bet · G801KU34 · 1984-12-31 00:00:00 — om ändring i regeringsformen m. m. 1984/85:83 bil.2 och prop. 1984/85:100 bil. 2 i vissa delar samt prop. 1984/85:100 bil. 15 iviss del) I detta betänkande behandlarutskottet ett förslag i proposition 1984/85:83 om att lönedelegationskall avskaffas och dess uppgifter övertas av finansutskottet samt förslag ibudgetpropositionen proposition 1984/ 85:100 bilaga 2 Gemensamma frågor ombemyndigande för regeringen att godkänna kollektivavtal på det statligtreglerade området. Förslagen i propositionen medför ändringar i regeringsformenoch riksdagsordningen. har i ett yttrande i ärendet ställt sigpositivt till den föreslagna ändringen om att överta vissa av lönedelegationensuppgifter. Utskottet tillstyrker för sin del att somvilande antar förslagen till ändring i regeringsformen och vissahuvudbestämmelser i riksdagsordningen samt att regeringen får det begärdabemyndigandet. Vissa följdändringar i sekretesslagen och i riksdagsordningenstilläggsbestämmelser bör kunna fattas efter det att riksdagenbeslutat om de vilande grundlagsändringarna. Detsamma gäller i fråga om beslutom motsvarande bemyndigande för förvaltningsstyrelse att godkännaavtal om anställningsvillkor för tjänstemän inom och dessmyndigheters förhandlingsområde. Vidare tar utskottet upp följande avsnitt ibudgetpropositionen, nämligen vad som anförs i bilaga 2 Gemensamma frågor omsamhällsinformation och myndigheternas externa tidskrifter samt vad som anförsi det inledande avsnittet i huvudtitel (bilaga 15). Avskaffande av lönedelegation, m.m.Propositionerna Iproposition 1984/85:83 föreslås dels - såvitt nu är i fråga - attriksdagen beslutar om ändring i 9 kap. 11 § regeringsformen som innebär attriksdagens lönedelegation avskaffas och att dess uppgifter förs över tillfinansutskottet, 1. i den ordningsom anges i 8 kap. 16 § regeringsformen antar förslag till lag om ändring iriksdagsordningen, 2. antar förslagtill lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). 1 1984/85. KU1984/85:34 2 Lagförslagen bifogas betänkandet som bilaga 1. I proposition 1984/85:100 bilaga 2Gemensamma frågor () yrkas att bemyndigarregeringen att utan att höra lönedelegation godkänna dels avtal omde anställningsvillkor som skall gälla för statens arbetstagare, dels de avtali övrigt som tillhör' prövning, allt under förutsättning attavtalen inte gäller generell reglering av ifrågavarande tjänstemänsanställningsvillkor i samband med de allmänna avtalsrörelserna eller annars ärav mer avsevärd, självständig statsfinansiell betydelse. (FiU 1984/85:3 y) har yttrat sig iärendet, bilaga 2. lönedelegation, sominrättades , har två uppgifter. Den skall överlägga med ett avstatsråden, som regeringen bestämmer, i förhandlingsfrågor som röranställningsvillkor för statens arbetstagare. I frågor om arbetstagare hosriksdagen eller dess myndigheter överlägger delegationen med den som riksdagenbestämmer. Vidare får delegationen på vägnar godkänna avtal i sådanafrågor och även förslag till reglering av avtalsbara frågor som har undantagitsfrån avtal. Lönedelegationen avger till en redogörelse försin verksamhet. Syftet med att inrätta lönedelegation var attmöjliggöra ett reellt riksdagsinflytande på löneuppgörelserna inom den statligasektorn. I statsmakternas beslut (prop. 1964:140, KU 1964:19 och 1965:1, rskr.1965:64) förutsattes att de förhandskontakter varigenom delegationen skulleutöva sin rådgivande funktion främst skulle koncentreras till de statsfinansiellaoch lönepolitiska huvudlinjerna i en avtalsrörelse. Lönedelegationens verksamhet presenteras och diskuteras iutredningen och statstjänstemännens anställningsvillkor (Ds C1983:2). Enligt utredningen har lönedelegationen inte fungerat enligtintentionerna vid dess fillkomst. Utredaren framhåller följande. De statsfinansiella ochlönepolitiska huvudlinjerna i avtalsrörelsen har endast delvis uppmärksammats.Lönedelegationens uttalanden med direktiv för löneförhandlingar har praktiskttaget enbart gällt lönepolitiska frågor medan de statsfinansiella har lämnatsdärhän. De har i regel varit mycket allmänt hållna. När förlikningsmän kopplatsin under avtalsrörelserna och särskilt när stridsåtgärder har tillgripits harlönedelegationen ställts eller ställt sig vid sidan av skeendet och inte gjortnågra ställningstaganden förrän en uppgörelse träffats. Förhandlingsresultatenhar - -godtagits omgående med endast ett fåtal kritiskamarkeringar från oppositionshåll. KU1984/85:34 3 Det system inom vilketlönedelegationen verkar har förändrats i olika avseenden. Dethar utvidgats bl. a. genom att fler frågor genom lagstiftning gjortsavtalsbara. Det har inskränkts genom att regeringen har fått ökadbeslutanderätt. I betänkandet redovisas att endast ett mindre antal av denärmare 1 000 avtal som underställts lönedelegationen har förberetts genomöverläggningar mellan lönedelegationen och det för personalfrågor ansvarigastatsrådet. Sådant samråd förekommer, sägs det, i praktiken bara i samband medde allmänna avtalsrörelserna, dvs. med ett ä mellanrum. De flestasammanträden har ägnats åt en rutinmässig behandling av avtal med mindreräckvidd. Utredaren har på ett förberedande stadium framfört tanken att lönedelegafionenhelt skulle avskaffas och regeringen ges befogenhet att godkänna de avtal somnu måste underställas delegationen. Denna lösning har emellertid avvisats avflertalet partigrupper. Utredaren har därför efter samråd med företrädare förde olika partigrupperna föreslagit vissa begränsade förändringar. Förslagen innebär att lönedelegationen skall avskaffas ochatt dess uppgifter skall överföras på finansutskott samtatt regeringen skall bemyndigas att i betydande utsträckning utan riksdagensställningstagande få godkänna kollektivavtal på det statligt reglerade området. I proposition 1984/85:83 föreläggs därförförslag om ändring dels i 9 kap. 11 § regeringsformen (RF), dels i 4 kap. 5 §och 8 kap. 4 och 5 §§ riksdagsordningen (RO) jämte tilläggsbestämmelser. Vidareföreslås en ändring i 6 kap. 5 § och 11 kap. 2 § sekretesslagen. som yttrat sig i ärendet motsätter siginte att lönedelegation avskaffas och att vissa av dess uppgifterläggs på finansutskottet. anger dock som en förutsättning föratt det skall kunna ta över dessa uppgifter att regeringen i denutsträckning den föreslagit bemyndigas att utan ställningstagande fågodkänna kollektivavtal på det statligt reglerade området. För finansutskottetskulle i så fall återstå att ta ställning till avtal som gäller generellreglering av statliga tjänstemäns anställningsvillkor i samband med de allmännaavtalsrörelserna eller som annars är av mer avsevärd, självständigstatsfinansiell betydelse. Som skäl för förslaget i budgetpropositionen (prop.1984/85:100 bil. 2) om bemyndigande för regeringen att godkänna kollektivavtalpå det statligt reglerade området utan att dessa underställs förgodkännande anförs att lönedelegationens roll som samrådsorgan införförhandlingar, som redovisas i utredningen, ej blivit den tänkta. 1propositionen erinras om att sådana omständigheter som 1976 årsarbetsrättsreform och ändring av det avtalsbara området har haft viss betydelseför delegationens funktion. Godkännande av avtal har i stor utsträckning skettrutinmässigt och utan någon mer ingående prövning. Förslaget om en omfattandedelegering till regeringen att godkänna avtal bör, enligt propositionen, sesmot denna 1* 1984/85. KU1984/85:34 4 Föredragande statsrådet anför att det inte kananses främja några intressen att underställa avtal för godkännande,om detta endast är en ren formalitet. Med hänvisning till det anförda tillstyrkerkonstitutionsutskottet regeringens förslag i här aktuell del. Då det gäller förslaget om avskaffande av lönedelegationenoch att finansutskottet skall överta de kvarvarande uppgifterna anförfinansutskottet följande skäl för sitt ställningstagande. Staten har i egenskap avarbetsgivare ett stort ansvar för lönebildningen och samhällsekonomin. Statensagerande i avtalsförhandlingarna har självfallet stor statsfinansiellbetydelse men påverkar också indirekt avtalsområden utanför den statligasektorn. Därigenom får statens handlande som arbetsgivare stora konsekvenserför samhällsekonomin. Lönekostnads- och prisutvecklingen är avgörande för vårtlands internationella konkurrenskraft och påverkar produktion ochsysselsättning. Övergripande samhällsekonomiska frågor av denna typbehandlar utskottet i anslutning till attutskottet tar ställning till regeringens förslag till allmänna riktlinjer förden ekonomiska politiken. Utskottet ser det därför som naturligt att utskottetockså tar upp de statsfinansiella och lönepolitiska huvudlinjerna i samband meden avtalsrörelse. Ett beslut enligt förslaget innebäratt finansutskottet vad beträffar förhandlingsfrågor kommer att fatta beslut påriksdagens vägnar. Med anledning härav vill erinra omatt det redan i ett fall har anförtrotts åt utskott att fatta beslut - i formav lag - på vägnar. Enligt 8 kap. 6 § regeringsformen kan finans- ochskatteutskotten, när inte pågår, i vissa fall fatta beslut-som senareskall underställas - om vilken skattesats som skall gälla eller omatt en skatt skall börja eller upphöra att utgå. Enligt en invändning som rests mot förslaget skulle detfinnas risk för att finansutskottet kan komma att medverka till en statliginkomstpolitik som begränsar de avtalsslutande parternas handlingsutrymme.Detta problem berörs i utredningen på följande sätt. Vad här sagts om finansutskottets presumtivaakfivitet i förhandlingsfrågorna skall inte uppfattas som en direktrekommendation om ett djupare engagemang från sida när det gälleratt dra upp riktlinjer för den statliga arbetsgivarpartens agerande. Liksomhittills blir det givetvis i sista hand de olika partigruppernas sak attbestämma i vilken mån de vill utnyttja det instrument som står till buds förparlamentariskt inflytande på förhandlingsområdet. Hittillsvarande praxis beskrivs i utredningen på följandesätt. KU1984/85:34 5 Vad gäller situation då konfliktråder eller hotar förutsätts att vid behov skall kunnaförutsättningslöst pröva hur samhället kan komma till rätta med situationen.Detta är svårförenligt med en ordning som innebär att ett organ som verkar påriksdagens vägnar tar aktiv del i utformningen av arbetsgivarpartens politik. Ipraktiken har lönedelegationen dragit konsekvenserna av detta förhållande ochavstått från att engagera sig i hur kritiska förhandlingssituationer skullelösas. Formellt har den emellertid behållit ett ofrånkomligt ansvar förutvecklingen. sammanfattar sinsyn på arbetsuppgiften i samband med de allmänna avtalsrörelserna på följandesätt. Av de förutsättningar som utskottettar för givet följer att antalet ärenden som finansutskottet får att behandlatill följd av de nya arbetsuppgifterna sannolikt blir relativt få. Endast vidnågra tillfällen vart eller kommer dessa frågor att tas upp iutskottet. Den viktigaste uppgiften, som utskottet ser det, skulle bestå i atti samband med de allmänna avtalsrörelserna mottaga information från ochsamråda med statsråd som regeringen utser samt godkänna de centrala uppgörelsersom avtalsförhandlingarna utmynnar i. I den mån även andra avtal med meraavsevärd självständig betydelse för de statliga anställningsförmånernas nivåblir aktuella, kan de behöva prövas av utskottet i varje enskilt, fall i denutsträckning som omständigheterna kräver. Av detta följer att utskottetregelmässigt på förhand bör orienteras om och reellt fillfrågas inför allaförhandlingar som beräknas utmynna i avtal som skall underställas riksdagen.Den faktiska omfattningen och praktiska utformningen av dessa överläggningarmed statsråd som regeringen utser får prövas efter hand. En strävan börsjälvfallet vara att uppnå smidiga och väl fungerande arbetsformer så att inteförhandlingarna försenas eller försvåras. Utskottet finner med hänsyn tillvad som anförs i propositionen och i övrigt att lönedelegationen bör avskaffasoch att vissa av dess uppgifter bör läggas på finansutskottet. Detta förslagtorde i sak inte medföra några större förändringar i förhållande till vad somnu gäller. Utskottet godkänner alltså förslagen i proposition 1984/85:83. Utskottet föreslår att som vilande antarförslaget till ändring i RF samt huvudbestämmelserna i . Övriga lagändringarbör tas efter det att slutligt har antagitgrundlagsändringen. Hinder bör inte föreligga mot att redan då - medverkan efter det att grundlagsändringen trätt i kraft - beslutar om de aktuellaändringarna i följdbestämmelserna i och ändringarna i sekretesslagen. 1detta sammanhang bör även fråga om ändring av ersättningsstadgan (1971:1197)för ledamöter tas upp. Dessa nya arbetsuppgifter föranleder även vissa ändringari finansutskottets arbetsregler. Så föreslås i propositionen att entystnadspliktsbestämmelse motsvarande den som gäller för arbetet ilönedelegationen införs i RO för finansutskottets del när det gällerförhandiingsfrågorna. Vidare föreslås att föreskrifterna omförhandlingssekretess i sekretesslagen ändras så att de i KU1984/85:34 6 stället för att avse lönedelegationen avserförhandlingsfrågor hos finansutskottet. har inte något att erinra mot dessaförslag. Tystnadsplikten för ledamöter, suppleanter och tjänstemän ifinansutskottet motiveras med att utskottet kan komma att få information, varsröjande skulle kunna försätta staten i en försämrad förhandlingsposition. Dessaförslag kommer sålunda att behandla i samband med attriksdagen skall ta slutlig ställning till det vilande grundlagsförslaget. Beträffande finansutskottets arbetssätt i fråga omförhandlingsfrågor utgår från att finansutskottet kommeratt i allt väsentligt följa de arbetsrutiner som generellt gäller förutskottsarbetet. ställningstaganden i förhandlingsfrågor börpå motsvarande sätt som komma till uttryck i utskottets protokoll. När det gäller formerna för hur förhandlingsfrågorna skallredovisas för anger finansutskottet att det är naturligt attutskottet så snart löneförhandlingarna avslutats tar upp och redovisarförhandlingsfrågorna för . Om förhandlingarna har avslutats undervåren bör finansutskottet kunna ta upp dessa frågor i anslutning tillbehandlingen av regeringens reviderade finansplan. Därigenom skulle regeringensoch utskottets agerande i förhandlingarna kunna komma att behandlas avriksdagen i den finansdebatt som brukar äga rum . Omförhandlingarna inte avslutats till dess bör en redovisning ske så snart sommöjligt därefter. Övergripande ekonomisk-politiska frågor brukar behandlas avriksdagen . Någon särskild årsredogörelse frånfinansutskottet till torde inte behövas. framhåller vidare att de avtal som enligtnuvarande praxis redovisas för under Gemensamma frågor ibudgetpropositionen blir i huvudsak de som enligt den föreslagna ändradekompetensfördelningen mellan riksdag och regering skall underställasfinansutskottet. Enligt finansutskottets mening är det lämpligt attfortsättningsvis alla avtal som hänskjuts för godkännande på vägnarblir redovisade på detta sätt. Därigenom kommer också finansutskottets beslutatt tas upp av i samband med att denna del av budgetpropositionenbehandlas. Från de utgångspunkter som har attbeakta har utskottet ingen invändning mot det av finansutskottet föreslagnatillvägagångssättet. Lönedelegationen har på samma sätt som gäller för statligaarbetstagare godkänt avtal om anställningsvillkor för tjänstemän inom riksdagenoch dess myndigheters förhandlingsområde. Utredaren förordar att godkännande avförhandlingsfrågor på område delegeras till förvaltningsstyrelse.Förslaget föranleder ändring i lagen (1983:1061) med instruktion förriksdagens förvaltningskontor. Avtalen på område har ingen självständigfinanspolitisk eller lönepolitisk betydelse som motiverar att de skall behövagodkännas på KU1984/85:34 7 Förvaltningsstyrelsen skall ocksåårligen avge en redogörelse. ställningstagande till frågan om ettbemyndigande för förvaltningsstyrelse att godkänna avtal påriksdagens område bör dock anstå till dess att de aktuella grundlagsändringarnahar antagits. I detta sammanhang bör även tilläggsbestämmelsen 8.5.1till riksdagsordningen, som enligt proposifionens förslag skulle kvarstå medändrad lydelse, enligt utskottets mening utgå. 1. beträffandebemyndigande för regeringen att godkänna vissa avtal att med bifalltill proposition 1984/85:100 bilaga 2 punkt 3 bemyndigar regeringen att utanatt höra lönedelegation godkänna dels avtal om deanställningsvillkor som skall gälla för statens arbetstagare, dels de avtal iövrigt som tillhör prövning, allt under förutsättning att avtaleninte gäller generell reglering av ifrågavarande tjänstemäns anställningsvillkori samband med de allmänna avtalsrörelserna eller annars är av mer avsevärd,självständig statsfinansiell betydelse, 2. beträffandeavskaffande av lönedelegationen attriksdagen med bifall fill proposition 1984/85:83 bilaga 1 i denna del somvilande antar förslag till lag om ändring i regeringsformen i vad avser 9 kap.11 § (bil. 3 till betänkandet), 3. betråfiandefinansutskottets uppgifter attriksdagen med bifall till proposition 1984/85:83 bilaga 2 i här aktuell del somvilande antar förslag fill lag om ändring i riksdagsordningen (bil. 4 till betänkandet). Samhällsinformation m. m. I budgetpropositionen bilaga 2Gemensamma frågor under punkterna 7 och 8 (s. 7 f.) delges vadcivilministern anfört om samhällsinformation och myndigheternas externatidskrifter. Beträffande samhällsinformafion erinras om de förslag somlagts fram i betänkandet (SOU 1984:68) Samordnad samhällsinformafion samt om1983 års demokratiberednings (C 1983:03) utredningsuppdrag. I fråga om myndigheternas externa fidskrifter redovisasvissa synpunkter som informationsberedningen (B 1982:01) lagt fram i det ovannämnda betänkandet. Delegationen anser att tidskrifterna skall ses sombranschfid-skrifter och att det därför inte är möjligt att sätta generellaekonomiska ramar för dem och att kräva att samtliga fidskrifter skall varasjälvfinansierade. Civilministern säger sig räkna med att myndigheternafortsätter översynen av sina övergripande planer och kostnader för informationoch att de därvid noggrant analyserar sin produktion av tidskrifter och annantryckt informa-fion från kostnads- och effektivitetssynpunkt. Frågorsom rör samhällsinformation har utskottet behandlat under KU1984/85:34 8 Med anledning av förslag om bättresamordning av de statliga myndigheternas, landstingens och kommunernasinformationsverksamhet hänvisade utskottet fill att ett förslag beträffandesamhällsinformation var att vänta i anslutning till förslagrörande olika demokratifrågor. Vad som anförs i propositionen under ifrågavarande punkterhar inte gett utskottet anledning till något särskilt uttalande. att beslutar att vad somanförts i proposition 1984/85:100 bilaga 2 punkterna 7 och 8 inte skallföranleda något uttalande. Allmän inriktning av arbete på ett samlat program förden offentliga sektorn I budgetproposifionen bilaga 15() redovisar civilministern i en allmän inledning (s. 421)ingående det omfattande utvecklingsarbete som har bedrivits inommyndigheter, kommittéer och olika arbetsgrupper. Syftet med utvecklingsarbetetär att få till stånd ett samlat program för den offentliga sektorns omvandlingoch utveckling. Bland de olika större områden som tas upp märks demokratifrågor,folkrörelsernas och föreningslivets roll, förhållandet medborgare-myndigheter,den offentliga sektorns styrning och organisation samt forskning om denoffentliga sektorn. Under olika avsnitt redovisas arbetet inom vissa viktigautredningar som demokratiberedning (C 1983:03), stat-kommunberedningen(C 1983:02), verksledningskommittén (C 1983:04), kyrkokommitté (Kn1982:05) samt för pågående arbete inom . Flertalet av de frågor som redovisas i propositionen angårämnen som kommer att behandla i andra sammanhang. Utskottet hardärför inte anledning att göra något uttalande med anledning av civilministernsredogörelse. Civilministern har aviserat att han avser att under maj1985 till överlämna en skrivelse om den offentliga sektorns förnyelsesom senare skall följas upp genom olika förslag och beslut. att beslutar att vad somanförts i proposition 1984/85:100 bilaga 15 i här aktuell del inte skallföranleda något uttalande. KU1984/85:34 9 Närvarande: (), (), BertilFiskesjö (c), (), Hans Nyhage (m), (), (), i (m), (),(), (vpk), (), Axel ()och (). (vpk) anför: förutsätter - med hänvisning fillvad finansutskottet anfört - att förslaget att lönedelegafionen skallavskaffas och vissa av dess uppgifter övertas av finansutskottet i sak intekommer att medföra några större förändringar i förhållande till vad som nugäller. förutsätts dock agera genom att ta upp statsfinansiellaoch lönepolitiska huvudlinjer i samband med en avtalsrörelse. I fråga omfinansutskottets uppgifter framöver bör de synpunkter som vänsterpartietkommunisternas representant i finansutskottet anfört noga beaktas. Han pekar påatt det finns risk för att finansutskottet kan komma att medverka till enstatlig inkomstpolitik som begränsar de avtalsslutande parternas handlingsutrymme. KU 1984/85:34 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen' att 9kap. 11 § skall ha nedan angivna lydelse. överlägger i förhandlingsfrågor rörande anställningsvillkor, som skall gälla för statens arbetstagare eller i övrigt tillhör prövning, med statsråd som regeringen bestämmer. Beträffande arbetstagare hos eller dess myndigheter överlägger utskottet dock i stället med den som bestämmer. Utskottet får på vägnar godkänna avtal i sådan fråga eller, om frågan har undantagits från avtal, förslag till reglering av den. Vad nu sagts gäller ej om för visst fall har beslutat annat. 9 kap 11 § En inom utsedd lönedelegationöverlägger i förhandlingsfrågor rörande anställningsvillkor, som skall gällaför statens arbetstagare eller i övrigt tillhör prövning, medstatsråd som regeringen bestämmer. Beträffande arbetstagare hos riksdageneller dess myndigheter överlägger lönedelegationen dock i stället med den somriksdagen bestämmer. Lönedelegationen får på vägnar godkänna avtali sådan fråga eller, om frågan har undantagits från avtal, förslag fillreglering av den. Vad nu sagts gäller ej om för visst fall harbeslutat annat. Närmare bestämmelser om lönedelegationenssammansättning meddelas i riksdagsordningen. Denna lag träder i kraft . ') Regeringsformen omtryckt 1982:940. KU1984/85:34 11 Lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen' dels att 8 kap. 4 och 5 §§ samttilläggsbestämmelserna 8.5.2-8.5.5 skall upphöra att gälla, dels att 4 kap. 5 § och filläggsbestämmelserna 4.8.1 och8.5.1 skall ha nedan angivna lydelse, dels att i 4 kap. skall införas en ny paragraf, 16 §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skall, utöver sina skall,utöver sina uppgifter enligt 8 kap. 6 § och 9 kap. uppgifter enligt 8 kap. 6 § samt 9 4 § regeringsformen, bereda aren- kap. 4 och 11 §§ regeringsformen, den om allmänna riktlinjer för den bereda ärenden om allmänna riktlin ekonomiska polifiken och för jer för den ekonomiska politiken och budgetregleringen samt ärenden för budgetregleringen samt ärenden som rör verksamhet. skall, utöver sin uppgift enligt 8 kap. 6§ regeringsformen, bereda ärenden om statliga och kommunala skatter. Tilläggsbestämmelse 4.8.1 Beslut av finans- och skatteutskot- Beslut av finans- och skatteutskot ten i fråga som avses i 8 kap. 6 § ten i fråga som avses i 8 kap. 6 § regeringsformen meddelas regering- regeringsformen och av finansut- en genom skrivelse. skottet i fråga om godkännandeenligt 9 kap. 11§ regeringsformen meddelas regeringen genom skrivelse. Vad som har förekommit vid behandling i finansutskottet avfrågor enligt 9 kap. 11 § regeringsformen får ledamot, suppleant eller tjänstemaninte utan utskottets tillstånd yppa, förrän avtal har träffats ellerförhandling annars har slutförts eller förslag som avses i paragrafen harframlagts för utskottet. 8 kap. Tilläggsbestämmelse 8.5.1 Iförhandlingsfrågor rörande an- I förhandlingfrågor rörande anställningsvillkorför arbetstagare hos ställningsvillkor för arbetstagare hos