bet · G801UU12 · 1984-12-31 00:00:00 — all riksdagenförklarar motion 1984/85:420 yrkande 2 och motion 1984/85:697 yrkande 1besvarade med vad utskottei anfört, 23. beträffandemedelsanvisning för att avslår motion 1984/85:2404, 24. beträffandefördelningen av humanitärt bistånd till res. 18 (m) att avslår motion 1984/85:844 yrkande 2, attriksdagen förklarar motion 1984/85:1683 besvarad med vad utskottei anfört, 26. beträffandehumanitärt bistånd till attriksdagen förklarar motion 1984/85:698 yrkande 2 besvarat med vad utskottetanfört, 27. beträffandedirektbidrag lill FRETILIN s. y. 4 (vpk) att avslårmotion 1984/85:698 yrkande 4, 28. beträffandeSveriges observatörskap i IGGI res. 32 (vpk) alt avslår motion 1984/85:698yrkande 5, 29. beträffandemedelsanvisning till Palestinska röda halvmånen att avslår motion1984/85:2417 yrkande I, 30. beträffandebistånd till på hälsoområdei s. y. 5 (vpk) att förklarar motion 1984/85:980yrkandena I och 2, besvarade med vad utskottet anfört. 31. beträffandemiljöbistånd till res. 31 (vpk) att avslårmotion 1984/85:1694 yrkande I, 32. beträffandemiljöbistånd till res. 31 (vpk) all avslårmotion 1984/85:1694 yrkande 2, 33. beträffandekatastrofbistånd till res. 31 (vpk) att avslår motion 1984/85:1694 yrkande 3, beträffandekatastrofbistånd till res. 31 (vpk) altriksdagen avslår motion 1984/85:1694 yrkande 4, beträffandeåleruppbyggnadsbislånd till res. 31 (vpk) attriksdagen avslår motion 1984/85:1694 yrkande 5, 36.beträffande distributionen av katastrofhjälp i res. 33 (vpk) attriksdagen förklarar motion 1984/85:421 yrkande 2, besvarat med vad utskottetanfört, beträffandeökat samarbete med res. 33 (vpk) allriksdagen avslår motion 1984/85:421 yrkande 1, beträffandesvensk medling i res. 33 (vpk) attriksdagen avslår motion 1984/85:421 yrkande 3, 39. beträffande medelsramen förenskilda organisationer res. 34 (m, c, fp) all med avslag pä motion 1984/85:493 yrkande 1, mofion1984/85:593 yrkande 10, mofion 1984/85:1261 yrkande 11 såvitt nu är i fråga,motion 1984/85:1678 yrkande 14 och motion 1984/85:2413 med ändring avbudgetpropositionens förslag och med bifall till medelsförslaget i motion 1984/85:2419 yrkande 16 som medelsram för enskilda organisationer /86godkänner ett belopp av 312 milj. 40. beträffanderedovisning av stödet till enskilda organisationer att förklararmotion /85:493 yrkande 2 besvarat med vad utskottet anfört, 41. beträffandestöd till Kyrkornas världsråds fredsprogram m. m. res. 35 (c, fp) attriksdagen avslår motion 1984/85:2412, 42. beträffandekooperativa insatser i och attriksdagen förklarar motion 1984/85:1690 besvarad med vad utskottet anfört, 43. beträffandebistånd genom särskilda stiftelser att avslår mofion 1984/85:2420, 44. beträffandeåterinförande m. m. av anslagsposten för miljö, res. 36 (m, c, fp) markvårdoch energi res. 37 (m) attriksdagen avslår motion 1984/85:593 yrkandena 2 och 11, res. 38 (c) motion1984/85:1261 yrkande 10 och mofion 1984/85:1678 res. 39(fp) yrkande 4, 45. beträffande Försöksverksamhetoch metodutveckling res. 40 (m, c, fp) att med bifall till utskottets förslag och med ändring avbudgetpropositionens förslag som medelsram för försöksverksamhet ochmetodutveckling för /86 godkänner ett belopp av 163 milj. UU1984/85:12 80 46. beträffandestipendieprogram för u-landsstudenter res. 41 (fp) att avslår mofion 1984/85:792, 47. beträffandekursverksamhet vid attriksdagen förklarar motion 1984/85:699 besvarad med vad utskottet anfört, 48. beträffandekursverksamhet vid attriksdagen förklarar motion 1984/85:1259 besvarad, 49. beträffandevård av kataslrofoffer i att avslår mofion 1984/85:2410, 50. beträffandestöd för visst sjukhus i att avslår mofion 1984/85:592, 51. att iövrigt godkänner de riktlinjer och bidrag för utvecklingssamarbete genom SIDAsom förordats i budgetpropositionen, 52. att riksdagenmed ändring av budgetpropositionens anslagsförslag till Utvecklingssamarbetegenom SIDA för /86 anvisar ett reservafionsanslag av . 6 Information (C 3) Propositionen (s. 91) Informationsanslagets storlek måstenoga avvägas mot andra angelägna behov inom biståndet. Detta informafionsanslagär högt i förhållande till andra informationsanslag inom statsförvaltningen.Anslaget bör dock räknas upp med . Ökningen bör fördelas mellanSIDA:s egen informationsverksamhet och enskilda organisationersinformationsverksamhet i förhållande till respektive verksamhets nuvarandeandel av anslaget. beslutade om en viss utvidgning av kretsenav mottagare av s. k. generella bidrag för enskilda organisationersinformationsverksamhet (prop. 1978/79:113; UU 30; rskr. Samfidigtbeslutades att för ungdomsorganisationer (LSU) skulle mottas. k. stående årligt bidrag. Sedermera har beslutat att stiftelsenAfro Art skall tilldelas generellt bidrag. Det finns enligt regeringens meninginte längre anledning att behålla beteckningen slående årligt bidrag som ipraktiken inte skiljer sig från generellt bidrag. bör fortsättningsvisingå i kategorin mottagare av generella bidrag. I mofion 1984/85:1678 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) yrkande 15 hemställs UU1984/85:12 81 15. all inom ramen föranslaget till Information under C 3 avdelar ell extra anslag på 800 000 kr.till för att möjliggöra ett kontinuerligtforsknings- och informationsarbete kring tredje världens politiska, sociala ochekonomiska problem. Ulskotiet har tagit del avpropositionens redogörelse för SIDA:s översyn av informationsverksamheten. Iväntan på att regeringen tar ställning till den nya informationsstrategi somSIDA avser utarbeta har utskottet inga särskilda synpunkter på framställningeni propositionen. I motion 1678 (c) föreslås att . ur SIDA:sinformationsanslag (C 3) tilldelas utrikespolitiska institutet så allinstitutet kan förslärka sin bevakning av situationen i , utgesärskild skriftserie därom och eventuellt ordna viss seminarie- ochföreläsningsverksamhet. I motiveringen anförs bl. a. att SIDA:s information påområdet i huvudsak är begränsad till de svenska programländerna. När utskottet behandlade ett liknande yrkandeavslogs del bl. a. med mofiveringen att SIDA:s uppdrag att informera omsituationen i och om biståndets effekter skilde sig frånutrikespolitiska institutets verksamhet. Det uteslöt emellertid inte attutrikespolifiska institutet skulle kunna erhålla bidrag från SIDA ur anslagetC 3. Utskottei kan dela uppfattningen att det är värdefullt meden allsidig belysning av och debatt om situationen i u-världen vid sidan av deomfattande kunskaper om som SIDA förmedlar. Utskottet kan intetillstyrka överföring av ett visst belopp från anslaget C 3 till utrikespolitiskainsfitulet men vill i sammanhanget åter erinra om alt insfitulet bör kunna sökabidrag för särskilda informationsändamål från SIDA:s informationsanslag. Med detanförda avstyrks yrkande 15 i motion 1678. 1. all riksdagengodkänner de riktlinjer för information som förordats i budgetpropositionen, 2. beträffande särskildamedel till res. 42 (c) alt avslår motion 1984/85':1678 yrkande 15, 3. att riksdagentill Information för /86 anvisar ell reservationsanslag av . 7 Styrelsen för internationell utveckling, SIDA (C 4) Propositionen (s. 92 96) SIDA:s kapacitetsproblem bör enligtregeringens mening lösas enligt de riktlinjer som angetts i avsnittet ömeffektivare bislåndsadministralion. 6 1984/85. UU1984/85:12 82 Del stalsfinansiella läget kräver stor restriktivitet vidprövning av alla myndighetsanslag, också SIDA:s. Regeringen kan därför intetillmötesgå SIDA:s begäran om fler tjänster. För nästa budgetår bör medelförSIDA:s förvaltningskostnader beräknas enligt ett ettårigt huvudförslag meden reduktion om . Regeringen har dock beräknat medel för SID A:s kontor vidden nyinrättade beskickningen i . Ett belopp om . bör ställastill regeringens förfogande att användas för kontoret i och för dekostnader som kan komma att uppstå som en följd av den organisatoriskaöversynen av SIDA. I motion 1984/85:2419 av LarsWerner m.fl. (vpk) yrkande 12 hemställs 12. att beslutar bevilja medel för de åtta nyatjänster som SIDA begärt. SIDA har under en följd av år avbesparingsskäl inte kunnat tillföras några nya tjänster. Myndigheten harernellertid kunnat effektivisera sina arbetsmetoder och även koncentrerat sinainsatser till färre ämnesområden, varigenom en fortsall hög kvalitet påbiståndet kunnat vidrhaklhållas. Som framgår av propositionen har ocksåbiståndspolitiken i viss mån måst anpassas till SIDA:s och de andrabislåndsmyndighelernas administrativa kapacitet. SIDA:s kapacitetsproblem har ingående belysts avbiståndsorganisationsutredningen (Ds UD 1984:1) som lagt fram en rad förslagsom syftar lill att förbättra . Sedan utredningenremissbehandlats har regeringen tillsatt två arbetsgrupper som skall arbetamed den konkreta utformningen av de åtgärder som bör vidtas. Resultatet avdetta arbete kommer att redovisas i budgetpropositionen till nästa . Utskottet delar regeringens bedömning att SIDA:s begäranom fler tjänster nu inte kan tillgodoses. Yrkande 12 i mofion 2419 avstyrksdärför. finns det sannolikt gränser för hur längekvaliteten i ett volymmässigt ökande bistånd kan vidmakthållas medrationaliseringsvinster hos den handläggande myndigheten. Man bör undvika ettläge där SIDA:s kapacitetsbrist får inverka negativt på biståndets former ochinnehåll. Som framhålls i propositionen bör avvägningen mellari myndighetsanslagoch verksamhetsanslag göras så all ett optimalt medelsutnyll-jande uppnås inomden givna medelsramen. Det innebär att ökningar av verksamhelsanslagel kan fååterverkningar på myndighetsanslagets storlek. Del belopp om 5 milj. kr. somunder anslaget C 4 ställs till regeringens UU1984/85:12 83 förfogande för bl. a. kostnader som kan uppkomma tillföljd av den organisatoriska översynen av SIDA är ett steg i denna riktning. 1. att med bifall tillbudgetpropositionen saml med av- res. 43 (vpk) slag på motion 1984/85:2419yrkande 12 till Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) för budgetåret1985/86 anvisar ett förslagsanslag av . 2. altriksdagen fastställer en ram om . för statlig garanti för län tillpersonal inom biståndsförvaltningen. 8 C 5) Propositionen (s. 9495) Såsom förutskickades ibudgetpropositionen för innevarande budgetår har verksamheten vid U-Centrumutvärderats. Utvärderingen, som remissbehandlats, har utmynnat i en radrekommendationer. Flertalet av dessa rör frågor till vilka nämnden ochU-Centrums ledning har all la ställning. Det gäller bl. a. vissa förslagbeträffande U-Centrums inre organisation, elevrekrytering ochekonomiadministrationen. Vissa centrala förslag bl. a. beträffande nämndensställning och en eventuell skolstyrelse bör beredas vidare, varför regeringennu inte är beredd att ta ställning till dem. Utvärderarna framhåller behovet av att se överterminskursen och kursutbudet i övrigt. De pekar också på möjligheten attbearbeta nya målgrupper, bl. a. lärare och studieledare, men döljer intesvårigheterna vad gäller andra målgrupper, t. ex. näringslivet. Regeringeninstämmer i utvärderar-nas överväganden i den här delen och noterar att dedärvid ansluter till tankegångar som diskuterats inom nämnden ochskolledningen. Nämnden bör således fortsätta arbetet med att reviderakursutbudet och analysera tänkbara målgrupper. Den bör i den kommandeanslagsframställningen utförligt redovisa sin syn på målen för denavgiftsfinansierade verksamheten. Regeringen delar också utvärderarnas åsiktatt verksamheten behöver en pedagogisk förstärkning. En tjänst som rektor bördärför inrättas. Den kan delvis finansieras med utnyttjande av medel för enlärartjänst. Skolans lokalbehov och kostnaderna för olika alternativhar utretts . Av det föreliggande materialet drarregeringen slutsatsen att en om- och tillbyggnad av börgenomföras i enlighet med den projektering som företagit påregeringens uppdrag. En sådan om- och tillbyggnad ger enligt regeringensmening ändamålsenliga lokaler och förläggningsbyggnader som väl tillgodoserskolans behov. Chefen för försvarsdepartementet har i sin anmälan tillstatsbudgeten /86 upptagit . för om- och tillbyggnaden.Beloppet bör belasta biståndsramen i form av en s. k: avräkning. UU1984/85:12 84 Kostnadsramen för investeringen är preliminärt beräknadtill 20 milj. kr. Regeringen vill inte uteslutaen framtida höjning av del beloppet för att lokalernas standard skall kunnaförbättras ytterligare. Vidare beräknar regeringen preliminärt . förde inventarier som kan komma att behövas. Utskottei har inget att erinra motden i propositionen föreslagna om-och tillbyggnaden av U-Centrum.Ulskotiet förutsätter all regeringen håller underrättad omskolanläggningens utnyttjandegrad för åsyftade målgrupper. 1. att riksdagengodkänner de riktlinjer för u-landsutbildning som förordats ibudgetpropositionen, 2. att riksdagengodkänner förslaget att del vid finnas enextra ordinarie tjänst som rektor, 3. att riksdagentill /86 anvisar ettförslagsanslag av . 9 Styrelsen för u-landsforskning, SAREC (C 6) Propositionen (s. 9698) På uppdrag av harregeringen låtit påbörja en särskild översyn av SAREC:s verksamhet. Resultatet avutredningen skall föreligga , så att det kan presenteras förriksdagen i budgetpropositionen avseende /87. Utredningens arbete är koncentrerat kring kartläggning ochanalys av verksamhetens inriktning och stödels fördelning på olika stödformer.I den analys som skall utföras ingår diskussion av kriterier för val av projektoch ämnesområden, avvägningen mellan institutionsstöd, projektstöd ochinstitulionssamarbele samt frågor rörande samarbetsländernas utvecklingsprogram. Graden av måluppfyllelse och svårigheterna att mäta dennaingår också i utredningsarbetet, liksom en diskussion om en eventuellämnesmässig koncentration av landprogrammen. Det bilaterala samarbetet har inte utvärderats.Därför koncentreras huvuddelen av utredningens arbete till landprogrammen.Detta studium kommer att ske bl. a. genom ett antal fallstudier. Utredningenavser emellertid också diskutera frågan om de internationella programmens och UU1984/85:12 85 de svenska projektens andel av SAREC :s resurser är välavvägd, och om vilka andelar som synes lämpliga. Utredningen avser också genomföra vissa internationellajämförelser. Det är utredningsmännens förhoppning alt de internationellajämförelserna skall kunna bidra till en diskussion om de olika ländernasförutsättningar att nyttiggöra forskningsresultaten. 1 avvaktan på resultatet av översynen av SAREC ochriksdagens behandling av denna i samband med behandlingen av budgetpropositionenför /87, bör inga avgörande förändringar av inriktningen avSAREC:s verksamhet göras. Detta är också utgångspunkten i SAREC:sanslagsäskande. Tyngdpunkten förutsätts ligga kvar vid en successiv fördjupningav det bilaterala forskningssamarbetet, utan att länderkretsen utvidgas. Ocksåunder /86 kommer SAREC:s bidrag lill internationellaforskningsprogram att vara den mest resurskrävande delen av SAREC:s verksamhet,om än dess sammanlagda andel av resurserna minskar något. I ett annat sammanhang har regeringen berörtjordbruksnäringens kris i . Det fordras ökad kunskap om de existerandejordbrukssyslemen i söder om för att dessa länders egnaansträngningar och biståndsinsatserna på området skall kunna leda till en ökadsjälvförsörjningsgrad och lill en jordbruksproduktion för avsalu. Inom ramenför den återhållsamhet som indikerats avseende nya program och aktiviteter, börSAREC under del kommande budgetåret sträva efter att finna effektiva former,såväl inom del bilaterala som del multilaterala programmet, att stödjaforskning av omedelbar relevans för jordbruksproblem. SAREC bör ocksåfortsättningsvis uppmärksamma forskningsinsatser inriktade mot u-ländernasövriga egna naturresurser. I enlighet med den allmänna restriktivitet som gäller förmyndighelsan-slagen och med hänsyn lill den pågående översynen, kan regeringeninte biträda SAREC:s förslag att inrätta två forskningssekreterartjänster. Förnästa budgetår bör medel för SAREC :s förvaltningskostnader beräknas enligt ettettårigt huvudförslag med en reduktion om . Anslaget förforskningssamarbetet bör räknas upp med 9 milj. kr. Därutöver avsätts 2 milj.kr. I motion 1984/85:2419 av m. fl. (vpk) yrkande18 hemställs 18. att beslutar att anslaget lill SAREC ökas lill 185milj. På uppdrag av har ensärskild översyn av SAREC:s verksamhet inletts. Resultatet av översynen skallföreligga . UU1984/85:12 86 härpå har regeringen inte ansett sig kunna tillmötesgåSAREC :s önskemål om två nya tjänster. Inte heller föreslås några andra störreförändringar av SAREC:s verksamhet. Utskottet delar denna inställning. Av detta skäl ärutskottet inte berett att tillstyrka någon höjning av anslaget till SARECutöver den av regeringen föreslagna medelstilldelningen av 173, 7 milj. kr.Yrkande 18 i motion 2419, i vilket föreslås att SAREC:s anslag höjs fill 185milj. för forskningsbistånd bl. a. på miljöområdet, avstyrks därför. 1. att godkänner deriktlinjer för verksamheten vid Styrel sen för u-landsforskning (SAREC)som förordats i budgetpropo sitionen, 2. att med bifall tillbudgetpropositionen saml med av slag på motion 1984/85:2419 yrkande 18 lill Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) för /86 anvisar ett reservationsanslag av . 44 (vpk) 10 (C 7) Utskottet tillstyrker regeringens förslag vid punkt C 7och hemställer att till för budgetåret1985/86 anvisar ett förslagsanslag av . 11 övriga u-landspolitiska insatser m. m. Propositionen (s. 100 111) Den av BITS föreslagna allmännainriktningen på det tekniska samarbetet förefaller väl motiverad. Del tekniskasamarbetet har fungerat väl och visat sig vara en värdefull biståndsform genomalt andra resurser än biståndsmedel kan tillföras mottagariandel. Genom sinkaraktär av bilateralt samarbete med inslag av givande och tagande på ömsesidor har det blivit en i mycket uppskattad biståndsform. 1 mångafall har dessutom det tekniska samarbetet fungerat som en inledning eller ettkomplement lill u-kreditsamarbetet. Regeringen delar BITS uppfattning att enökad satsning bör göras på utbildning för enskilda länder och internationellakurser liksom att finansiellt stöd bör kunna lämnas i större UU 1984/85:12 87 omfattningän och att stödet till försöksutrustning ökas. Under innevarandebudgetår beräknas tillgängliga medel kunna utnyttjas. Regeringen föreslår motdenna bakgrund att ett belopp om 122,6 milj. kr. anvisas för tekniskt samarbeteunder /86. Däri bör inkluderas medel som beviljas av BITS förinsatser för utbildning och driftledning i anslutning till SWEDFUND-projekt.Regeringen beräknar ell medelsbehov i storieksordningen 10 milj. kr. Vidare bör 2 milj. kr. få utnyttjas för konsultmedverkan förgranskning och utvärdering av projektförslag inom det tekniska samarbetet ochu-kreditsystemet. BITSanser att del bör vara möjligt all, om särskilda skäl föreligger, bidra lillinsatser i samband med enstaka större kommersiellt finansieradeinvesteringsprojekt. Regeringen föreslår att dessa möjligheter prövas i ökadutsträckning, då en sådan insats kan få en stor utvecklingsfrämjande effekt.Samtidigt bör medverka i utvecklingen av de internationella reglerna pådetta område för att förhindra att sådana utbildningsinsatser primärt används iexportfrämjande syfte och därmed snedvrider den internationella handeln. EnligtBITS förslag bör medel för tekniskt samarbete kunna användas för program för expertutbyte mellan och , förkullurutbytesprogrammel och för u-stipendieprogrammet. I avvaktan på allfinansieringen av stipendieprogrammen vidare utreds, föreslår regeringen atthögst 2 milj. kr. får användas för att täcka kostnaderna för u-landsdelen avdet gäststipendieprogram som förvallas av . Det samladebeloppet för insatser genom bör uppgå fill högst 8,5 milj.kr. för /86. Det slutliga beloppet och dess fördelning mellan deolika programmen bör fastställas av regeringen. Utvecklingen av u-kredilgivningen har /84 varit tillfredsställande. Den förstärkning av denbiståndspolitiska inriktningen som förordats i prop. 1983/84:100, bilaga 5 hargenomförts i praktiken. Regeringen räknar med att u-krediterna sombiståndspolitiskl instrument skall verksamt bidra till en breddning av Sverigesrelationer med vissa som den ekonomiska och socialautvecklingen i länderna främjas. Delpostenför u-krediter har av BITS föreslagits lill ett oförändrat belopp om 375 milj.kr. för /86. Den föreslagna oförändrade nivån beror bl. a. påatt de administrativa resurserna för en ökad verksam-helsnivå varit för småsamtidigt som tid fått utsättas för omläggning av systemet och att denulvecklingspolifiska orienteringen av u-krediterna stärkts vilket medgivitgodkännande av färre kreditförslag än planerat. Efter en genomgångenkonsolideringsfas räknar regeringen ändå med att UU1984/85:12 88 anslaget för u-krediter under det nästkommande budgetåretskall kunna ytterligare ökas. Som BITS angivit i sin framställning finns detskäl att räkna med en viss ökning av kretsen av mottagarländer för u-krediter.En sådan utökning bör kunna uppnås genom att u-kreditsamarbele inleds med ettbegränsat antal nya länder och framför allt genom att möjligheter undersöks alli samarbete med internationella finansieringsorgan och andra biståndsgivarefinansiera projekt, bl. a. i länder som inte erhållit u-krediter. Detkan i sådana fall röra sig om större projekt som genom sin omfattning inte lämparsig för enskilda biståndsgivare. Ökad medelstilldelning kan även visa sig varanödvändig för att upprätthålla nuvarande kredilvolymer om pågåendeinternationella överläggningar i vilka deltar leder till enöverenskommelse om en höjning av gåvoelementet i u-krediterna. För budgetåret1985/86 föreslås ett belopp om 475 milj. kr. BITS har begärt bemyndigande att göra utfästelser omgåvoelement om sammanlagt 1 000 milj. kr. Regeringen finner del merändamålsenligt att BITS bemyndigande att göra utfästelser bestäms i förhållandetill de anslagsmedel som BITS har tillgängliga. Ungefär hälften av utfäslabelopp las erfarenhetsmässigt inte i anspråk för förbindelser. Utfästelser ombislåndsmedel för u-krediter bör därför få göras med belopp som sammanlagtutgör två gånger de tillgängliga medlen. Ändringarna i u-kreditsystemet trädde i kraft . Arbetet med att detaljplanera och förbereda ändringarna i dettidigare systemet har bedrivits . I detta arbete har det visat signödvändigt all utreda vissa ytterligare mindre tekniska modifieringar ochförenklingar av systemet. Regeringen finner skäl för enhöjning av fondens grundkapital. SWED-FUND har visat sig ha goda möjligheteratt bidra till industrialisering av . De svårigheter som harmött i sin verksamhet är av samma karaktär som varje organ som ägnar sig ålu-landssamarbete möter. Detta gäller bl. a. brist pä teknisk och administrativkompelens i u-landet liksom kapitalbrisl. Med hänsyn härtill måste liksom annan u-landsverksamhet ses i ett långt perspektiv däromfattande och långsiktig medverkan från biståndsgivarens sida är oundgänglig. Höjningen av kapital bör uppgå till 150 milj.kr. Grundkapitalet kommer därefter att utgöra 250 milj. kr. Höjningen bör skesteg för steg med hänsyn tagen till de erfarenheter som fortlöpande förvärvasinom ramen för fondens verksamhet. I synnerhet bör erfarenheterna avutvecklingen av det industriella samarbetet med studeras, bl. a. motbakgrund av fondens avikler alt låna ut medel till dessa med grundkapitaletsom bas. UU1984/85:12 89 Regeringen föreslår att 25 milj.kr. avsätts för /86 för förstärkning av grundkapital. Såsom framhölls inledningsvis ärbetalningsbalansproblemen i de fattigare besvärligare än på fleradecennier. Sjunkande exportintäkter och det höga ränteläget har försämratländernas förmåga att erhålla kommersiella krediter. Nedgången ikreditgivningen i förening med ett stagnerande biståndsflöde har försatt ettväxande antal i akuta betalningsbalanssvårigheter både i fråga omimporten av nödvändighetsvaror och betalningar av räntor och amorteringar påutlandslån. Från har allt starkare krav rests pålångsiktiga lösningar av deras betalningsproblem, varvid bl. a. ökad hänsynborde tas till deras återbetalningsförmåga som en rimlig ekonomisk utvecklingskulle kunna bibehållas.