bet · G801FöU9 · 1984-12-31 00:00:00 — om planering och anslag för totalförsvaret (prop.1984/85:100 bil. 6 och skr. 1984/85:148) I betänkandet behandlas förslag somregeringen efter föredragning av försvarsministern, statsrådet har förelagt i proposition 1984/85:100 bilaga 6, i detföljande kallad budgetpropositionen. Förslag i budgetpropositionen (s. 72 73)om värnpliktsförmåner har redan behandlat (FöU 1984/85:7, rskr.131). Regeringens förslag till anslag under rubriken (s. 298 306) bereds av bostadsutskottet.' Regeringens skrivelse till (skr. 1984/85:148)omvissa åtgärder för att säkerställa försvarsmaktens behov av flygförare anknytertill en redovisning i budgetpropositionen (s. 4849) om avgångar av flygförare.Skrivelsen behandlas i detta betänkande under punkt 7. I betänkandet behandlas också 95 motionsyrkanden.Motionerna är väckta under den allmänna motionstiden . Ensammanställning av motionsyrkandena finns i bilaga I. Där framgår var i betänkandet de olika yrkandenabehandlas. Betänkandet gäller i huvudsakplanering och anslag för det militära försvaret och civilförsvaret samt förekonomiskt försvar och övrigt totalförsvar. Genom budgetpropositionen har på vanligt sättfått ta del av en redogörelse och vissa synpunkter angående säkerhets- ochförsvarspolitiken. Utskottet anser enhälligt att bör lämna utanerinran vad försvarsministern har anfört. Beträffande verksamheten inom det militära försvaret underinnevarande budgetär an.ser utskottets majoritet att tidigarebeslut om en begränsning av priskompensatiorien för till högst skallligga fast. Utskottets företrädare för m, c och fp reserverar sig. De anser attca 270 milj. kr. bör återföras till resurserna för planeringen. I avsnittet om det militära försvarets fortsattautveckling delar utskottet försvarsministerns uppfattning i fråga omkrigsorganisationens utveckling, besparingsprogrammet, fredsorganisationensutveckling, personalfrågor, frivilliga försvarsorganisationer och utvecklingav informationssystem. En rad motioner avstyrks enhälligt, bl. a. medhänvisning till arbetet försvarskommitté. I 1984/85. FöU1934/85:9 2 En majoritet av s och fp delarförsvarsministerns uppfattning att det ekonomiska läget motiverar försiktighetmed nya beställningar av materiel för det militära försvaret. Företrädarna förm och c åberopar fyrpartiöver-enskommelsen om försvaret ochreserverar sig till förmån för större beställningsbemyndiganden än regeringenhar föreslagit (sammanlagt -I- ca 3 150 milj. ), dvs. i enlighet medöverbefälhavarens förslag. När det gäller ubåtsskyddet råder enighet i degrundläggande frågorna. Företrädarna form, c och fp anser att fyra helikoptrarbör kunna överföras från flygvapnet till marinen betydligt snabbare änförsvarsministern och utskottets majoritet räknar med. M och c vill skynda påbeställningen av ytterligare fyra kustkorvetter för ubåtsskydd och anser liksomöverbefälhavaren att marinen successivt bör få personaltillskott förubåtsskydds-uppgifterna. Beträffande , försvarsindustrin ochvärnpliktsutbildningen råder stor enighet. Utskottets företrädare för creserverar sig dock till förmän för en ny utredning om de värnpliktigasförmåner m. m. Utskottet föreslår enhälligt att anslaget Frivilligaförsvarsorganisationer m. m. förs upp med ett belopp som är drygt 3 milj. kr.större än enligt regeringens förslag. Utgifterna för det militära försvaretavses inte öka genom denna ändring. Utskottet tillstyrker att godkänner regeringensförslag om civilförsvarets fortsatta utveckling. Anskaffningen av andningsskyddtill hela befolkningen bör enligt försvarsministern och utskottets majoritetslutföras senast /95. Företrädarna för m och c anser attanskaffningen bör slutföras under /93 i enlighet medinriktningen enligt försvarsbeslut. M önskar att civilförsvaretsA-enheter skall övas vart tredje är i stället för vart fjärde som försvarsministernoch utskottets rriajoritet anser. Enligt fp bör skyddsrumsbyggandet minskas ivissa områden, i avvaktan på att kommunerna blir färdiga med sina skyddsplaner. Regeringens förslag om det ekonomiska försvarets fortsattautveckling tillstyrks enhälligt. Beträffande anslaget till beredskapslagringoch industriella åtgärder för det ekonomiska försvaret finns tväreservationer. Enligt den ena (fp) bör anslaget vara 20 milj. kr. mindre änregeringen har föreslagit. Enligt den andra (m) bör anslagsmedlen utnyttjasannorlunda än regeringen har tänkt sig. Reservanterna vill attbeklädnadsprogrammet skall fä 20 milj. kr. Enligt m-reservationen börbeloppet användas för lageruppbyggnaden i fråga om importkänsliga metaller ochkemiska produkter. Enligt försvarsbeslut skulle civilbefälhavarnaskanslier tillföras ytterligare personal, sammanlagt 14 tjänster. Med tre nyatjänster /86 återstår härav fem tjänster. Företrädarna för moch fp hävdar i en reservation att bör begära av regeringen att deresterande tjänsterna skall tillkomma /87. FöU1984/85:9 3 1 övriga delar tillstyrkerutskottet med något undantag att godkänner regeringens förslag ellerlämnar utan erinran vad försvarsministern har anfört. 19 reservationer och tresärskilda yttranden redovisas i innehållsförteckningen. 1 Försvarsdepartementet m. m. Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 8 10) föreslagit att för /86anvisa medel för försvarsdepartementet m. m. enligt följande sammanställning. Anslag Belopp (kr.) Försvarsdepartementet (s. 8) förslagsanslag 30 200 000 Vissa nämnder m. m, inomtotalför svaret (s. 89) förslagsanslag 6 150 000 Kommittéer m. m. (s, 910) reservationsanslag 8 200 000 Extra utgifter (s. 10) reservationsanslag 535 000 Enligt beslut vidriksmötet /82 räknas kostnaderna för försvarsdepartementet m. m. fr. o. /84 inte in i utgiftsramen för det militära försvaret. Deanslag som behandlas under denna punkt ligger alltså utanför utgiftsramarna fördet militära försvaret och civilförsvaret. Frän anslaget Vissa nämnder m. m. inom totalförsvaretutgår bl. a. bidrag till Stiftelsen kurscentrum. Stiftelsen har ianslagsframställningen för /86 begärt bidrag med . Enligt vad utskottethar inhämtat är det begärda bidraget en förutsättning för att stiftelsen skallkunna genomföra en kursverksamhet som står i proportion till den nyligengenomförda utbyggnaden av kursgärden (jfr prop. 1983/84:100 bil. 6, FöU 15,rskr. 219 och FöU 1984/85:4, rskr. Enligt utskottets mening bör anslagetberäknas sä att bidraget till stiftelsen kan utgå med det begärda beloppet.Under anslaget bör därför anvisas . Utskottet har i övrigt inte någotatt invända mot regeringens förslag och hemställer 1. att tillFörsvarsdepartementet för hudgttärei 1985/86 anvisar ett förslagsanslag av . FÖU1984/85:9 4 2. att riksdagenmed anledning av propositionen till Vissa nämnder m. m. inom loialförsvarei /86 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att riksdagentill Kommittéer m. m. för /86 anvisar ett reservationsanslag av8 ,, 4. att riksdagentill E.xtra utgifter för /86 anvisar ett reservationsanslag av535 . Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 11 12) berett tillfälle alt ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om förberedelser årstotalförsvarsbeslut. Föredragande statsrådet redogörinledningsvis för olika beslut av som efter 1982 årstotalförsvarsbeslut påverkar ambitioner och resurser för verksamheten inom detmilitära försvaret och civilförsvaret. Regeringen avser att föreläggariksdagen förslag till säkerhetspolitikens inriktning och totalförsvaretsfortsatta utveckling efter /87. Underlag till regeringen kommeratt lämnas av bl. Utskottet vill i detsammanhanget påminna om vad (FöU 1983/84:6, rskr. 72) somsin mening gav regeringen till kännamed anledning av förslag från riksdagensrevisorer om och försvarsplaneringen. a. uttalades att utredningsresultatrörande inflytande på försvarsplaneringen bör kunna underställasriksdagen senast i samband med totalförsvarsbeslut. Utskottet har inte något att invända mot redogörelsen ibudgetpropositionen och hemställer att riksdagenlägger redogörelsen till handlingarna. 3 Säkerhets- och försvarspolitiken m. m. Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 1316) berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om säkerhets- och försvarspolitiken. Enligt föredragande statsrådet harförhållandet mellan supermakterna varit mycket kyligt.Den konstruktiva dialog som inleddes i början av1970-talet avstannade i FöU1984/85:9 5 Allt färre kontaktvägarhar hållits öppna. kunde dock en vissljusning skönjas i och med tillkännagivandet att och enats omett sammanträffande pä utrikesministernivä för att diskutera viktiga nedrustningsfrågor.Det är ännu ovisst vad detta kan leda till och svårt att se hur spänningen ochmisstänksamheten skulle kunna vändas i samarbete och enkonstruktiv dialog. De spända relationerna mellan supermakterna sätter enligtförsvarsministern sin prägel på hela det internationella klimatet. Eftersomsupermakterna uppfattar att deras intressen är direkt berörda i mångaregionala och lokala konflikter i världen, kan även geografiskt begränsadeoroligheter fä vittomfattande säkerhetspolitiska konsekvenser. Försvarsministern uttalar att inom båda maktblocken harunder senare år försvarsstrategin varit föremål för intensiva diskussioner.Inom diskuteras i ökad grad möjligheten av utdragnakonventionella operationer i samband med ett krig i . hardeklarerat att man inte kommer att vara först att använda kärnvapen. Inom NATOförefaller det vara en alltmera utbredd åsikt att det upplevda beroendet avtidig kärnvapeninsats bör minskas genom förstärkning av det konventionellaförsvaret. Den kvalitativa kapprustningen har fortsatt i ettuppdrivet tempo, medan obetydliga framsteg gjorts irustningskontroll- och nedr;ust-ningsfrågor. Den växande fredsrörelsen utgör ensund reaktion mot regeringarnas oförmåga att bryta de etableraderustningsmönstrens onda cirkel. Huvudansvaret för de uteblivna resultaten inedrustningsarbetet får uttalar föredragande statsrådet bäras av de bådasupermakterna. De nordiska länderna kan enligt försvarsministern inteundgå att beröras av de stormaktsmotsättningar som gäller . Härtillkommer dessutom att det nordiska området i sig successivt vuxit i strategiskbetydelse. Huvudorsaken till denna utveckling är utbyggnaden av de sovjetiskamarinbaserna på , vilkas lokalisering till stor del är betingad avglobalstrategiska och geografiska faktorer i förening med den vapentekniskautvecklingen. Denna utbyggnad har följts av det norska beslutet omförhandslägring i mellersta av viss utrustning för amerikanskamarinkärsförband. Den ökning av den militära aktiviteten i det nordiska områdetsom ägt rum på båda sidor bör i första hand ses som ett led i supermakternasbevakande av sina globala intressen och som en del av den strategiskamaktbalansen dem emellan. Utvecklingen får dock på olika sätt återverkningarockså för del. Vårt land befinner sig inte längre i periferin avstormakternas militärstrategiska intressekonflikter. Ett tecken härpå är deallvarliga kränkningar av svenskt territorium som ägt rum under de senasteåren. Försvarsministern framhåller att respekten för vårsäkerhetspolitiska linje kräver att vi redan i fredstid ingriper med störstafasthet mot kränk- FÖU1984/85:9 6 ningar av vårt territorium. Betydande resurser haranslagits för alt påskynda en förstärkning av utbåtsskyddet. Vår förmåga attupptäcka och ingripa mot främmande ubåtar stärks nu efterhand. Det är vårskyldighet och vår bestämda föresats att med alla till buds stående medel hävdaSveriges territoriella integritet. Regeringen kommer inte att tveka att ingripamot den eller dem som kränker svenskt territorium. Målet är och förblir attförmå främmande makter att avstå från kränkningar. Det är ett globalt intresse att kärnvapnens roll istormakternas relationer reduceras. 1 de nordiska länderna finns inte någrakärnvapen. Det är viktigt att detta förhållande består. Regeringen önskardärför att få till stånd en kärnvapenfri zon i . Syftet med ettzonarrangemang är att främja avspänningen i vår del av världen och att minskarisken för kärnvapenanvändning mot det nordiska området. Arbetet för enkorridor i fri från slagfältskärnvapen är också ett led isträvanden att minska spänningen mellan stormaktsblocken. syftar deltill att minska risken för att en väpnad kontlikt snabbt trappas upp till ettför alla parter förödande kärnvapenkrig. Regeringen avser att fortsätta arbetetmed dessa förslag i förvissningen att ett genomförande av dem verksamt kanbidra till att lindra motsättningarna mellan blocken och därmed öka vår egensäkerhet, uttalar föredragande statsrådet. De senaste årens allvarliga utveckling i världen förändrarenligt försvarsministern inte de grundläggande slutsatser som drogs i 1982 årsförsvarsbeslut. Trots skärpta stormaktsmotsättningar och ökad militär aktiviteti vårt näromräde är det grundläggande mönstret i norra oförändrat. Desenaste årens kränkningar av svenskt territorium har föranlett förstärktainsatser för ubåtsskydd. I övrigt kvarstår förutsättningarna för deöverväganden som redovisades i samband med det senaste försvarsbeslutetoförändrade. Den svenska säkerhetspolitiken, grundad på vår alliansfrihet ifred syftande till neutralitet i krig och stödd på ett för våra förhållandenstarkt försvar, ligger fast. Regeringen kommer att fullfölja denna politik medkraft, klarhet och konsekvens. Förtroende för vår vilja och vår förmåga att ikrig bevara neutraliteten måste vidmakthållas. Det får varken skapas farhågoreller förväntningar om att ens under starkt yttre tryck skulle övergesin neutralitetspolitik. Det råder bred uppslutning kring den svenskasäkerhetspolitikens principer. Detta är en väsentlig nationell tillgång,avslutar försvarsministern. 1984/85:422 av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär en ändring av vapenfrilagen i enlighet med vad i motionenanförts, 2. att ,om yrkande 1 ovan inte bifalls, hos regeringen begär en översyn avvapenfrilagen. FöU1984/85:9 7 1984/85:984 av m. fl. (vpk) såvitt gälleryrkandena I.att uttalaratt den i motionen citerade meningen från proposition 1981/82:102, om attmaterielanskaffningen till det svenska militära försvaret inte får leda tillatt kommer i beroendeställning till något annat land, fortfarande skallvara giltig, 9. att hos regeringen hemställer omtilläggsdirektiv till försvarsutredningen i enlighet med motionens förslag. 1984/85:1494 av m.fl. (fp) vari yrkas att hos regeringen begär förslag om åtgärder föratt minska sårbarheten i centrala datasystem i enlighet med motionens förslag. 1984/85:1705 av . (c) såvitt gäller yrkande 1 att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av svenskförsvarspolitik. 1984/85:1708 av m.fl. (fp) vari yrkas att hos regeringen begär en utredning ommöjligheterna till en psykologorganisation inom totalförsvaret. 1984/85:1710 av m.fl. (s) vari yrkas att ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om en översyn av vapenfrilagen. 1984/85:2423 av iGävle m. fl. (c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att försvarskommitiébör få i uppdrag att föreslå konkretaåtgärder för att få till stånd en helhetssyn pä särbarhetsfrägorna, i enlighetmed vad som anförs i motionen. säkerhetspolitik syftartill att bevara landets fred, frihet och oberoende. Enligt 1982 årsförsvarsbeslut (prop. 1981/ 82:102, FÖU 18, rskr. 374) formassäkerhetspolitiken genom samverkan mellan utrikespolitiken, försvarspolitiken,vår politik i internationella nedrustningsfrågor, handelspolitiken ochbiståndspolitiken. Utrikespolitiken präglas av en alliansfrihet som syftar tillneutralitet om det blir krig i vår omvärld. För att den svenska säkerhetspolitiken skall varatrovärdig och realistisk måste den vid sidan av andra säkerhetspolitiskamedel stödjas av ett efter våra förhållanden starkt totalförsvar.Försvarspolitiken syftar till att totalförsvaret vid kriser och konflikter iEuropa mellan stormaktsblocken skall ha en sådan styrka, sammansättning ochberedskap att hot, påtryckningar eller angrepp mot inte kan bedömas FöU1984/85:9 8 vara lönsamt för någon. Totalförsvaret har i så fall denönskade fredsbevarande förmågan. Om trots alla ansträngningar att stå utanför ändåblir indraget i ett krig skall alla tillgängliga resurser koncentreras på ettkraftfullt försvar och på en politik som bevarar landets frihet. Utskottet har inte något att invända mot föredragandestatsrådets redogörelse och bedömningar i budgetpropositionen. Liksomförsvarsministern anser utskottet att det är en väsentlig nationell tillgångatt det råder bred uppslutning kring den svenska säkerhetspolitikens principer. 1 motion 1705behandlas inriktningen av den svenska försvarspolitiken. Enligt motionärernakommer våra försvarspolitiska åtgärder alltmer att få betydelse för denmilitära stabiliteten redan i fredstid i det nordiska området. Motionärerna uttalar att ingen vare sig i elleri omvärlden skall kunna tvivla på vår vilja och beslutsamhet att efter våryttersta förmåga hävda våra gränser och vårt territorium. Försvarsmakten skallvara fredsbevarande, stabiliserande och krigsavhållande. Invasionsförsvarethar grundläggande betydelse. Det militära försvarets utrustning, organisationoch utbildning måste successivt anpassas till utvecklingen i omvärlden.Försvarsmakten måste enligt motionärerna i alla avseenden kunna bidra tillneutralitetspolitikens trovärdighet. De hot vi kan utsättas för under fred, ikrislägen och vid en överraskande hastig inledning av en militär operationmåste vi kunna möta med ett starkt försvar. Vi rnåste förbättra vår förmåga atthöja beredskapen från grundberedskap. Utskottet anser att uttalandena om försvarspolitiken imotion 1705 (c) står i god samklang med ambitionerna enligt 1982 årsförsvarsbeslut och därefter gjorda ställningstaganden av . Det finnsdärför inte anledning för att i enlighet med motionsyrkandet riktaett tillkännagivande till regeringen. kommunisternainstämmer genom motion 984 i försvarsministerns säkerhetspolitiskaöverväganden. och därmed ligger inte längre i någon utkant avstormaktsblockens intresseområde. Detta kräver enligt motionärerna ökaduppmärksamhet pä det svenska totalförsvarets utformning och kapacitet. I samband med totalförsvarsbeslut behandladedåvarande försvarsministern en rad förutsättningar för att omvärlden skall haförtroende för vår vilja och respekt för vår förmåga att orubbligt hålla fastvid den svenska säkerhetspolitiska linjen alliansfrihet i fred syftande tillneutralitet i krig. Han uttalade bl. 1981/82:102 bil. I s. 21): Anskaffningen av för försvaretväsentlig materiel får inte ske så att kommer i en beroendeställningtill andra länder av sådan art att den kan utnyttjas för påtryckningar eller säatt vi i en krissituation står utan viktig materiel. FöU1984/85:9 9 Det citerade uttalandet åberopas imotion 984. Enligt motionärerna finns det skäl att hysa oro för det ökandeutlandsberoende på mänga plan som som liten nation inte kan undvika.Motionärerna anser att större uppmärksamhet bör ägnas åt faran av alltför storabindningar till ett ökat militärindustriellt samarbete med den ena avstormaktsallianserna, NATO. Utskottet vill påpeka att nämnda uttalande tillhör 1982års försvarsbeslut, som avsåg perioden /831986/87. Det ingår därmed i deninriktning av säkerhets- och försvarspolitiken som alltjämt gäller och somregeringen måste beakta. Något uttalande av enligt motionsförslagetär därför inte påkallat. Här kan tilläggas att materielanskaffningen tillförsvarsmakten till sker från svenska företag. Dessaköper i sin tur vissa komponenter från utlandet. Sammantaget beräknas ca 70 av anskaffningen ske inom landet. Mål för totalförsvaret ochriktlinjer för dess utveckling behandlas av statsmakterna i samband med delångsiktiga försvarsbesluten . 1 det följande tar utskottet uppvissa frågor sorti rör flera grenar av totalförsvaret och har aktualiseratsgenom motionsförslag. 1 bilaga 2 till betänkandet redovisas en sammanställningav hur utgifterna för totalförsvaret och dess komponenter har utvecklatsbudgetåren /76 1984/85. Frågor av stor betydelse för totalförsvaret behandlas ipropositionerna 1984/85:160 och 161, som har lämnats till . Flera av de motioner frän allmännamotionstiden som har hänvisats till försvarsutskottet gäller sårbarheten isamhället. 1 partimotion 984 kommunisterna uttalas attinsikten om sårbarhetens problem nu börjar fä det genomslag som partiet imänga år arbetat för. Motionärerna pekar ut sektorer som är mycket sårbara ochhävdar att försvarskommitté bör få tilläggsdirektiv om ändradplanering mot minskad sårbarhet. Partimotion 1494 från tar upp samhällets ökadesårbarhet som följd av datoriseringen. Enligt motionärerna bör myndigheternaåläggas att upprätta katastrofplaner med syftning på känsligheten hos myndighetensdatasystem för störningar av olika slag. Motion 2423 (c) gäller åtgärder för att få till stånd enhelhetssyn på samhällets sårbarhet. Enligt motionärerna bör 1984 årsförsvarskommitté få i uppdrag att föreslå konkreta sådana åtgärder. 1 motionenbehandlas bl. a. begreppet sårbarhet, framtida risker för sabotage och andrastörningr ar, utlandsberoendet, sårbarheten på grund av datorisering samtsårbarheten inom råvaruproduktion och livsmedelsindustri. FöU1984/85:9 10 Samhällets sårbarhet berördes iförsvarsbesluten och 1982 främst med anknytning till den pågåendedatoriseringen. Den s. k. sårbarhets-kommittén och dess efterföljaresårbarhetsberedningen har ägnat sig ät sårbarhet på dataområdet. Beredningen,vars arbete beräknas avslutas , har lämnat en rad betänkanden ochrapporter som bereds i . Statskontoret har i en rapport (1984:29) påvisat storabrister i ADB-planeringen för kriser och krig vid civila beredskapsmyndigheter.Inom försvarsdepartementet övervägs en studie av i vilken utsträckning datordriftinom de civila totalförsvarsfunktionerna är nödvändig i krig, kritiska faktorervid drift och underhåll, hur sårbarheten kan begränsas samt om det finnsmöjligheter att använda reservförfaranden och vilken ambitionsnivå som då kanupprätthållas. Ulskotiet konstaterar att vårt samhälle är sårbart i mängaavseenden. Beträffande sårbarheten i krig har datorsystemenuppmärksammats mest. Utlandsberoende, koncentration, specialisering och tekniskkomplexitet medför emellertid sårbarhet därutöver. Sårbarheten i vårt samhälle kan mötas på skilda sätt. Omman i den fredstida samhällsplaneringen uppmärksammar försvarsaspekterna ochdelvis tillgodoser dessa minskar behovet av särskild beredskapsplanering.Totalförsvarets chefsnämnd har (Ds Fö 1984:4) utrett dessa frågor. De behandlasi proposition 1984/85:160 (s. 5), som har lämnats till . Utskottet delar motionärernas uppfattning attsårbarhetsfrägor bör ägnas ökad uppmärksamhet. försvarskommitté skallenligt sina direktiv (dir. 1984:14) analysera den svenska samhällsutvecklingenfrän sårbarhets- och resurssynpunkt och därvid särskilt uppmärksamma sådanadelar av samhället där funktionssäkerhet och motståndskraft kan vara avväsentlig säkerhetspolitisk betydelse. I den perspektivplanering som skallligga till grund för kommitténs ställningstaganden studeras elförsörjningensoch telekommunikationernas sårbarhet. På dataområdet och beträffandeförsörjningen med livsmedel och el finns redan vissa utredningsresultat m. m.Avsikten är att regeringen skall ge försvarskommittén underlag för dess arbetei dessa delar. Enligt direktiven skall kommittén inom de angivna områdenaföreslå ambitionsnivåer beträffande den säkerhet som bör eftersträvas och lämnaförslag till finansiering av de beredskapsåtgärder som behöver vidtas i fred. Enligt utskottets mening tar direktiven tillförsvarskommittén upp de områden som bör ha högsta prioritet när det gäller attmotverka sårbarhet på grund av datorisering eller av andra orsaker. Det börkunna förutsättas alt kommittén anlägger en helhetssyn beträffande dessaområden och beaktar sambanden med andra känsliga funktioner, t. ex. transportområdet.Det är angeläget att kommittén tidigt tillförs allt beslutsunderlag som ärtillgängligt och därefter ägnar särbarhetsfrägorna en ingående behandling. FöU1984/85:9 11