bet · G801JuU37 · 1984-12-31 00:00:00 — om vissa kostnader för häktade m. m. 1984/85:12jämte motion) Förslaget m. m. revisorer har på förslagav justilieulskottet granskat vissa kostnader för förvaring av anhållna ochhäktade. I första hand har belägg-ningssiluationen, driftkostnaderna ochtransportverksamhelen vid häktena granskats. Med hänvisning till resultatet av granskningen hemställerrevisorerna i förslag 1984/85:12 att som sin mening ger regeringentill känna vad revisorerna har förordat angående 1. fördjupadkostnadsanalys, 2. förbättradkostnadsuppföljning, 3. redovisning avkostnadsutvecklingen och 4. transportverksamhelen. I samband med förslaget behandlas den med anledning avförslaget väckta motionen 1984/85:472 av i Röslånga (fp). Imotionen hemställs att uttalar att biblioleksservicen även ifortsättningen skall omfatta minst bibehållen nivå för häkiesorganisalionen. På förslag av utskottel harriksdagens revisorer företagit en granskning av vissa kostnader för anhållnaoch häktade. Granskningen har begränsats till att avse kostnader som i huvudsakär hänförliga lill kriminalvärdens häktesorganisation. 1 första hand harbeläggningssitualionen, driftkostnaderna och transportverksamhelen granskats.1 granskningsarbelet har speciell uppmärksamhet ägnats åt de förpassningsresorsom handhas av kriminalvårdens transportorganisation. Tio häkten av varierandestorlek och med geografisk spridning över hela landet har studerats närmare vidgranskningen (häktena i , , , , ,, , , och ). Granskningsarbetet har ihuvudsak omfattat budgetåren 1979/80-1982/83. Över granskningen har upprättats en rapport (1983/84:7)Vissa kostnader för förvaring m. m. av anhållna, häktade och andraomhändertagna. Det av revisorerna för nu framlagda förslaget byggerpå rapporten och de remissyttranden som avgetts över den. 1 1984/85. JuU1984/85:37 2 I förslaget redovisas revisorernasöverväganden beträffande vissa kostnader för häktena och beträffandetransportverksamheten. När del gäller kostnaderna las särskilt upp vissa frågorsom rör driftkostnaderna, nämligen kostnaden för personalen, bespisningskostnadenoch kostnaden för biblioteksverksamheten. 1 sistnämnda hänseende ifrågasätterrevisorerna om den nuvarande målsättningen för en personlig biblioteksservicebör bibehållas i full omfattning. Den av revisorerna konstaterade stora variationen i dygnskostnaderper inlagen mellan häktena föreslås föranleda en mera fördjupad kostnadsanalysoch bättre uppföljning av kostnaderna än som gjorts. Beträffande transportverksamhelen förordar revisorernaflera åtgärder som syftar lill förbättringar på området. a. föreslås enökad samordning av de transporter som sker för domstolarnas räkning. Uiskollels överväganden Allmänna synpunkter Utskottet vill mera allmänt uttalaatt revisorernas granskning har innefattat en värdefull genomgång från ekonomiskasynpunkter av kriminalvårdens kostnader för häktena. Särskilt angelägen harenligt utskottets mening varit den granskning av transportverksamhelen somrevisorerna gjort. Utskottet kan också notera att revisorernas påpekanden iviss utsträckning redan har initierat åtgärder från bl. a. kriminalvårdenssida i den riktning som revisorerna föreslagit. I det följande tar utskottet upp till närmare behandlingde påpekanden och förslag i enskilda ämnen som förs fram av revisorerna och iden i ärendet väckta motionen. Kostnaden för personalen m. m. Revisorernas förslag innefattar enbedömning av driftkostnaderna vid de utvalda häktena utifrån en pä grundval avmedelbeläggning framräk-nad dygnskostnad per häktesplats vid de olika häktena.Därvid har konstaterats att stora variationer föreligger i häktenaskostnadsbild. Sålunda varierade dygnskostnaden vid de tio häktena från lägst508 kr. per intagen i till högst . per intagen i Härnösand.Beloppen avser /83. Beträffande de i dygnskostnaden ingående delposternakonstaterar revisorerna all kostnaden för personalen är den helt dominerande.Vissa skillnader i personalbemanningen vid häktena och därmed också i kostnadsbildenkan enligt revisorerna hänföras lill organisatoriska orsaker; så är fallet medde mellan häktena varierande kostnaderna för transportförare. Även eftererforderlig justering för sådana organisatoriskt betingade JuU1984/85:37 3 orsaker kvarstår dock bilden av en påtaglig skillnad ipersonaltäthet om man sätter den i relation lill den genomsnittligaulnyttjandegraden av tillgängliga häktesplatser. Revisorerna noterar sålundaatt häktet i har och häktet i högre personalbemanning,exkl. transportförare, per plals än häktet i . Även bespisningskostnaderna vid häktena utvisar enligtrevisorerna påfallande stora variationer när de uttrycks i dygnskostnad perplats. Högsta utspisningskostnad för /83 utvisar häktet i Norrköpingmed . och intagen, medan huvudparten av häktena redovisarkostnader understigande . Lägsta kostnaden noterasför häktet i med . Revisorerna anför att orsaken till skillnaderna iutspisningskostnad har visat sig vara att det i häktena saknas möjlighet atttillaga koslen och all man därför är hänvisad till all anlita olika utomståendeleverantörer eller närliggande kriminalvårdsanstalters utspisningsavdelningar. De stora variationerna i dygnskostnaden per intagen mellanhäktena bör enligt revisorerna föranleda en mera fördjupad kostnadsanalys ochbättre uppföljning av kostnaderna för häktena än som gjorts. Revisorernaanser att resultaten av den förbättrade kontrollen och uppföljningen avkostnadsutvecklingen bör redovisas för i kommandebudgetpropositioner. När det först gällerbespisningskosinaden vill utskottet peka på att i sillremissvar över revisorernas rapport förklarat att den söker att efter hand låtasådana kriminalvårdsanslalter som ligger nära häkten i möjligaste mån övertamathållningen för häktena. Med anledning av en sedermera gjord framställning isaken från styrelsen har regeringen beslutat om enförstärkning av häktespersonalen vid anstalts- och häktesorganisationen medfyra tjänster för att maten till sex häkten och en kriminalvårdsanstall skallkunna levereras frän närbelägna kriminalvårdsanstalter i stället för avutomstående entreprenörer, I sammanhanget vill utskottel också nämna den nyaförplägnadsinslruktion som avses bli beslutad av styrelsen och somsyftar till en förbättrad hushållning i fråga om kostnaderna för mathållningeninom kriminalvården. Kostnadsbesparingar uppnås också genom de omförhandlingarbeträffande upphandlingsavtal som sker med leverantörerna av färdigla-gad mat. Som framgår av det anförda ägnas,frågan ombespisningskostnaderna vid häktesorganisationen uppmärksamhet inomkriminalvården och . Enligt utskottets mening är syftet medrevisorernas förslag i denna del i allt väsentligt tillgodosett. Utskottetanser därför att något tillkännagivande från sida av det slag somrevisorerna begärt inte är erforderligt. I här behandlad del bör därförförslaget läggas till handlingarna. JuU1984/85:37 4 När del sedan gäller kostnaden förpersonalen vid häktena vill utskottet erinra om att det vid häktena måstefinnas en viss grundbemanning oavsett hur många intagna som finns. Enkostnadsjämförelse med utgångspunkt i dygnskostnad per häklesplats räknad påmedelbeläggning är därför enligt utskottets mening inte helt rättvisande.Utskottet anser dock att det finns goda skäl all, såsom revisorerna föreslår,företa en mera fördjupad analys och förbäiirad uppföljning av utvecklingenbeträffande personalkostnaderna vid häktena; att så sker torde för övrigt varanaturligt i kriminalvårdens verksamhetsplanering. Enligt utskottets meningfinns ett intresse för att få del av resultatet av analys- ochuppföljningsarbetet på området. En redovisning av saken kan lämpligen göras ien kommande budgetproposition. Vad utskottel sålunda med anledning av revisorernasförslag anfört om analys m. m. beträffande personalkostnaderna vid häktena samtredovisning härav bör som sin mening ge regeringen till känna. Revisorerna anför att kostnaden förbiblioteksverksamheten vid häktena är mycket hög jämfört med motsvarandekostnad'för övriga anstaltsplatser inom kriminalvärden. Med hänsyn lill allkommunerna i allt större utsträckning har börjat kräva full täckning för sinakostnader för biblioteksservicen befarar revisorerna att häktenas kostnad fördenna kan komma att stiga avsevärt. Revisorerna vill därför sätta i fråga omdet är realistiskt att för häktenas del bibehålla nuvarande målsättning för enpersonlig biblioteksservice i full omfattning. I motion 472 begärs att biblioteksservicen även framdelesskall omfatta minsl bibehållen nivå för häkiesorganisalionen. Biblioteksverksamheten i anstalteroch häkten sköts av folkbiblioteken mot ersättning och enligt avtal, somträffas mellan och kommunerna. Fr. o. m. budgetåret1983/84 utgår ingen ersättning för den biblioteksservice som bedrivs vid öppnariks- och lokalanstalter. Medel för biblioteksverksamheten anvisas under anslaget E2. Under /83 uppgick totalkostnadernaför biblioteksverksamheten till ca 1,5 milj. kr. För budgetåren 1983/84 och1984/85 anvisades i regleringsbrev ca 2 resp. 2,8 milj. kr. Vid bedömningen av frågan om kostnaderna förbiblioteksverksamheten kan utskottet så till vida instämma i revisorernasuppfattning att kostnaderna för verksamheten onekligen ökar ganska kraftigt.Denna kostnadsökning skall ses i belysning av att utskottel vid fleratillfällen har framhållit det önskvärda i att de intagna päkriminalvärdens anställer och häkten åtnjuter samma biblioteksservice somandra medborgare (se bl. a. JuU 1980/81 ;35 s. 3 f, 1981/82:44 s. 3). Biblioteksverksamhetenvid kriminalvårdsanstalterna har lagils upp i en JuU1984/85:37 5 för framlagd proposition (1984/85:141)om litteratur och folkbibliotek. Propositionen bereds avkulturutskottet. I propositionen erinrar föredraganden, statsrådet ,inledningsvis om att de intagna i häkten och pä anstalter kan betraktas somsocialt handikappade och tillhör de eftersatta grupper som den statligakulturpolitiken skall ta särskild hänsyn till. De som vistas på slutnaanstalter och i häkten kan inte själva ta sig lill folkbibliotek och andrakulturella institutioner. Det är därför enligt föredragande statsrådelsuppfattning synnerligen angeläget all dessa människor ges tillgång till denservice som folkbiblioteken kan förmedla. Verksamheten vid häktena är särskiltviktig, eftersom de häktade är mer isolerade än andra intagna och läsning oftaär den enda sysselsättning som står till buds. Detta återspeglas i en hög genomsnittligutlåning per häklesplats. Vidare bör, framhåller han, beaktas de behov av merkostnadskrävande biblioteksservice som intagna och häktade med andra modersmålän svenska kan ha. Föredragande statsrådet slår vidare fast attbiblioteksverksamheten inom kriminalvården är en statlig angelägenhet.Kriminalvårdens resurser medger dock enligt hans uppfattning för närvarandeinte att mer än omkring hälften av de kommuner som ger biblioteksservice lillanstalter och häkten kan få full ersättning härför. Han anser dock att statensuccessivt bör kunna ersätta även de övriga kommunerna fullt ut för derasfolkbiblioleksinsalser i häkten och på slutna anstalter. Vad sålunda anförts i propositionen ligger helt i linjemed den uppfattning i saken utskottet har. I överensstämmelse med vad som sägsi motionen och lill skillnad från den uppfattning revisorerna har gett uttryckför anser utskottet alt biblioteksverksamheten vid häktena även börhållas på minst samma nivå som . Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen lill känna. Revisorernas förslag i här behandlad del bör inteföranleda någon åtgärd. Transportverksamheten inomkriminalvården har i sin nuvarande form bedrivits som en försöksverksamhetsedan år 1966. Den innebär bl. a. att ansvarar förtransporterna beträffande häktena och till häktena anslutna polisarresler samtall transportverksamhelen i princip skall ombesörjas av befattningshavare vidkriminalvården. Även förpassningsresorna, dvs. resorna till ullandel medpersoner som inte får kvarstanna i riket, skall i allt väsentligt ombesörjas avkriminalvårdens transportorganisation; polisens uppgifter i sammanhanget skallvara begränsade lill vissa undantagsfall. För all samordna och effektivisera transporterna inomkriminalvården har landet indelats i fyra transportområden. JuU1984/85:37 6 finns en transportcenlral för samordning av speciellt delängre transporterna. Dessa centraler är belägna i , ,och . Transportverksamheten var fullt utbyggd är 1972. För alleffektivisera transporterna framför allt på de längre transportsiräckorna harför ett system med fasta turer införts inom kriminalvården. Revisorerna konstaterar att systemet med fasta turer harmedfört ett påtagligt förbättrat utnyttjande av tillgänglig transportkapacitet.Samtidigt framhåller revisorerna all transportcentralerna inte kan planera sinverksamhei på ett rationellt sätt på grund av att transporter skall utförasockså för andra myndigheter, bl. a. för domstolarna. Enligt revisorernasuppfattning bör man undersöka möjligheterna att i rationaliseringssyfteförbättra samarbetet mellan domstolarna och kriminalvården. Beträffande förpassningsresorna konstaterar revisorernaatt man i praktiken inte följer de anvisningar som utfärdats; detta gällersåväl genomförande som bevakning vid resorna. Enligt revisorerna föreliggerpåtagliga skillnader mellan polisdistrikten i fråga om praxis vad gällerpolismedverkan vid utomnordiska förpassningsresor. Sammanfattningsvis förordar revisorerna att den nuvarandeförsöksvis anordnade transportverksamheten ges mer permanenta former, all samordningenav myndigheternas behov av transporter och kriminalvårdsver-kelsiransportverksamhet byggs ut och att åtgärder vidtas för genomförande av merenhetliga former för förpassningsresorna. Revisorerna förutsätter all deåtgärder som kommer att vidtas anmäls för . Utskottet vill för sin del till enbörjan peka på att, såsom anfört i sill remissyttrande,kriminalvårdens iransportverksamhet har varit föremål för en omfattandeutredning och utvärdering inom styrelsen. Den rapport som arbetet mynnat ut ihar remissbehandlats. avser all i en framställning lillregeringen redovisa resultatet av det utredningsarbete som sålundaskett. De frågor som berörs av revisorerna kommer därvid enligt styrelsen altbehandlas på ett sätt som i betydande utsträckning tillgodoser revisorernassynpunkter beträffande transportverksamheten. Med hänvisning till det anförda kan utskottet sålundakonstatera att de av revisorerna berörda frågorna rörandetransportorganisationens slutliga utformning, samarbetet i transportfrågormellan kriminalvården och rättsväsendets övriga myndigheter samt förpassningsresornatill utlandet snart kommer att aktualiseras för regeringen. Utskottet anser sigkunna utgå från all resultatet av de aktuella övervägandena, som gäller viktigafrågor, kommer att i lämpligt sammanhang bekantgöras för . Idelta läge saknas det enligt utskottets mening skäl för lill någonåtgärd med anledning av revisorernas förslag. Delta bör därför i denna delläggas lill handlingarna. JuU1984/85:37 7 Revisornas förslag föranleder iövrigt inget uttalande frän uiskollels sida. attriksdagen lägger revisorernas förslag 1984/85:12 i denna del till handlingarna, attriksdagen med anledning av revisorenas förslag i denna del som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört i detta hänseende, attriksdagen med bifall till motion 1984/85:472 och med avslag på revisorernasförslag i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört i delta hänseende, attriksdagen lägger revisorernas förslag i denna del till handlingarna, Närvarande: (), (), ArneNygren (s), i (s), (), HelgeKlöver(s), (), (), (),(), (), (), iRöstänga (fp), () och ().