agera affärsmässigt och leva upp till de övriga mål som ställs upp förverksamheten. Förslagen i propositionen om bl. a. ändrat kostnadsansvar för SJoch om en koncernstrategi för det fortsatta samarbetet mellan SJ och dessdotterbolag syftar enligt föredraganden till detta. Inom ramen för deriktlinjer som statsmakterna lägger fast skall det sedan ankomma på SJ att levaupp till de uppsatta målen. Utskottet tar under punkterna 2-9 idet följande ställning till propositionens förslag samt behandlar i anslutninghärfill de motionsyrkanden som utskottet funnit lämpligen böra hänföras tillresp. Under punkt 10 Övrig fråga behandlas ett motionsledes framförtyrkande om viss vapenutrustning m. m. för tågförare. SJ bör enligt propositionen ges iprincip samma förutsättningar att konkurrera på marknaden som andratrafikföretag. Av betydelse är också att SJ får ökade möjligheter att, inom deramar och rikthnjer som statsmakterna anger, marknadsanpassa verksamheten och istörre utsträckning än koncentrera insatserna till de områden där destörsta effekterna på resultatet kan uppnås. har, säger föredraganden, goda möjligheter attstärka sin konkurrenskraft. konkurrensfördelar kan i framfidenförstärkas högst påtagligt om järnvägen tillsammans med andra transportmedelkan erbjuda konkurrenskraftiga och samlade transportlösningar. börhärvid i ännu större utsträckning än kunna bli en vikfig länk i dentotala kedja som transport från dörr fill dörr utgör. En sådan utvecklingförutsätter emellerfid ett nära samarbete mellan SJ och andra transportmedel såatt lastbil och buss kan svara för distribution och matartrafik till och frånSJ:s terminalernär järnvägen inte når ända fram till kunden. Detär alltså, framhålls det i propositionen, naturligt att såväl SJ som andratransportföretag renodlar sina transportalternativ och specialiserar sig påskilda uppdrag och relafioner. För SJ:s del innebär detta en koncentrafion pålångväga transporter där möjligheterna till ökade marknadsandelar bör varagoda. Distribution och uppsamling av gods kring SJ:s terminaler är däremot ennaturlig uppgift för lastbilsföretagen. Utskottetdelar den uppfattning föredraganden sålunda givit uttryck åt. Detbör vidare även enligt utskottets uppfattning gå att finna former för ettsamarbete mellan SJ och framför allt de övriga landtransportföretagen som bådestärker järnvägens konkurrenskraft och bidrar till att övriga landtransportmedelkan utvecklas i positiv riktning. Detta bör ske under marknadsmässiga former.Konkurrensen skall i första hand gälla mellan olika transportlösningar, som kaninnehålla skilda kombinationer av transportmedel. , -eb>w_ c *u m |p/Éfö|S c-'': !m o. w c re ro - ' BSHKSciiaBJ r-- q: r- »BHwiiy 03 '' ti - l/l C - >. ,' . . ''% O a= OJ > : CTi < -Q * ,;; o ti: t - nH (13 ro OJ mBr o i2 S3 1S 'V --< LU JD (= *r'' o'' ' i'" ,""1*J SE ,; * ' ;:i - f , ro ' CO c: 00 cv) q3 : Lp SäEsSSailiw*' UD LU JU c r TU1984/85:22 24 När det t. ex. gäller partigodsetsom utgör en begränsad del av den totala marknaden bör utgångspunkten för SJenligt propositionen vara att så långt möjligt få lastbilsföretagen att anlitajärnvägen för undervägstransporter i stället för att konkurrera om varjeenskild kund och transportrelation. En sådan utveckling anges vara till fördelför såväl lastbilsföretagen som för SJ och näringslivet. För näringslivet böreffekten kunna bli lägre transportkostnader och därmed stärkt konkurrenskraft. Det är enligt propositionen naturligt att SJ ansvarar föratt trafiken läggs upp på ett sådant sätt att trafikutbud och standard ärfillfredsställande för dem som utnyttjar järnvägen.