bet · G801NU3 · 1984-12-31 00:00:00 — om domänverketsverksamhet, m. m. Idetta betänkande behandlas sex motioner från allmänna motionstiden år 1984.Motionerna berör frågor om domänverkets verksamhet, tillvaratagande avsjunktimmer, vidareförädling inom sågverksindustrin. T. f. generaldirektören för domänverket Bo S.Hedström har inför utskottet lämnat upplysningar om domänverkets verksamhet. Utskottet avstyrker en motion (m) med yrkanden omny målsättning för domänverket och successiv utförsäljning av skogsmark m.fl.tillgångar. Likaså avstyrks en motion (c) med yrkande på en parlamentarisktsammansatt utredning om domänverkets verksamhet. I en reservation (m, c, fp)tillstyrks däremot en sådan utredning. Enmotion (vpk) med yrkande om att domänverket inte bör använda externa resurser iform av bl. a. arbetstagarägda maskiner avstyrks av utskottet. Samma gäller motioner(vpk) om åtgärder för tillvaratagande av sjunktimmer och om ettutvecklingsprogram för höjd vidareförädling inom skogsindustrin. I samtligafall föreligger reservationer (vpk) till förmån för motionsyrkandena. Demotioner som behandlas här är följande: 1983/84:318 av m. fl. (vpk), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om tillvaratagande av sjunktimret, 1983/84:324 av m. fl. (vpk), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om [domänjver-kets försäljning av skog på rot, anlitande aventreprenörer och arbetstagarägda maskiner, 1983/84:424 av m. fl. (vpk), varihemställs att hos regeringen begär förslag om ett utvecklingsprogramför höjd vidareförädling inom sågverksindustrin i enlighet med motionensriktlinjer, 1 1984/85.17saml. NU 1984/85:3 2 1983/84:1871 av i m.fl. (m),vari hemställs att 1. hos regeringen begär förslagtill ny målsättning för domänverkets verksamhet i enlighet med vad i motionenanförts, 2. bemyndigar regeringen, medavsteg från nu gällande instrukfioner, att uppdra åt domänverket att genomföraförsäljningar i enlighet med vad som i motionen anförts samt att intäkter frångenomförda försäljningar inlevereras till statskassan som budgetförstärkning, 1983/84:1883 av m.fl. (m), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående virkesförsäljning från domänverkets skogar, 1983/84:2082 av () och (), vari hemställs att anhåller hos regeringen om att enparlamentarisk utredning tillsätts för att förutsättningslöst se överdomänverkets organisation, verksamhet och mål. Följande allmänna uppgifter om domänverket byggerpå redovisningen i budgetpropositionen (prop. 1983/84:100 bil. 14 s. 186-189).För har kompletterande uppgifter hämtats fråndomänverkets senaste årsredovisning. Domänverketär affärsdrivande verk. Gällande riktlinjer för verksamhetenfastställdes genom beslut av riksdag. fick därigenom ökademöjligheter till affärsmässigt handlande. Verketskall driva skogsbruk, virkesförädling och annan därmed sammanhängandeverksamhet, förvalta den fasta egendomen och andra tillgångar som hör till domänverketsfond samt förvalta och öva tillsyn över vissa andra allmänna skogar. Måletför verksamheten vid domänverket är att gemensamt med AB StatensSkogsindustrier () på lång sikt åstadkomma bästa möjliga samlade ekonomiskautbyte och därvid prestera ett från företagsekonomisk synpunkt rimligtårsresultat. Domänverketförvaltar aktierna i ett förvaltningsbolag. , som finansielltoch administrativt samordnar verksamheten i ett antal dotterbolag. Av dessa ärett 20-tal rörelsedrivande. Verksamheten utgörs i huvudsak av virkesförädling. Domänverketsskogsmarksinnehav, exkl. renbetesfjällens skogar, uppgår i runt tal till 4miljoner hektar produktiv skogsmark, varav ca är belägna ovanförden f. d. skogsodlingsgränsen. Verkets skogsmarksinnehav utgör närmare enfemtedel av landets produktiva skogsmark. NU1984/85:3 3 bokförda nettovärdet av verkets skogs- ochjordbruksfastigheter uppgick till 1 069 milj. kr. Motsvarandetaxeringsvärde uppgick till 7 200 milj. kr. omsättning omfattar intäkter förskogsprodukter, skogsentreprenader, utarrendering av jordbruk, tomter,materialintäkter, jakt och fiske samt uthyrning av bostäder. Försäljning avskogsprodukter utgör av omsättningen. Försäljningen av virke under desenaste fem åren har, uppgått fill ca 7 milj. m-' fub (fast mått under bark) omåret. Härav har ca 0,2 milj. m fub utgjorts av virke på rot. Antalet anställdai domänverket har varit drygt 6 000. ekonomiska resultat under åren 1979-1983framgår av följande sammanställning (milj. 1979 1980 1981 1982 1983 Omsättning........... 1 357,6 1 484,5 1662,3 1 834,5 1 952,3 Produktions-,försälj nings- och administra tionskostnader ..... 1 143,1 1 193,1 1 353,6 1 526,0 1 537,9 -70,1 230,6. -47,9 -16,8 -32,4 -116,9 -16,0 -33,6 -32,0 -34,4 Rörelseresultatföre av skrivningar ........... ...... 214,5 Avskrivningar........ ........ 91,2 Finansiellaoch extraordi nära poster........... ...... -26,8 Resultatföre bokslutsdis positioner och skatt ,. 96,5 Bokslutsdispositioner ,.. 9,6 .................... -34,0 Åretsresultat........ ........ 72,1 Inlevererattill staten , ,., 40,0 skatt i %av i medeltal disponeratstatskapital.,. 10,3 21,1 23,2 18,4 19,1 I finansieUa och extraordinäraposter 1983 ingår 66 milj. kr. för nedskrivning av akfier iDomänföretagen AB. Bakgrunden härtill är omfattande strukturåtgärder,innebärande bl. a. avveckling av vissa verksamheter. Dessa åtgärder harorsakat stora kostnader, som enligt domänverkets bedömning inte kan återhämtasinom den kvarvarande verksamheten. I bokslutsdisposifioner ingår 100 milj. kr.i avsättning till en särskild skogsvårdsfond. Bokslutet för har ännuinte godkänts av regeringen. räknar med att resultatet för kommeratt försämras i förhåUande fill med hänsyn fill minskade avverkningar.Försämringen motverkas något av en väntad resultatförbättring i deträförädlande dotterbolagen. investeringar framgår avföljande sammanställning (milj. NU 1984/85:3 1979 1980 1981 1982 1983 och markanläggningar ,., Till skillnad från andra affärsdrivande verkerhåller domänverket inte några investeringsmedel över statsbudgeten. Verketsmedelsbehov tillgodoses genom fillgång till rörlig kredit i ,vilken f. n. får uppgå till högst 500 milj. kr., och genom disposition avtillgängliga vinst- och fondmedel. Den rörliga krediten har under de senasteåren utnyttjats endast i obetydlig omfattning. Pågrundval av en av domänverket upprättad femårsplan för verket har regeringenden bestämt den inbetalning av vinst fill staten som verketårligen skall fullgöra . Kravet innebär att verket årligenskall ttll staten inleverera dels ett fast belopp av 30 milj. kr., dels ettbelopp motsvarande av överskottet efter skatt, dock sammanlagt lägst 40milj. har dessutom regeringen vid två skilda fillfällenbeslutat om en höjning av Inleveransen med totalt 30 milj.kr. Den del av vinsten som återstår skall tillföras verkets dispositionsfond. Verketsinvesteringsfond får utnyttjas för inköp av fast egendom och fill investeringarmed en varaktighet av , t. ex. byggnader och skogsbilvägar. Genomavsättning fill värdeminskningskonto för investeringar hålls fondens kapitalintakt. Köpeskillingen för försäljning av kronoegendomen filiförsinvesteringsfonden. Uppläggningenav domänverkets finansiering av drift- och kapitalutgifter medför att endastanslag till verket av speciell natur redovisas på statsbudgeten. Domänverketmed aktiebolagen under verkets förvaltning utgör domängruppen. Domängruppensutveckling framgår av följande sammanställning. Resultat före bokslutsdispositioner och skatt (milj. 2 759,6- NU1984/85:3 5 Allmänna riktliruer för domänverket Motionerna 1983/84:1871, 1983/84:1883 och 1983184:2082 I motion 1983/84:1871 (m) erinrasom tidigare förslag från moderata samlingspartiet om en återgång till denursprungliga uppgiften för domänverket att förvalta den statsägda marken ochett särskiljande av övrig verksamhet, främst den affärsverksamhet som byggtsupp beslut. Motionärerna hävdar att omvandlingen av domänverkettill domängruppen har inneburit att staten har etablerat sig som konkurrentttll enskilt företagande i en rad branscher. De anser att verksamheten börgranskas såväl från konkurrensneutralitetens synpunkt som med hänsyn till domängruppensväxande innehav av mark, vilket har minskat utrymmet för enskilt ägande. Genom att en stor del, , av domänverkets virke gårtill och egna industrier begränsas den viktiga virkesförsörjningsroll somdomänverket borde kunna fullgöra på en fri virkesmarknad, hävdas det imotionen. Detta betecknas som ett hot mot de enskilda företag som ytterst ärberoende av leveransvirke för sin verksamhet. Motionärerna anser attutvecklingen inom domänverket är till men för de regionalpolitiska strävandensom bygger på en mångfasetterad industri. Ett liknande synsätt anläggs på domänverketsinköp av skogsbruk. Enligt motionärernas mening skulle betydande fördelar havunnits om den utbjudna skogsmarken hade kunnat förvärvas avenskilda, som då hade kunnat förstärka sina egna fastigheter. I motionen föreslås en successiv försäljning av såvälskogs- och lantbruksfastigheter som olika företag inom domängruppen. Härigenomskulle delar av domänfondens medel frigöras som likvida medel för statskassan.En översiktlig plan för utförsäljning av företag och mark bör enligt motionärernaupprättas. De anser att försäljningarna första året bör resultera iförsäljningsintäkter av 400 milj. kr. Vidare anförs att avkastningskravet för domänverket måsteformuleras på ett ändamålsenligt sätt för att man skall nå jämförbarhet medenskilt ägande och bolagsägande inom skogsbranschen. Motionärerna anser attfrågan om avkastningskravet bör behandlas i samband med att ny instruktion fördomänverket fastställs. Frågan om domänverkets virkesförsäljning tas upp även imotion 1983/ 84:1883 (m). Motionärerna pekar på att den minskande avverkningenökar konkurrensen om virket. De anser att det saknas skäl för att den statligtägda industrin därvid skall prioriteras framför den lokala. bordedärför ges sådana direktiv att det avsätter virke till närmaste industri underaffärsmässiga former. I motion 1983/84:2082 (c) riktas kritik mot attdomänverkets medverkan i kompletteringen av enskilda fastigheter upphört. Medutgångspunkt häri begärs en parlamentarisk utredning om domänverkets organisation,verksamhet och mål. En sådan utredning borde ta upp frågan om domänverkets 1 * 1984/85. NU1984/85:3 6 roll som förvaltare av skogsbruk, bl. a. med hänsyn tagentill önskvärdheten av att verket på ett mera flexibelt sätt än f. n. medverkartill förbättringar av skogsbrukets arrondering. Andra frågor som enligtmotionärerna bör behandlas är försäljning av domänverkets arrendegårdar fillprivata lantbruksföretagare och begränsning av verkets affärsdrivandeverksamhet inom förädlingsindustri av skilda slag. Även frågor om deavkastningskrav som bör ställas på domänverket och om en uppdelning av verketborde övervägas. Motionärerna anser också att intressemotsättningar mellan domänverketoch naturvårdsintressena bör analyseras av utredningen. Förvärv och avyttring av mark förvärv och avyttringav mark framgår av följande sammanställning(). -3,6 -0,6 -2,2 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Summa 172,2 65,0 107,2 Såväl förvärv som avyttringar avsertill övervägande del produktiv skogsmark. Uppgifterna omfattar inte markinnehavhos sådana bolag i vilka domänverket har köpt eller sålt aktier. De stora markförvärven får ses motbakgrund av att skogsindustrins trängda läge ledde till ett stortutbud av skogsmark. Genom ett särskilt statligt förlagslån på 500 milj.kr. fick domänverket möjlighet att förvärva en del av denna mark. Avsikten varatt domänverket härigenom skulle medverka till att stärka skogsindustriföretagensfinansiella ställning (se NU 1978/79:54 s. 7-12). revborers granskning av domänverketsverksamhet, m. m. granskade riksdagensrevisorer intäkts- och kostnadsutveckling vid domänverket. Granskningen, somutgjorde ett led i en allmän granskning av de statliga affärsverkens intäkts-och kostnadsutveckling, låg till grund för en skrivelse till idecember 1982 (förs. 1982/83:12). NU1984/85:3 7 Revisorerna lade fram vissa förslag rörande delsdomänverkets skogsekonomiska planering, dels användningen av vissa arealer iskogslänen med svårföryngrad skog. avverkningspolitik under1970-talet bedömdes dock i stort positivt av revisorerna. De ansåg sig hellerinte böra föreslå ändringar i beskrivningen av målen för domänverketsverksamhet. På hemställan av näringsutskottet (NU 1982/83:49) anslöt sigriksdagen till revisorernas förslag. revisorers granskning begränsades i huvudsaktill frågor rörande skogsbruket inom själva domänverket. Den verksamhet inomdomängruppen som bedrivs i aktiebolagsform inom bl. a. lämnades åsido. Skälet härtill angavs vara att revisorerna inteutan särskilda tillstånd kan granska statsverksamhet som bedrivs iaktiebolagsform. Någon total bild av verksamheten inom domängruppen kundesålunda inte fås. Erfarenheterna från granskningen av domänverket gav revisorernaanledning att överväga den principiella frågan om revisorernas möjlighet attgranska statsförvaltning som bedrivs i form av stiftelser och aktiebolag. Revisorernas påpekande togs upp i två motioner, i vilkaföreslogs att revisorernas behörighet att granska statlig verksamhet skulleutvidgas till att avse också verksamhet som bedrivs i form av aktiebolag.Motionerna behandlades av finansutskottet (FiU 1983/84:10).Finansutskottet inhämtade därvid ett yttrande från revisorerna, som tillstyrktemotionerna. Även ställde sig i yttrande tillfinansutskottet positivt till att revisorernas behörighet vidgades. För sin delföreslog finansutskottet att frågan om formerna för revisorers insyni de statliga aktiebolagen och stiftelserna skulle utredas genom regeringensförsorg och att resultatet av detta utredningsarbete skulle föreläggasriksdagen. En sådan översyn borde även innefatta riksrevisionsverketsbefogenheter. ansåg lämpligt att den tillkalladekommittén för att utreda frågan om ledningen av de statliga myndigheterna,verksledningskommittén (C 1983:4), gavs i uppdrag genom tilläggsdirektiv attutarbeta förslag även i de av utskottet aktualiserade frågorna. Riksdagengjorde ett uttalande av denna innebörd till regeringen. Med anledning av initiativ tillkalladeregeringen en särskild utredare, f. d. generaldirektören , med uppdrag att utreda frågan om formerna för revisorers ochriksrevisionsverkets insyn i och granskning av statliga aktiebolag ochstiftelser m. m. Enligt direktiven (Dir. 1984:21) skall utredaren, som tillikaär ordförande i verksledningskommittén, samordna sitt arbete med arbetet inomdenna kommitté. Såväl tillkallandet av verksledningskommittén i juli 1983som uttalande om vidgad behörighet för riksdagensrevisorer föranleddes delvis av domängruppens försäljning av trähus tillItalien, en affär som ledde till betydande förluster för gruppen. NU1984/85:3 8 1983 av justitiekanslern, varefter vissa förändringargenomfördes i domänverkets ledning. Frågan behandlades också från principiellsynpunkt av i granskningsbetänkandet KU 1982/83:30 (s.30-33) i samband med vissa andra frågor rörande förhållandet mellan regeringenoch den statliga affärsverksamheten. har redovisat enkartläggning av affärsverkens bolagsverksamhet. Denna kartläggning har följtsupp med en problemanalys, som verket har överlämnat till regeringen medskrivelse . Analysen är generell och siktar inte till enbedömning av enskilda bolag. Flera av de frågor som tas upp i deaktuella motionerna har tidigare behandlats av . Sålunda togs frågan om domänverkets inköp och försäljningav mark upp i ett antal motioner från moderata samlingspartiets ochcenterpartiets sida . Motionärerna vände sig mot de ändraderiktlinjer på området som föreslogs i budgetproposifionen 1983 (prop.1982/83:100 bil. 11 s. 19-21). Förslaget innebar bl. a. en successiv avvecklingav den rörliga kredit som lantbruksstyrelsen /79disponerade för förvärv av mark från skogsbolag m. fl. i syfte att sälja markenvidare till kombinerade jord- och skogsbruksföretag och därmed förstärka dessa.Enligt förslaget borde domänverket fortsättningsvis ha företrädesrätt till som lantbruksstyrelsen förvärvat med anlitande av krediten. Flertalet avde nämnda motionerna behandlades av jordbruksutskottet (JoU 1982/83:24 s. 7),som avstyrkte dem. Några motionsyrkanden, som särskilt gällde frågan omförsäljning av mark från domänverket ttll enskilda jord- och skogsbruk,behandlades av näringsutskottet (NU 1982/83:38 s. 21). Även dessa yrkandenavstyrktes. Moderata samlingspartiets, och ,företrädare i resp. utskott reserverade sig till förmån för motionerna.Riksdagen följde utskotten. behandlade med anledning avvissa motionsyrkanden åter frågan om förstärkning av enskilda jordbruks- ochskogsbruksföretag genom överföring av mark från lantbruksnämnderna ellerdomänverket. I sitt betänkande (JoU 1983/84:25 s. 10) erinrade utskottet bl. a.om att den tillkallade strukturutredningen för jord- och skogsbruk inovember 1983 lagt fram sitt slutbetänkande (SOU 1983:71) Bättre struktur ijord- och skogsbruk och att remissbehandling av betänkandet pågick.Motionsyrkandena borde därför enligt utskottet inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Företrädarna för de tre borgerliga partierna reserverade sig återigentill förmån för motionerna. Våren 1983väcktes en motion från moderata samlingspartiets sida med NU1984/85:3 9 förslag till nya riktlinjer för domänverkets verksamhet.Motiveringen var i huvudsak densamma som i den nu aktuella motionen1983/84:1871 (m). behandlade mofionen i sitt betänkande (NU1982/83:49) om revisorers förslag i anslutning till granskning avdomänverket. Utskottet erinrade därvid om att en särskild kommitté - dentidigare nämnda verksledningskommittén - skulle komma att tillsättasför att utreda frågor om ledningen av de statliga förvaltningsmyndigheterna ochatt därvid bl. a. relationer mellan myndigheter och deras dotterbolag skulleses över. Utskottet antog att motionärernas önskemål om en särskild granskning avdomänverkets verksamhet skulle till inte ringa del komma att bli tillgodosettgenom denna utredning. Beträffande frågan om avkastningskravet för domänverkethänvisade utskottet till ett uttalande av statsrådet av innebörd att det saknades anledning att ta upp frågan till prövningförrän det blev aktuellt inför nästa femårsperiod, dvs. De tre borgerliga partiernas företrädare i utskottetreserverade sig till förmån för motionen. Utnyttjande av externa tjänster m. m. Motion 1983/84:324 I mofion 1983/84:324 (vpk) riktaskrifik mot användningen av externa resurser inom domänverket. Mofionärernahänvisar fill ett direktiv enligt vilket sådana resurser fickanvändas endast restriktivt och om särskilda skäl förelåg. a. bordesystemet med arbetstagarägda maskiner successivt avvecklas. Enligt motionärernaavser emellertid domänverket nu att upphäva detta direktiv. a. vill verketunder införa 60 nya arbetstagarägda maskiner samt användasig av externa entreprenörer och sälja skog på rot. Detta möter starkt motståndfrån de anställda och deras fackliga organisationer, hävdar motionärerna. Deanser att det saknas anledning fill en ökad privat verksamhet inom domänverketsområde. De hänvisar fill att regeringen har möjlighet att föreskriva riktlinjerför domänverkets verksamhet och anser att det av riktlinjerna klart bör framgåatt rotpostförsäljning, anlitande av entreprenörer och användning avarbetstagarägda maskiner inte bör förekomma i verksamheten. Enligt motionärernabör undantag härifrån medges endast efter godkännande av den lokala fackligaorganisafionen. Användningen av arbetstagarägda maskiner m. m. Ledningen för domänverket utfärdadeden följande direktiv beträffande skogsmaskiner inomdomänverket: Ända hardet varit domänverkets politik att verket skall äga de maskiner, som användsför avverkning, terrängtransport NU1984/85:3 10 Skälen härttll har varit flera.Dels har företaget härigenom haft möjlighet att påverka utvecklingen motsäkrare och effektivare maskiner. Vidare har mekaniseringstakten kunnatavvägas med hänsyn fill ekonomi och personalsituation. Systemet har dessutominneburit att det varit helt klart att verket påtagit sig helaarbetsgivaransvaret för maskinförarna. Entreprenörer har visserligenutnyttjats, men detta har varit mera undantagsvis. Utvecklingen mot störretrygghet för de anställda har gett ytterligare motiv för den förda politiken. Efter behandling i ledningsgrupper och styrelsefastställes härmed följande: Avverkning, terrängtransport och skogsvård skall utförasmed koncernanställd personal och koncernägda maskiner. Andra resurser fårrestriktivt anlitas, då särskilda skäl härför föreligger. Om entreprenöreranlitas, bör i första hand sådana väljas, som kan bedömas ta ett fullständigtarbetsgivaransvar. Detta är säkerställt om entreprenören är en juridisk person(bolag, ekonomisk förening etc). Systemetmed arbetstagarägda maskiner bör successivt avvecklas. Enligt uppgift från domänverket harverket f. n. ca 720 egna maskiner i arbete. Därtill kommer ca 20entreprenörägda och 40 arbetstagarägda maskiner. Antalet entreprenör- ocharbetstagarägda maskiner har varit tämligen . Genom beslut har direktivupphört att gälla. I fortsättningen skall regionerna inom domänverket beslutaom utnyttjandet av entreprenörer och arbetstagarägda maskiner. ändrade politik innebär att antaletentreprenörägda maskiner kommer att tillåtas öka med 10-15 och1985. Antalet arbetstagarägda maskiner kommer att tillåtas öka med högst 60maskiner . Den faktiska utvecklingen är dock svår attförutse. En viss minskning av behovet av maskiner under de närmaste årenförutses på grund av att den totala avverkningsvolymen skall minskas. Frågan om domänverkets utnyttjandeav externa resurser togs upp i en motion av (vpk) . Mofionären föreslog att skulle göra ettuttalande till regeringen om att domänverket inte får minska verksamheten iegen regi genom att sälja skog på rot och anlita entreprenörer. Enligtmotionären borde det i rikflinjer för domänverket klart sägas ut attskogsbruket inom verket skall drivas av de anställda. Motionen behandlades av näringsutskottet i det nyssnämndabetänkandet om revisorers förslag (NU 1982/83:49). Utskottetavstyrkte motionsyrkandet med hänvisning ttll att vad motionären tagit upp fickanses vara driftsekonomiska frågor av en typ som normalt bör avgöras inomverket. kommunisternas företrädare i utskottet reserverade sigtill förmån för yrkandet. NU 1984/85:3 11 Motionären återkom med en fråga(1983/84:172) till industriministern om denne avsåg att vidta några åtgärdermed anledning av en ökad privatisering i domänverket. Frågan besvarades avstatsrådet . Isitt svar (RD 1983/84:42 s. 17) anförde statsrådet att systemet medarbetstagarägda maskiner innebär att en anställd i domänverket pä egen begäranhar möjlighet att skaffa en skogsmaskin och använda den i sitt arbete iskogsbruket. Det framhölls att systemet används endast på önskemål frånanställda. Med hänvisning till att de åtgärder som togs upp i frågan liggerhelt inom ramen för vad domänverket självt har att besluta om enligt sininstruktion förklarade sig statsrådet inte ämna vidta några åtgärder medanledning av verkets beslut. Tillvaratagandeav sjunktimmer Motion 1983/84:318 I motion 1983/84:318 (vpk) erinras om attvänsterpartiet kommunisterna har krävt åtgärder för attmöjliggöra bärgning av fimmer som vid flottning har hamnat på sjö- ochälvbottnar. Motionärerna anför att den juridiska sidan nu synes få sin lösninggenom föreliggande förslag om ändring i flottningslagen. Ett undanröjande av derättsliga hindren för tillvaratagande av sjunktimmer kommer emellertid enligtmotionärernas mening inte att medföra privata initiativ i någon störreutsträckning. Med hänsyn bl. a. till behovet av vissa investeringar för enrationell hantering av sjunkvirket krävs det en organiserad form och planering.Motionärerna anger beredskapsarbete inom AMS-verksamheten som en tänkbar form.Regeringen borde vidta de nödvändiga åtgärderna för att ttllvaratagandet avsjunktimret påbörjas när den förväntade lagändringen gjorts.