bet · G801JoU25 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är enav de få näringar där produktionsprocessen av naturliga skäl i huvudsak sker i glesbygdoch som har en god ekonomisk lönsamhet och goda framtidsutsikter.Många viktiga regionalpolitiska problem har också sitt ursprung i skogsbruket.Hit hör t. ex. markanvändningsproblem i utsatta områden som de fjällnäraskogarna, sysselsättningsproblem till följd av näringens rationalisering m.m.Enligt motionärens mening bör som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av skogsforskning som regionalpolifisktinstrument. Enligt motion 2612 av m. fl. (s) är väldigaskogsarealer i inland inte på långt när rätt och riktigtutnyttjade. För att påvisa lönsamhet,i satsningar för effekfivt skogsbruk ärforskning och utvecklingsarbete en absolut förutsättning. Därför bör möjligheternaför en skogsforskningsanstalt - lokaliserad till östra inland -omgående undersökas. Utskottet vill erinra om att frågan om alternativaproduktionsformer var en av dem som ägnades ingående uppmärksamhet i sambandmed forskningspolitiska riksdagsbeslut, såvitt avsågjordbruksutskottets område. Det framhölls i nämnda sammanhang att de problem vistår inför när det gäller de nuvarande produktionsformernas risker för hälsaoch miljö är av den art och omfattning att vi allvarligt måste övervägamöjligheterna till sådana produktionsformer som med bibehållande av högeffektivitet motverkar dessa risker. Som beslutsunderlag måste vi bl. a.skaffa oss ökade och bättre kunskaper om alternativ till dagensproduktionsformer. Det borde ske genom en samlad och medveten satsning påFoU-arbete rörande sådana alternativ. Alternativen till dagens produktionsformer börkännetecknas av att de bevarar markens produktionsförmåga och att de minimeraranvändningen av. I sådana produktionssystem för växtodling börsträvan vara att kontrollera sjukdomar, skadegörare och ogräs med förebyggandeåtgärder. Inom djurhållningen bör produktionstekniken inriktas på att minskasjukdomsfrekvensen genom bättre stallmiljöer. Det betonas att frågan omalternativa produktionsformer rymmer inte endast naturvetenskapliga frågorutan även frågor av samhällsvetenskaplig natur. Dét är viktigt att forskningrörande alternativa produktionsformer sker med tillämpning av denna helhetssyn. Dennasatsning på en integrerad forsknings- och utvecklingsverksamhet JoU1984/85:25 52 om alternativa produktionsmetoder på jordbrukets ochträdgårdsnäringens områden bör enligt beslut åstadkommas inom ettsammanhållet program. Huvudansvaret för att upprätta ett sådant program och attstödja FoU-verksamheten inom detta borde läggas på som hade att samrådamed bl. a. SLU och . fick i uppdrag att lägga fram ettsammanhållet forskningsprogram med utgångspunkt i de riktlinjer som angavs i1984 års forskningsproposition. Uppdraget skall redovisas senast den 1 juni1985. Även skogsforskningen var ett av de områden som ägnades ensärskild uppmärksamhet i samband med forskningsbeslut. Det framhöllsatt skogsforskningen spelar en väsentlig roll när det gäller att utvecklametoderna och målen för skötseln av våra skogar i syfte att nå den störstasamlade samhällsnyttan, I sammanhanget diskuterades bl. a. olika möjligheteratt höja och förbättra skogsproduktionen. Det betonades sålunda att virkesproduktionenkunde ökas genom att man förbättrar utnyttjandet av skogsmarkens naturligaproduktionsförmåga. Beräkningar utförda vid SLU pekade på att det var möjligtatt genom tätare föryngringar och bättre beståndsvård höja tillväxten frånnuvarande till av skogsmarkens beräknade naturligaproduktionsförmåga i norra och från nuvarande till i södraSverige. För detta krävs i första hand att beståndsanläggningen lyckas väl.Stora insatser borde därför även i fortsättningen göras inomföryngringsforskningen. Av speciellt intresse var här att finna förbättradeföryngringsmetoder för de bördigare markerna. Utöver insatser för en ökadöverlevnad för plantorna borde föryngringsarbetet inriktas mot att utvecklametoder för att etablera föryngringen så snabbt som möjligt. I sammanhangetanfördes vidare bl. a. att ökade insatser inom skogsforskningen borde göras föratt finna produktionsformer som förenar önskemålen om att öka tillgången påvirkes- och energiråvara och att förbättra möjligheterna att utnyttja skogenför andra väsentliga ändamål såsom t. ex. rekreation och friluftsliv. Detförutskickades att regeringen skulle uppdra åt att upprätta ettlångsiktigt program för skogsforskning med denna tvärvetenskapliga inriktning.Programmet skulle utarbetas i samarbete med SLU, ochnaturvårdsverket. Rådet erhöll uppdraget att lägga fram ettsammanhållet långsiktigt program för skogsforskningen. Även detta bör redovisassenast . I inledningen till del av åretsbudgetproposition framhåller jordbruksministern att hans avsikt med att geforskningsrådet nu berörda båda uppdrag är att få angelägna forskningsområdennärmare definierade. Programmen skall vidare kunna ge underlag för att bedömavar önskemål om förstärkta resurser är mest motiverade. Utskottet vill i anslutning till motionsyrkandena om ökadeforskningsinsatser beträffande skogsbruket i nämna att man, somäven framhållits i en av motionerna, inom lantbruksuniversitetsärskilt JoU1984/85:25 53 uppmärksammat behovet av en sådan forskning. Med anledninghärav arbetar man inom skogsvetenskapliga fakultet med att tafram program för att intensifiera forskningen rörande sydsvensk skogsskötsel m.m. Vad utskottet anfört i anslutning till de under dennapunkt redovisade motionerna är enligt utskottets mening ägnat att i alltväsentligt tillgodose syftet med desamma. Någon ytterligare åtgärdmed anledning av motionerna torde därför inte vara påkallad. 1. att till Skogs- ochjordbrukets forskningsråd för /86 anvisar ettreservationsanslag av , 2. beträffande forskning omalternativa produktionsformer att lämnar utan ytterligare åtgärdmotionerna a) 1984/85:1088, b) 1984/85:1524 yrkande 3, c) 1984/85:1527yrkande 2, d) 1984/85:2023, e) 1984/85:2609yrkandena 2 och 5, f) 1984/85:2614, attriksdagen lämnar utan ytterligare åtgärd motionerna a) 1984/85:446, b) 1984/85:469 yrkande 3, c) 1984/85:1080, d) 1984/85:1093, e) 1984/85:2008, f) 1984/85:2020, g) 1984/85:2580yrkande 3, h) 1984/85:2612. Stöd till kollektiv forskning m. fl. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna G 6 - G 8 (s. 89-92) ochhemställer 1. att bemyndigar regeringenalt ikläda sig de ekonomiska förpliktelser som följer av det avtal angåendestöd till kollektiv skogsteknisk forskning som förordats i propositionen, 2. att bemyndigar regeringenatt ikläda sig de förpliktelser som följer av det avtal angående stöd till kollektivforskning rörande skogsträdsförädling och skogsgödsling m.m. som nämnts ipropositionen, 3. att till Stöd tillkollektiv forskning för /86 anvisar ett reservationsanslag av , 4. att till Bidrag tillväxtförädling för /86 anvisar ett reservationsanslag av . JoU1984/85:25 54 5. att till Bidrag tillSkogs- och lantbruksakademien för /86 anvisar ett förslagsanslagav . Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt H 2 (s. 93-94) och hemställer att för /86 anvisar ettförslagsanslag av . Regeringen har underpunkt H 3 (s. 94) föreslagit att till Miljövårdsinformation för /86 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1984/85:370 av BengtWesterberg m. fl. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 5), att riksdagentill Miljövårdsinformation för /86 anvisar ett med 490 000 kr.ökat reservationsanslag av . I motion 1984/85:755 av EinarLarsson m.fl, (c) yrkas att riksdageri beslutar att hos regeringen begära attden återkommer med förslag om generellt stöd till miljöorganisationer. Från förevarande anslag ställsmedel till förfogande för för information inom miljövårdsområdet.Från anslaget utgår också av regeringen bestämda bidrag tillupplysningsverksamhet bedriven av . Vidare kan från en särskild anslagspost för"viss övrig information" utgå bidrag även till andramiljöorganisationers informationsverksamhet. Sistnämnda medel disponeras avnaturvårdsverket efter beslut av regeringen i varje enskilt fall. Under desenaste åren har anslag filldelats bl. Enligt motion 370 av m. fl. (fp) äropinionsbildning på miljö- och naturvårdsområdet mycket viktig, inte minst inuvarande ekonomiska situation. De insatser som görs, bl. a. avnaturvårdsverket och de ideella organisationerna, med medel från anslaget harstor genpmslagskraft. Motionärerna föreslår att anslaget höjs med 490 000 kr.till . I motion 755 av m. fl. (c) anförsprincipiella synpunkter på statens stöd till miljöorganisationerna medutgångspunkt i regeringsarbetet åren 197(3-1982 med folkrörelsefrågorna. a.hänvisas till ett utredningsförslag i betänkandet (SOU 1979:60) Bidrag tillfolkrörelser. JoU1984/85:25 55 utredningsverksamheten omfattade ett generellt statligtstöd till miljöorganisationerna har enligt motionen det planerade arbetet intefullföljts på regeringsnivå. Motionärerna föreslår att hos regeringenbegår förslag om generellt stöd till miljöorganisationer utformat på sätt somnärmare anges i motionen. Utskottet är för sin del, med hänsyn till vikten av enrestriktiv budgetprövning, inte berett att förorda någon uppräkning avanslaget utöver den regeringen föreslagit. Motion 370 yrkande 5 avstyrkssåledes. Som utskottet inledningsvis anfört står under detta anslagvissa medel till förfogande för miljöorganisationernas informationsverksamhet.Utskottet är f. n. inte berett att tillstyrka yrkandet i motion 755 rörande ettgenerellt statligt stöd till miljöorganisationerna. 1. att medbifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:370 yrkande 5 till Miljövårdsinformation-för bud /86 anvisar ett reservationsanslag av , 2, attriksdagen avslår motion 1984/85:755. för naturvård och Vård av naturreservat, m.m.Regeringen har under punkterna H 4-H 5 (s. 95-97) föreslagit att 1. till förnaturvård för /86 anvisa ett reservationsanslag av 40 000 000kr., 2. till Vård avnaturreservat m.m, för /86 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1984/85:370 av BengtWesterberg m: fl. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 4), att riksdagenbeslutar att mark motsvarande ett värde av 15 milj. kr. skall överförasfrån domänfonden till naturvårdsfonden i syfte att underlätta bildandet avnaturreservat på privat mark. I motion 1984/85:372 av BengtWesterberg m. fl.,(fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 13), att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omprinciper för finansiering av mark för naturvård. I motion 1984/85:1413 av m.fl. (c) yrkas att beslutar om omdisponering avmedel till förmån för anslaget H 5. Vård av naturreservat m. m. i enlighet medmotionen, I motion 1984/85:2002 av m. fl. (m) yrkas 1. attriksdagen beslutar att avslå regeringens förslag till anslag för inköp av mark förnaturvård (prop. 1984/85:100, bil. 11, H 4) och i stället anslå 20 000 000kr., . JoU1984/85:25 56 2. att beslutar att anslå42 . till vård av naturreservat (prop. 1984/85:100, bil. 11, H 5). I motion 1984/85:2590 av LarsErnestam och (båda fp) yrkas att hos regeringenhemställer om en översyn av formerna för säkerställandet av naturvårdsobjektenligt vad som i motionen anförts i syfte att möjliggöra avsättningar i en omfattningsom svarar mot samhällets långsiktiga intresse. I motion 1984/85:2606 av EinarLarsson m. fl. (c) yrkas, såvitt nu ät i fråga (yrkandena 5-8), 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts angående inlösen av mark för avsättandetill urskogsreservat, 6. att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om upprättande av avtal för skötsel avnaturreservat, 7. att beslutar att fråndomänfonden överföra 10 milj. kr. till förmån för inköp av mark för naturvård,H 4, 8. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om omdisponering av medel tillförmån för anslagen H 4 och H 5. Regeringens förslag under dessaavsnitt innebär bl. a. att anslaget för naturvård fördubblas, från 20milj. till 40 milj. kr. Härigenom avses få möjlighet atttillgodose vissa, särskilt angelägna behov. I övrigt hänvisarjordbruksministern bl. s. 96) till vissa regeringsbeslut resp.överenskommelser mellan domänverket och som resulterat i attbetydande arealer statlig skogsmark av betydelse från naturvårdssynpunkt kommeratt bevaras för framtiden. Enligt jordbruksministern måste bevarandearbetet även iframtiden bygga på en noggrann planering och prioritering på alla plan.Verksamheten måste bl. a. bedrivas och planeras med utgångspunkt i den årligamedelstilldelningen. Avtal eller utfästelser som avser nyförvärv ellermotsvarande bör inte göras förrän medel anvisats. framhållerjordbruksministern att möjligheterna att i första hand bilda naturvårdsområdenbör tas till vara. I de här behandlade motionerna framställs yrkanden om delsvissa omfördelningar mellan de båda anslagen H 4 och H 5, dels återinförande avett tidigare tillämpat system för överföring av mark från domänfonden tillnaturvårdsfonden genom ned- resp. uppskrivning av dessa fonder. Vidare tas uppvissa principiella frågor rörande bevarandet av mark för naturvårdsändamål ochfinansieringen av markförvärv m. m. i samband härmed. I mofion 1413 av m. fl. (c) föreslåsatt anslaget H 4 bestäms till 30 milj. kr. och att återstående, av regeringenföreslagen JoU1984/85:25 57 höjning med 10 milj. kr. i stället tillförs anslaget H 5.Samma yrkande framförs! motion 2606 av m. fl. (c). Yrkandenamotiveras med att vården och förvaltningen av naturvårdsobjekten blivitalltmera eftersatt. Vidare uttalas farhågor för att den iarbetsmarknadsdepartementets avsnitt av budgetpropositionen föreslagnanedskärningen i fråga om beredskapsarbeten kan få negativa följder inomnaturvårdssektorn (se prop. 1984/85:100. bilaga 12 s. 82). I de nyssnämnda c-motionerna framförs vidare ett yrkandeom "överföring av 10 milj. kr. från domänfonden till H 4". Yrkandetinnebär att överföring av mark bör ske från domänfonden till naturvårdsfondentill ett värde av 10 milj. kr. genom upp- och nedskrivning av resp. fonder.Frågan om marköverföring utvecklas närmare i motion 2606, där bl. a. anförs atthuvuddelen av den skogsmark som ansetts skyddsvärd - t. ex. de fjällnäraskogarna - tillhör domänverket och att överföringen till börgöras genom nedskrivning av domänverkets stamkapital. För marker som är ienskild ägo bör staten lämna ersättningsmark genom domänverket, I motion 2606förordas vidare att staten i större utsträckning utnyttjar möjligheten till s.k. skötselavtal med enskilda markägare. I motion 2002 av i m.fl, (m) avstyrksden av regeringen föreslagna anslagshöjningen under H 4 och yrkas att i ställetanslaget till vård av naturreservat (H 5) höjs till 42,2 milj. kr. Motionärernapåpekar att vårdbehovet är eftersatt och att det vore slöseri medstatliga medel att ytterligare utvidga det statliga markinnehavet utan att ökavårdresurserna. Ett mindre kostnadskrävande alternativ är f. ö. enligt motionenatt bilda naturvårdsområden kombinerade med s. k. skötselavtal med markägaren. I motion 370 av m.fl. (fp) hemställs att,utöver det belopp som regeringen föreslår under H 4, ett belopp om 15 milj. kr.årligen överförs från domänfonden till naturvårdsfonden för att underlättareservatsbildning. I fp-motionerna 372 av m.fl. och 2590 avLars och utvecklas närmare frågan om finansiering avmarkförvärv resp. intrångsersättningar i naturvårdsarbetet. Enligt motionernabör man anlägga ett mera långsiktigt synsätt på hithörande kostnader. Eftersomdet oftast är fråga om investeringar med i princip obegränsad livslängd är detorimligt att markägarersättning belastar statens budget. I ställetbör man införa ett långsiktigt avskrivningsförfarande liknande det för andralångsiktiga samhällsinvesteringar, med någon form av periodiserad ersättningtill berörda markägare. Andra principer, som främst utvecklas i motion 372, tarsikte på möjligheten att utan särskilt vederlag överföra statlig mark tillnaturvårdsfonden. Domänverksmark bör kunna erbjudas enskilda markägare somersättningsmark i samband med reservatsbildning. Vidare förordas attskogsbruket kollektivt finansierar bevarandet av urskogar m.m. Anslaget börunder en femårsperiod bibehållas på en hög nivå. JoU1984/85:25 58 Utskottet delar jordbruksministernsoch bedömning att anslaget H 4 för naturvård bör räknasupp med 20 milj. kr, för att vissa, särskilt angelägna behov skall kunnatillgodoses. Vad beträffar vårdanslaget (H 5) bör framhållas att regeringensförslag innebär en inte obetydlig uppräkning av detta anslag. Enligt vadutskottet erfarit kräver f. ö. de områden som enligt naturvårdsverketsanslagsframställning skulle i första hand skyddas genom den föreslagnaresursförstärkningen under H 4 mycket begränsade insatser i fråga om vård ochförvaltning mm. I likhet med jordbruksministern utgår utskottet från att allamöjligheter att förenkla administrationen och rationalisera insatserna prövas.I sammanhanget bör nämnas att en särskild översyn av bl. a.naturvårdsförvaltningens organisation och funktion övervägs ijordbruksdepartementet. Jordbruksministern anmäler att han avser att återkommatill regeringen i denna fråga. som utskottet sålunda tillstyrker regeringensförslag om medelsanvisning måste det understrykas att anslagen tillberedskapsarbeten på naturvårdens område har stor betydelse när det gäller vårdoch skötsel av naturvårdsobjekt som säkerställs med medel från förevarandeanslag. Som framhållits i motionerna 1413 och 2606 kan det befaras att den ibudgetpropositionen, bil. 12, föreslagna minskningen av anslaget tillsysselsättningsskapande åtgärder kan inverka på möjligheterna att upprätthållaen hög ambitionsnivå i naturvårdsarbetet (prop. 1984/85:100 bil. 12 s. 82 f.).Utskottet vill därför understryka det angelägna i att andelen naturvårdsåtgärdersom finansieras med AMS-medel även i fortsättningen hålls på en så hög nivå sommöjligt. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagom medelsanvisning i förevarande avsnitt och avstyrker motionerna 1413 imotsvarande del, 2002 samt 2606 yrkande 8. Till den del motionerna avserAMS-medel till naturvårdsarbeten får syftet anses tillgodosett genom vadutskottet anfört ovan. Utskottet övergår härefter fill att behandla demofionsyrkanden som framförts rörande principerna för finansiering avmarkförvärv, intrångsersättningar m.m. i naturvårdsarbetet. Frågan om överföring av mark från domänfonden tillnaturvårdsfonden har behandlats vid ett flertal tillfällen. Senast underriksmötet /84 anslöt sig till principen att ersättningsfrågor -då produktiv skogsmark tas i anspråk för naturvårdsändamål- bör bedömas påsamma sätt när det gäller domänverkets mark som i fråga om annan mark (JoU1983/84:25 p. De nu aktuella mofionerna ger enligt utskottets mening inteanledning till ändrat ställningstagande från sida. Som framgår avbudgetpropositionen har regeringsbeslut fattats resp. överenskommelser träffatsmellan domänverket och om skydd av högst betydande arealerstatlig mark av urskogskaraktär. Frågan om skötsel och förvaltning av dessaområden skall bli föremål för överläggningar mellan de båda verken. Utskottetkan inte anse det ändamålsenligt för naturvården att - JoU1984/85:25 59 helt utan anknytning till specifika markområden ellerutredning om dessas bevarandevärde - skulle förorda ett generellt system medårliga marköverföringar från domänfonden till naturvårdsfonden till i förvägbestämda belopp. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 370 yrkande4,1413 i denna del och 2606 yrkandena 5 och 7. När det gäller formerna för finansiering av markförvärvoch intrångsersättningar m. m. får utskottet påpeka att gällande bestämmelseri naturvårdslagen (1964:822) ger vissa möjligheter att dela upp ersättningentill markägare under en längre tidsrymd. Även om huvudregeln enligt lagensersättningsbestämmelser kan sägas vara att ersättningen skall utgå med enengångssumma har såväl staten som markägaren i vissa fall möjlighet att väljamellan periodiserad ersättning och engångsersättning. Utskottet utgår från attnaturvårdsverket har sin uppmärksamhet riktad på ersättningsproblematiken ochtar de initiativ som kan anses påkallade. Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att motion 372 yrkande 13 och motion 2590 lämnas utan vidareåtgärd. Möjligheten att kombinera förordnanden enligtnaturvårdslagen med s. k, skötselavtal med berörda markägare har tidigarebehandlats av utskottet, bl. a. i betänkandet JoU 1979/80:19. Utskottet utgårsjälvfallet från att de naturvårdande myndigheterna är medvetna om möjlighetenatt träffa skötselavtal med markägare i naturvårdsarbetet och att dennamöjlighet tillvaratas när förutsättningar härför föreligger i det enskildafallet. Något särskilt uttalande från sida i denna fråga kan inteanses nödvändigt. Motion 2606 yrkande 6 påkallar således ingen vidare åtgärd. 1. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:1413 i motsvarande del,motion 1984/85:2002 yrkande 1 och mofion 1984/85:2606 yrkande 8 i motsvarandedel till för naturvård för budgetaret 1985/86 anvisar ett reservationsanslagav , 2. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1984/85:1413 i motsvarande del,motion 1984/85:2002 yrkande 2 och motion 1984/85:2606 yrkande 8 i motsvarandedel till Vård av naturreservat m. m. för /86 anvisar ettreservationsanslag av , 3. beträffande överföring av mark fråndomänfonden fill naturvårdsfonden m.m. attriksdagen avslår motion 1984/85:370 yrkande 4, motion 1984/ 85:1413 imotsvarande del och motion 1984/85:2606 yrkandena 5 och 7, 4. beträffandevissa finansieringsfrågor i övrigt m.m. a) att lämnar motionerna1984/85:372 yrkande 13 och 1984/85:2590 utan vidare åtgärd. b) att lämnar motion1984/85:2606 yrkande 6 utan vidare åtgärd. JoU1984/85:25 60 Regeringen har under punkt H6 (s, 97-99) föreslagit att 1. godkänna vad i propositionenanförts om det fortsatta stödet till miljöskyddsteknik, m.m., 2. bemyndiga regeringen att ikläda sigde förpliktelser som följer av det avtal angående stöd till kollektiv forskninginom miljövårdsområdet som nämnts i propositionen, 3. till Miljövårdsforskning /86 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1984/85:370 av BengtWesterberg m. fl. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 8 och 9), 8. att avslår regeringens förslag avseendestödet till miljöskydds teknik, 9. att till Stöd till miljöskyddsteknik m.m. /86 anvisar ett reservationsanslag av . samt beslutar att de medel som för ändamålet föreslås användas inom STU överförs till detta anslag. I motion 1984/85:2604 av EinarLarsson m.fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 5), att riksdagenbeslutar tillföra anslaget H 6, Stöd till miljöskyddsteknik 20 milj. kr. ienlighet med motionen. Från anslaget tillmiljövårdsforskning bestrids kostnader för tillämpad forskning inom miljövårdsområdet.En särskild forskningsnämnd med företrädare för såväl forskare som avnämarebeslutar om anslagets närmare användning. Jordbruksministern tar i detta sammanhang upp frågan omstatens fortsatta stöd till kollektiv forskning inom miljövårdsområdet. Medelför sådan forskning föreslås i fortsättningen anvisade under detta anslag.Företrädare för staten har under förbehåll för regeringensgodkännande träffat avtal med företrädare för gemensam finansiering av forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom miljövårdsområdet. Enligt avtalet, som /86, skall staten tillskjuta 9,3 milj. kr.och föreningen 10,9 milj. kr. Verksamheten skall bedrivas i enlighet med etttill avtalet fogat ramprogram. Ansvaret för programmets genomförande avsesliksom åvila Stiftelsen hemställer att bemyndigar regeringen att iklädasig ekonomiska förpliktelser i enlighet med avtalet. Utskottet har ingenerinran mot regeringens förslag i angivet hänseende. JoU1984/85:25 61 Jordbruksministern tar vidare uppfrågan om det fortsatta stödet till utveckling och utprovning av ny teknik inommiljövårdsområdet. Medel för detta ändamål har anvisats under niondehuvudtiteln och är för innevarande budgetår uppfört med 20 milj. kr.