bet · G801NU32 · 1984-12-31 00:00:00 — a. viss spridning av aktierna. Utskottet hänvisar till sin redogörelsehärför i betänkandet NU 1983/84:23 (s. 13). har i sitt yttrande över motionerna(bilaga, s. 53) tagit upp de statsfinansiella och samhällsekonomiska aspekternapå en generell utförsäljning av statliga företag. avvisartanken på en omfattande och systematisk utförsäljning av företag och andratillgångar som en metod att förbättra budgetsaldot. Det är enligtfinansutskottet en direkt felaktig politik att sälja ut reala tillgångar föratt täcka ett underskott i statens löpande verksamhet. börkunna avyttras om detta i det enskilda fallet bedöms motiverat, anförfinansutskottet vidare. Sådana affärer bör dock sättas in i ettnäringspolitiskt sammanhang och inte utnyttjas för att uppnå kortsiktigabudgetpolitiska förbättringar. 1 yttrandet diskuterar finansutskottet också effekterna aven omfattande utförsäljning av statliga företag pä den inhemska aktiemarknaden.Utskottet anser det mindre troligt att fondbörsen i nuvarande läge skullekunna suga upp ett nytillskott av aktier på utan attdetta skulle inverka menligt pä övrig börshandel. Slutligen pekar finansutskottetpä att staten bl. a. genom vissa av affärsverken styr utvecklingen inom olikaverksamhetsfält. Som exempel anges bl. a. prissättningen på elkraft. Enuppdelning och försäljning av affärsverken skulle försvaga statens möjlighetertill påverkan och kontroll. Med hänvisning till del anförda avstyrkerfinansutskottet motionerna. Företrädarna för de tre borgerliga oppositionspartiernahar anmält en avvikande mening. Statligt företagande bör begränsas, anser de,till sådana områden där staten har särskilda skäl alt bedriva verksamhet. Deansluter sig till bedömningen i motionerna att en utförsäljning av hela ellerdelar av statliga företag under /86 kan ge en budgetförstärkningav . minoritet tillstyrker alltså deaktuella motionerna. Näringsutskottetvill från sina utgångspunkter anföra följande. Utskottettar klart avstånd från den uppfattning om statligt företagande NU1984/85:32 30 som ligger till grund för de aktuella motionerna, nämligenatt statliga företag är mindre effektiva än enskilda företag enbart på grund avägarförhållandet. Del finns enligt utskottets mening ingen saklig grund för ensådan uppfattning. Som framgår av den redogörelse som utskottet har lämnattidigare har det ekonomiska resultatet för den statliga företagssektorn sedanär 1982 förbättrats radikalt. De statliga företagen utgör i många fall resternaav tidigare privatägda företag som de dåvarande ägarna av olika skäl inte kundedriva vidare. Staten har tagit på sig ansvaret för att sanera dessaverksamheter i den mån en avveckling från samhällssynpunkt har tett sigoacceptabel. De återstående förlustkällorna inom den statliga företagssektornhänför sig huvudsakligen till varvs- och rederirörelserna där resultatetbetingas av en långvarig och svår kris inom dessa näringar. Utskottet vill slå fast att staten även har en positivuppgift som ägare till företag, också när det gäller industriell verksamhet medklart affärsmässig inriktning. Utskottet hänvisar till vad som anfördes härom iinledningen till redogörelse för de statliga företagen (skr 1984/85:20s. 2 f.). Sålunda kan det statliga företagsägandet vara ett lämpligt medel föratt genomföra större omstruktureringar såsom t. ex. inom handelsstålsindustrin.Andra uppgifter för statliga företag kan vara att medverka till industripolitisktangelägna satsningar på framtidsområden. Regionalpolitiska skäl har delvismotiverat statens insatser för alt fä lönsamt. Som påpekas i nämndaredogörelse har de mål som har gällt för dessa insatser inte kunnat näs genomprivat ägande av företagen. Utskottet vill också peka på betydelsen av en vitalstatlig företagssektor i ett alltmer internationaliserat näringsliv. Utrymmetför nationella hänsynstaganden vid olika strategiska företagsbeslut blirrimligtvis större även inom ramen för en internationell marknadsekonomi medstatligt ägda företag. Detta är inte minst viktigt för ett litetutrikeshandelsberoende land som . Utskottet vänder sig mot de metoder för privatisering avden statliga företagssektorn som föreslås i de aktuella motionerna. Engrundtanke synes vara att i första hand de verksamheter som är vinstgivande ochsom därför kan antas vara attraktiva för privata placerare skall säljas ut. Ensidoeffekt av en sådan strategi är alt lönsamheten hos de återstående förelageninom den statliga sektorn blir låg och att de därigenom blir beroende avtillskott från ägaren för t. ex. riskfyllda investeringar. Enligt utskottets mening bör frågor om försäljningar avstatliga företag bedömas från fall till fall med hänsyn tagen till bl. a.intresset av att åstadkomma en lämplig företagsstruktur. Vid varje försäljningbör lönsamheten hos den återstående verksamheten kunna upprätthållas ellerförbättras. Samma principer bör enligt utskottet vara vägledande även vidstatliga företagsköp. Som exempel kan anföras den pågående omstruktureringenav Procordiakoncernen. Enligt vad utskottet har erfarit har sedan början av år1984 sammanlagt 29 företag eller företagsenheter sålts, helt NU1984/85:32 31 har 21 företagsförvärvskett. Syftet har varit all koncentrera verksamheten till färre affärsområdenoch därmed åstadkomma en förbättrad långsiktig lönsamhet inom koncernen. Utskottetfinner det uppenbart att en programmatisk utförsäljning av statliga företag ienlighet med förslagen i motionerna skulle försvåra eller omöjliggöra en sådanomstrukturering. 1 motionerna anges också en förstärkning avstatsfinanserna som motiv för utförsäljning av statliga företag och andra realatillgångar. Som framgått har finansutskottet ställt sig avvisande till ensådan metod för att förbättra budgetsaldot, utan att för den skull uteslutaförsäljningar i den rnän de bedöms motiverade i det enskilda fallet. Som nämntshar näringsutskottet från sina utgångspunkter samma uppfattning. Utskottetställer sig heller inte principiellt avvisande till tanken på försäljning ävenav större företagsenheter, helt eller delvis, genom börsintroduktion. Inte minst om syftet med en försäljning primärt ärstatsfinansiellt är det givetvis av största vikt att tidpunkten för affären ochformerna för dess genomförande väljs med stor omsorg. Den marknad föraktieemissioner som rådde i åren 19821984 var exceptionell. Enligtallmän uppfattning har marknaden nu övergått i ett lugnare utvecklingsskede.Erbjudanden om köp av aktier i statliga företag kan komma att bedömas efterpris i förhållande till kortsiktig avkastning snarare än efter ett långsiktigtvärde. En plan för systematisk flerårig avyttring av företag som föreslås i deaktuella motionerna kan också skapa förväntningar hos köparna om fallandekurser. För att det ökade utbudet av aktier skall kunna absorberas kan det kommaatt visa sig nödvändigt med skattestimulanser av olika slag för aktiesparande,varigenom den avsedda effekten av försäljningarna delvis går förlorad. Sammanfattningsvis grundas alltså förslagen i de härbehandlade motionerna på en uppfattning om statligt företagande som utskottetinte kan godta. Därtill finner utskottet att förslagen är ogenomtänkta ochdelvis ägnade att motverka de syften som uppges. Med hänvisning till det sagda och till vad som i övrigtanförts i finansutskottets yttrande avstyrker näringsutskottet motionerna1984/85:559 (m), 1984/85:1434 (c), 1984/85:2203 (c) och 1984/85:2805 (fp) iberörda delar. Även motion 1984/85:887 (c) om börsintroduktion av avstyrks,liksom yrkandet i motion 1984/85:2623 (m) om försäljning av statliga företagtill ett värde av under nästa budgetår. Frågor om utförsäljning avtillgångar hos domänverket tas upp i fyra motioner 1 motion 1984/85:2057 (m) anförs att dejordbruksfastigheter som domänverket förvaltar bör säljas i första hand tilldem som arrenderar mar- NU1984/85:32 32 Skogsmarken borde i betydande utsträckning säljastill enskilda personer. Den verksamhet med virkesförädling m. m. som bedrivsinom domängruppen skulle kunna överföras pä andra industrigrupper. 1 normalfalletbör domängruppens företag säljas, menar motionärerna. Målet borde vara attdomänverket återgår till sin ursprungliga roll att förvalta statensskogsinnehav. De föreslagna försäljningarna beräknas ge intäkter av 400 milj.kr. under nästa budgetår. Förslag av liknande innebörd framförs i folkpartietspartimotion 1984/ 85:2169. 1 motion 1984/85:2093 (c) hävdas att domänverket sedanregeringsskiftet har upphört med att medverka aktivt tillstrukturarbetet inom skogsbruket genom utförsäljning av lämplig mark.Motionärerna finner detta beklagligt, eftersom domänverket i många fall sittermed nyckeln till arronderingsförbättringar som väsentligt skulle kunna förbättraskogsbrukets produktionsvillkor. borde därför åläggas att återupptaförsäljningen av lämpliga enheter till privata lantbruksföretagare. Även mångaav domänverkets jordbruksfastigheter borde kunna säljas ut. Med likartadmotivering föreslås i motion 1984/85:2275 (c) alt domänverket åläggs att säljamark till lantbruksnämnderna. Utskottet behandlade senast (NU 1984/85:3)motioner frän moderata samlingspartiet och av samma innebörd somde nu aktuella. Därvid gavs också uppgifter om bl. a. domänverkets förvärv ochavyttring av mark. Pä grundval av dessa uppgifter konstaterade utskottet attdomänverkets innehav av skogsmark inle hade förändrats i nämnvärd grad under desenaste åren. Enligt utskottets mening borde en minskning av det statligaskogsinnehavet inle komma i fråga. borde dock givetvis även ifortsättningen kunna medverka till att förstärka enskilda fastigheter genomförsäljningar eller markbyten. En reservation (m, c, fp) avgavs i vilkenförordades en utförsäljning av tillgångar med försäljningsintäkter av 400milj. som riktmärke under det första budgetåret. Utskottet vill här påpeka att i moderata samlingspartietsoch besparingsförslag för /86 intäkter av 400 milj.kr. har beräknats som en särskild post utöver de intäkter på 3 miljarder kronorfrån försäljningar av statliga företag som utskottet har behandlat i föregåendeavsnitt. I besparingsförslag ingår däremot intäkter avförsäljning av domänverksskog i beloppet . Utskottet har ingen anledning atl nu inta en annanståndpunkt än till frågan om utförsäljning-av domänverketsfastigheter och företag. Motionerna 1984/85:2057 (m), 1984/85:2093 (c),1984/85:2169 (fp) och 1984/85:2275 (c) avstyrks sålunda. NU1984/85:32 33 Frågan om företagsformen föraffärsverket FFV tas upp i motion 1984/ 85:2091 (m, fp). Motionärerna anser attden affärsmässiga inriktningen av företagsgruppen motiverar en överföring tillaktiebolagsform. Därigenom skulle FFV få med andra bolag likvärdiga möjligheteri fråga om bl. a. försörjning med riskkapital och lönesättning. Utskottet har tidigare (s. 13 f.) redogjort förbehandlingen av det utredningsförslag om överföring av FFV tillaktiebolagsform som lades fram men som inte kom att genomföras, främstpå grund av motstånd från de anställdas organisationer. Därefter har utskottetvid flera tillfällen haft att behandla frågor om anpassning av FFV:s verksamhettill de krav som ställs av marknadsutvecklingen, bl. a. genom bildande avdotterbolag. Enligt vad utskottet har erfarit kommerverksledningskommittén (C 1983:04) att lägga fram ett betänkande omstyrningen av olika slag av statlig verksamhet, bl. a. sådan som bedrivs iaffärsverksform. Utskottet räknar med att regeringen i samband med beredningenav betänkandet överväger huruvida frågan om ändrad företagsform för FFV äterbör aktualiseras. Något särskilt initiativ i frågan från sida ärenligt utskottets mening inte påkallat. 1 tre motioner föreslås enförsäljning av tillgångar hos stålens vattenfalls-verk (). Förslagenhar visst samband med de förslag till allmän utförsäljning av statliga företagi budgetförstärkande syfte som utskottet har behandlat. I moderata samlingspartiets motion 1984/85:2875 anförs attvissa av vattenkraflstillgångar bör kunna avyttras redan undernästa budgetär. 1 motionen redovisas dock inte formerna för eller omfattningenav en sådan tänkt försäljning. Det framgår att intäkter frän försäljning avvattenkraft inte ingår i moderata samlingspartiets besparingsförslag. Enenskild motionär från samma parti lägger emellertid i motion 1984/ 85:1426 framett konkret förslag, som baseras på överföring av från verks- tillaktiebolagsform och försäljning av aktierna till olika intressenter, vilketantas komma att tillföra staten intäkter av . Förslaget i partimolion 1984/85:2070 byggerpå en uppdelning av i fyra bolag. Ett av dessa, VlVA-bolaget (vind-och vattenkraft), skulle försäljas, bl. a. som ett placeringsalternativ tillköpare av statsobligationer. Utifrån ett beräknat långsiktigt värde av 3 å 4kr. per kWh/år för utbyggd vattenkraft antas försäljningen kunna tillförastaten . har i sitt förenämnda yttrande gett vissasynpunkter även på frågan om en utförsäljning av vattenkraftstillgängar hosVatten- 3 1984/85. NU1984/85:32 34 konstaterar att marknadsvärdetavidessa klart överstiger det bokförda värdet av statskapitalet, som utgörunderlag för statens avkastningskrav. En försäljning av tillgångarna tillmarknadsvärde kan anses medföra en besparing för staten så till vida att deminskade ränteutgifterna till följd av minskat uppläningsbehov överstiger denavkastning som staten går miste om genom försäljningen påpekaremellertid att staten kan öka avkastningen genom att skriva upp statskapitalet.Finansutskottet avstyrker motionerna. 1 en avvikande mening anför företrädarefor de tre borgerliga oppositionspartierna bl. a. att staten genom att sälja utreala tillgångar som kraftverk och skogsbruk till köpare som har bättreförutsättningar att uppnå högre direktavkastning med en gång kan tillgodogörasig det kapilaliserade värdet härav. har i en promemoria som överlämnats tillnäringsutskottet redovisat sin bedömning av effekterna på elförsörjningen ochelpriset av en uppdelning i enlighet med förslaget i motion 1984/85:2070 (c).Promemorian har sammanfattats i det föregående (s. 23 25). Före bedömningen i sak av de aktuella motionerna villutskottet göra några påpekanden om förutsättningarna för motionärernas förslag.1 två av motionerna görs vissa antaganden om marknadsvärdet av tillgångar hosVattenfall vid en utförsäljning. Helt avgörande är frågan om värderingen avden utbyggda vattenkraften. har en rad överlåtelser avvattenkraft ägt rum. Bakgrunden har varit att vissa företag inom skogsindustrinoch stålindustrin har sålt sina vattenkraftstillgångar för att frigöra likvidamedel. Köpare har i regel varit kraftföretag. förvärv har prövatsav . Det första större förvärvet skedde , dä övertogGränges AB:s kraftrörelse innefattande bl. a. ca 550 GWh vattenkraft för enköpeskilling av 1 024 milj. kr (NU 1981/82:13). Priset för den vattenkraft somingick i affären uppges ha motsvarat ca . per kWh/år. Detta pris, somtorde ha varit väsentligt högre än vad som tidigare hade erlagts vidöverlåtelser av vattenkraft, motiverades av med att förvärvet skeddetill en kostnad som var lägre än för tillgängliga alternativaproduktionsutbyggnader. infördes en skatt pä elektrisk kraftproducerad i vattenkraftsstationer. Skatten utgår med per kWh vidproduktion i anläggningar som är mer än . Som ett av motiven förinförande av skatten angavs intresset av att förhindra en alltför snabbprisutveckling vid försäljningar av andelar i äldre vattenkraftstillgångar(prop. 1982/83:50 bil. 2 s. 16). Vid nästa större statliga kraftförvärv år1983, då förvärvade viss del av AB Bergslagens Gemensamma (), beräknades värdet av den ingående vattenkraften enligt uppgift till caI ;per kWh/år (NU 1982/83:52). Denna prisnivå har också gällt vidVattenfalls senaste förvärv, då vissa vattenkraftsstationer i Dalslandövertogs från (NU 1983/84:20). NU1984/85:32 35 I motion 1984/85:1426 (m) beräknasett marknadsvärde av . per kWh/är för vattenkraft. Eftersom Yattenfallsproduktion av vattenkraft under normalår uppgår till ca skulle dettotala värdet av tillgångar av utbyggd vattenkraft uppgå till ca60 miljarder kronor. 1 motion 1984/85:2070 (c) anges ett framtidsvärde av 3 4kr. per kWh/år med hänsyn till en förväntad kraftig höjning av det realaelpriset . Förslaget i motion 1984/85:1426 (m) innebär enutförsäljning av aktier i ett bolag omfattande hela nuvarandeverksamhet, medan förslaget i motion 1984/85:2070 (c) avser utförsäljning avett bolag vars huvudsakliga tillgångar utgörs av vattenkraften. Även i motion1984/ 85:2875 (m) synes en försäljning enbart av vattenkraft vara avsedd, om äni mindre skala. Det framgår inte närmare av motionerna till vilka köparede tänkta försäljningarna skulle rikta sig. Såvitt utskottet kan bedöma finnsdel två huvudkategorier av tänkbara köpare, dels andra kraftföretag inkl. kommunersom önskar förvärva andelar i vattenkraftsproduktion, dels finansiellaplacerare. De senare kan vara av flera olika slag. Det bör påpekas altpensionsfonder och försäkringsbolag har förvärvat betydandevattenkraflstillgångar. Genom en form av leasingavtal har säljaren rätt attförfoga över kraften och att återköpa anläggningarna efter 15 20 är, medanköparen garanteras viss real avkastning. Frågan om vilket pris som är möjligt att uppnå vidavyttring är beroende av de olika potentiella köparnas krav pä avkastning ochförväntningar om den framtida utvecklingen i olika avseenden. Av betydelse ärbl. a. utvecklingen av efterfrågan på elkraft, kostnaderna för alternativproduktion och inte minst statsmakternas politik i fråga om t. ex.beskattning och elpriser. I de aktuella motionerna saknas en diskussion omdessa frågor. Utskottet erinrar vidare om de regler som gäller i frågaom vissa stora institutionella placerares, t. ex. allmänna pensionsfondens ochförsäkringsbolagens, innehav av aktier. Dessa regler kan begränsamöjligheterna till omfattande emissioner av aktier i samband med avyttringen avstatlig vattenkraft. Beträffande bedömningen i sak av de aktuella motionernavill utskottet påpeka att de aktualiserar flera, av varandra delvis oberoendefrågor. Bör staten avhända sig reala tillgångar i form av vattenkraft? BörVattenfalls nuvarande produktionssystem delas på flera enheter? Kankonsekvenserna för elprisnivån av en höjning av avkastningen på utbyggdvattenkraft godtas? Utskottet lar nu upp dessa frågor i nämnd ordning. Utskottet har tidigare (s. 30) redogjort för sininställning till försäljning av statliga företag i allmänhet. När det gällerfrågan om avyttring av statliga krafttillgångar instämmer utskottet i vadfinansutskottet anför i sill yttrande om att sädana affärer bör sättas in i ettnäringspolitiskt sammanhang och inte utnyttjas för att uppnå kortsiktigabudgetpolitiska förbätt- NU1984/85:32 36 påpekar också att staten likaväl som en enskild ägare kan höja avkastningen av sina kraftlillgängar. 1båda fallen blir resultatet högre kraftpriser. En privatisering leder inte isig till att avkastningen ökar. Oavsett om krafttillgängarna är i statligeller enskild ägo måste staten ytterst bestämma avkastningen genom sitt ansvarför elprisnivån i landet. anser att detta sker bäst mednuvarande system, som innebär att staten till följd av roll sommarknadsledare kan påverka prissättningen på elkraft. En sådan styrning voreinte möjlig utan det stora statliga innehavet av utbyggd vattenkraft. Alternativetär prisreglering, som tillämpas i vissa länder med övervägande privatägdelproduktion. Den form för privatisering som föreslås i två av deaktuella motionerna innebär att det nuvarande skulle delas upp genomutbrytning av vattenkraften. Utskottet vill bestämt ta avstånd frän dessaförslag. Metoden att vid privatisering sälja ut de lönsammaste delarna avstatliga företag har redan tidigare avvisats av utskottet. För ett kraftföretagsom , som bygger sin produktion på ett samordnat utnyttjande av olikakraftslag, skulle en utbrytning av vattenkraften innebära stora nackdelar.Utskottet anser det sannolikt att resultatet skulle bli ett mindre effektivtelförsörjningsystem i . Den tredje frågan, dvs. om höjning av avkastningen påutbyggd vattenkraft och därmed även av elprisnivån, behöver som utskottetredan har konstaterat inte i sig kopplas till frågan om statligt eller enskiltägande. Att en privatisering enligt motionärernas förslag förutsätter höjdavkastning är emellertid uppenbart. har i den tidigare redovisadepromemorian beräknat att elpriset skulle behöva höjas om fullavkastning skulle krävas från verkets hela innehav av vattenkraft, värderattill dagens pris vid överlåtelser av sådan kraft. Om man i likhet medmotionärerna räknar med ett högre pris för vattenkraftstillgångar något somutskottet i och för sig inte anser realistiskt vid en utförsäljning i storskala bör resultatet givetvis bli en ännu kraftigare höjning av elpriserna.Utskottet anser att betydande reala prishöjningar skulle fåen negativ inverkan bl. a. på svensk industris konkurrenskraft. Med hänvisning till det sagda avstyrker utskottetmotionerna / 85:1426 (m), 1984/85:2070 (c) och 1984/85:2875 (m), densistnämnda i ifrågavarande del. Utskottet övergår till aU behandlamotion /85:2088 (vpk), i vilken begärs en översyn av . Motionärerna anser att bör koncentrera sin verksamhettill drift och förvaltning av sina kraftverk samt till eldistribution. beslöt om en ny organisation förVattenfall (prop. 1981/82:125, NU 1981/82:52, rskr 1981/82:405). Syftet medomorganisationen var att anpassa verksamheten till de nya krav som 1980-taletsenergipolitik skulle komma att ställa. Inriktningen av verksamheten har NU1984/85:32 37 förändrats mot ökade insatser inom värmeförsörjningen ochforskning och utveckling, särskilt med avseende på förnybara och inhemskaenergikällor. Regeringen bemyndigades att i fortsättningen besluta om sådanaändringar i organisation som den framtida utvecklingen kunde geanledning till. När utskottet (NU 1983/84:30 s. 44) behandlademotionsyrkanden om organisation, bl, a. ett av samma innebörd somdet nu aktuella, erinrade utskottet om att pä förslag av utskottettidigare hade avslagit krav på organisationsförändring (NU 1982/83:33).Utskottet sade sig alltjämt ha samma uppfattning i detta ämne. Det har inte tillkommit några omständigheter somföranleder en annan bedömning från utskottets sida. Motion 1984/85:2088 (vpk)avstyrks följaktligen i här behandlad del. En avveckling av föresläs i moderata samlingspartiets motion 1984/85:2623.Enligt motionärernas mening finns det på dagens kapitalmarknad inte något behovav banken. Sedan bildandet har statens kapitalinsats i banken uppgåtttill I 300 milj. kr. Banken har inte gett utdelning till ägaren på insattkapital. Det föresläs att avvecklingen sker i den takt som är möjlig med hänsyntill bankens nuvarande åtaganden. Några nya engagemang skulle inte tillåtas.Allteftersom verksamheten minskar, anförs det, bör bankens medel kunnasuccessivt frigöras och återbetalas till långivare och till ägaren. Motionärernaräknar med att minst 200 milj. kr på detta sätt bör kunna tillförasstatsbudgetens inkomstsida under nästa budgetär. Det föresläs att riksdagenanmodar regeringen att och lägga fram förslag om enavveckling av Investeringsbanken i enlighet med vad som anförts. Utskottet behandlade bl, a. en motion frånmoderata samlingspartiet med krav pä avveckling av Investeringsbanken (NU1983/ 84:42 s, 70 f.). Motionen avstyrktes med hänvisning till att det enligtutskottets bedömning alltjämt fanns motiv för ett statligt finansieringsinstitutav Investeringsbankens typ. Även ett motionsyrkande från omförutsättningslös prövning av bankens verksamhet avstyrktes. En reservationavgavs (m, c, fp) till förmån för sistnämnda yrkande. Investeringsbankens rörelseresultat har under de tvåsenaste åren förbättrats. Bolagsstämman har beslutat om att utdelningpå aktierna skall lämnas för . Utskottet finner det tillfredsställande att verksamheteninom Investeringsbanken nu har konsoliderats så att banken kan ge utdelningtill ägaren. Det gynnsamma ekonomiska resultatet ökar även bankens möjligheteratt spela en aktiv näringspolitisk roll i enlighet med riktlinjerna för NU 1984/85:32 38