bet · G801BoU13 · 1984-12-31 00:00:00 — Ett klart behov av lokalerna har också krävts. 6 1984/85. BoU1984/85:13 82 grundläggande principiella ståndpunkt har företrädare förm och fp motsatt sig såväl införandet av de särskilda lokallånen som därpåföljande ramvidgningar m. m. I dessa sammanhang har också framhållits att desärskilda lokallånen snedvrider konkurrensförhällandena mellan subventioneradeoch icke subventionerade lokaler beroende på om lokalerna ligger i ett områdemed lediga lägenheter eller inte. Vad ovan anförts äger enligt bostadsutskottets meningalltjämt i hög grad giltighet. Utskottet har mot bakgrund härav inte funnitskäl föreslå att tillstyrka regeringens förslagom ram för budgetåret1985/86. Långivning bör upphöra . Utskottet tillstyrkermotion 2139 (m) yrkande 2 såvitt nu är i fråga. dels utskottet under 45 bort hemställa 45, beträffande beslut omvissa ombyggnadslån att med bifall till motion 1984/85:2139 yrkande 2 såvitt nu är i fråga och med avslag på regeringens förslag inte medger att beslut för ombyggnad av bostadslägenheter till lokaler får meddelas un der /86, S. k. miljöbidragslån (mom. 46) , , och (alla m) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 41 som börjar "Också möjligheterna" och slutar"avstyrks därför" bort lyda: Som anförs i motion 2139 (m) bör boendemiljöbidragenavskaffas. Denna fråga behandlar utskottet nedan. Inte heller bör de s. k. miljöbidragslånen finnas kvarefter . De förändringar av boendemiljöerna som kan behövavidtas får finansieras av fastighetsägarna. Vad i motion 2139 (m) yrkande 2 såvitt nu är i frågaföreslagits tillstyrks av utskottet. dels utskottet under 46 bort hemställa 46. beträffande s. k.miljöbidragslån att med bifall till motion 1948/85:2139 yrkande 2 såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Bidrag till vissa ombyggnadsåtgärder (mom. 47) (), (), (), () och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s, 41 som börjar "Utskottet delar" och slutar "nuanförts" bort lyda: BoU1984/85:13 83 Nedan behandlar utskottet ianslutning till frågan om boendemiljöbidragen motioner om att bidragsgivningentill åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter skallavskaffas. Utan att nu föregripa behandlingen av dessa motioner anser utskottetatt inte bör medge att den befintliga ramen får utnyttjas även undernästa budgetår, Bidragsgivningen bör upphöra. De bostadsföretagför vilka bidragsgivningen avsetts måste själva ta ansvar för fattade beslutoch söka finna varaktiga lösningar för framtiden. Med det anförda tillstyrks motionerna 2139 (m) yrkande 6samt 2801 (fp) yrkandena 26 och 29, det sistnämnda yrkandet såvitt nu är ifråga. dels utskottet under 47 bort hemställa 47. beträffande bidragtill vissa ombyggnadsåtgärder att med bifall till motionerna 1984/85:2139 yrkande 6 samt 2801 yrkandena 26 och 29, det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga avslår regeringens förslag beträffande möjligheten att under /86 få ta i anspråk ej utnyttjad del av ramen för /85, Hyresförlustlån (mom. 48) (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 41 som börjar "Sedan hyresförlustlångivningen" ochslutar "avstyrks därför" bort lyda: I kommunisternas partimotion 470 läggs framflera förslag som syftar till att stärka de allmännyttiga bostadsföretagensställning. Utskottet har ovan behandlat ett förslag om ränte- ochamorteringsfria lån till de allmännyttiga företagen. Med hänvisning till vadutskottet i samband härmed anfört bl. a. om de allmännyttiga bostadsföretagensroll i en social bostadspolitik tillstyrks motion 470 (vpk) även i vad avserett återinförande av hyresförlustlängivningen till de allmännyttigabostadsföretagen. Problemen med outhyrda lägenheter har sin huvudsakligagrund i situationen på arbetsmarknaden och de orimligt höga hyrorna. Det ärenligt bostadsutskottets mening inte rimligt att de.allmännyttiga bostadsföretagenoch därigenom deras hyresgäster ensamma skall svara för uppkomnahyresförluster. Med hänvisning till vad utskottet nu anfört börhyresförlustlångivningen återinföras till de allmännyttiga bostadsföretagen ienlighet med förslaget i motion 470 (vpk) yrkande 3. dels utskottet under 48 bort hemställa 48. beträffandehyresförlustlån att med bifall till motion 1984/85:470 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. BoU1984/85:13 84 Eftergift av hyresförlustlån (mom. 49) (), (), (), () och () anser att delsden del av utskottetsbetänkande pä s. 41 som börjar "Som framgått" och slutar "ochkommunerna" bort lyda: Statsutgifternas omfattning och inriktning måste prövasnoga. Som framgått ovan upphörde hyresförlustlångivningen vid utgången av år1980. Enligt utskottets uppfattning bör möjligheten att få eftergift avskaffasvid utgången av innevarande budgetår. Därigenom finns möjlighet att för nästabudgetår förstärka statsbudgeten med 60 milj. kr. Utskottettillstyrker med det anförda motion 2801 (fp) yrkande 27. dels utskottet under 49 bort hemställa 49. beträffande eftergift avhyresförlustlån att med bifall till motion 1984/85:2801 yrkande 27som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. för boendemiljöbidrag m. m. (mom. 5052) (), (), (), () och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande pä s. 42 som börjar "Bidragsgivningen avseende" och på s.43 slutar "motionärerna föreslår", dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 43 börjar "Även enligt" och på s. 44 slutar"yrkande avstyrks", dels den del av utskottetsbetänkande på s. 44 som börjar "Utskottet delar" och slutar"hänvisning härtill" bort lyda: Bidragen till förbättring av boendemiljön samt tillområden med stor andel outhyrda lägenheter bör upphöra. Nya bidrag bör intebeviljas efter . Förbättringar av boendemiljön ökar ett bostadsområdesattraktionsvärde. Är miljöförbättringen motiverad är det oftaföretagsekonomiskt lönsamt att vidta den. Då kommer den till stånd utanstatliga medel. Är satsningen inte företagsekonomiskt motiverad bör den överhuvud taget inte förverkligas. Inte heller bör bidrag utgå för bostadsområden med storandel outhyrda lägenheter. Den yttersta konsekvensen för bostadsföretag medmånga tomma lägenheter och därför med stor skuldbörda kan vara att dessaföretag rekonstrueras. I detta sammanhang kan det vara aktuellt att övervägaen övergång från hyresrätt till bostadsrätt. Den inställning som utskottet nu givit uttryck för innebären anslutning till motionerna 2139 (m) yrkande 10 och 2801 (fp) yrkande 29, detsist- BoU1984/85:13 85 nämnda yrkandet såvitt nu är i fråga. Yrkande 12 i motion2152 (c) om en femårig avvecklingstid är delvis tillgodosett. Det nu anförda innebär att motion 2139 (m) yrkande 19såvitt nu är i fråga om att vidgning av ramar av sysselsättningsskäl inte skallmedges är aktuellt. Regeringens förslag om ramens storlek, om möjligheter tillramvidgning liksom motionerna 2140 (s) och 2683 (vpk) avstyrks sålunda. rfe/5 utskottet under 5052 bort hemställa 5052. beträffande ram förboendemiljöbidrag m. in. att med bifall till motionerna 1984/85:2139yrkande 10,2801 yrkande 29 det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga ochmed anledning av motion 1984/85:2152 yrkande 12 samt med avslag på regeringensförslag och motionerna 1984/85:2139 yrkande 19 såvitt nu är i fråga, 2140yrkande 2 och 2683 inte medger att beslut om bidrag till förbättring avboendemiljön samt bidrag till åtgärder i områden med stor andel outhyrdalägenheter får beviljas under /86, för boendemiljöbidrag m. m. (mom. §0) (vpk) anser att de/s den del av utskottetsbetänkande på s. 43 som börjar "Utskottet delar" och slutar"ramens omfattning" bort lyda: delar den i kommunisternaspartimotion 2683 framförda uppfattningen att det är både viktigt och nödvändigtatt de boendes inflytande över boendemiljön stärks och förbättras. Reglerna omett reellt boendeinflytande som förutsättning för boendemiljöbidrag i vissafall är därför ett steg i rätt riktning. Genom tillkomsten av dessa regler haransökningarna om boendemiljöbidrag kommit att utarbetas i samarbete eller isamråd mellan de boende och fastighetsägarna. Det är enligt bostadsutskottets mening viktigt att denverksamhet kring boendemiljöns utformning som kommit igång på många hållinte begränsas av brist pä medel. En tillstyrkan av regeringens förslag tillramar för boendemiljöbidragen skulle emellertid leda till att verksamheten idet närmaste skulle komma att upphöra. kan de inneliggandeansökningarna om boendemiljöbidrag beräknas uppgå till ett belopp av 270 milj.kr. Detta betyder att väntetiderna för bidrag med nuvarande ramtilldelning blirorimligt långa. De ansökningar med förslag till förbättringar av den egnaboendemiljön som de boende och fastighetsägarna gemensamt arbetat fram kandärmed bli liggande pä i flera är i brist pä medel. Det är motbakgrund härav helt förståeligt att det har blivit allt svårare att skapa ettintresse och ett engagemang kring dessa frågor. BoU1984/85:13 86 Med hänvisning till vad utskottetovan anfört bör enligt utskottets mening ramen för boendemiljöbidrag höjas med270 milj. kr. för /86 i enlighet med förslaget i motion 2683(vpk). Denna ram vidgning får därmed inte tolkas som att alla ansökningar medautomatik skall beviljas. Sedvanlig prövning av ansökningarna skallnaturligtvis ske. Ramvidgningen skall enligt utskottets uppfattning i ställetses som ett uttryck för det stora behov av miljöförbättringar som finns i mångabostadsområden. manifesteras genom ramvidgningen den positivainställningen till ett ökat boendeinflytande som bör vägledaboendemiljöförbättringarna. Regeringen föreslår att en gemensam ram skall fastställasför beslut om bidrag till förbättring av boendemiljön samt för stöd tillåtgärder i områden med stor andel outhyrda lägenheter. Utskottet tillstyrkerregeringsförslaget i denna del. Däremot bör enligt utskottets mening dengemensamma ramen räknas upp i förhållande till regeringsförslaget. Till den delramen avser boendemiljöbidrågen har skälen härför redovisats ovan. I vad ramenavser stöd till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenhetervill utskottet anföra följande. Det statliga stödet till åtgärder i områden med outhyrdalägenheter har visat sig fylla ett stort och viktigt behov. Det är enligtbostadsutskottets mening därför betydelsefullt att detta stöd ävenfortsättningsvis kan utgå i sådan omfattning att åtgärder kan vidtas i deområden som kan bli aktuella. vill, i enlighet med vad somanförs i kommunisternas partimotion 2683, i detta sammanhangpeka på vikten av att den del av stödet som avser odlingslotter ochkoloniträdgårdar inte begränsas till vissa bostadsområden. Inte heller är detenligt utskottets mening motiverat att som villkor för stöd kräva att kommunenbidrar med ett minst lika stort belopp som det statliga bidraget.Bostadsutskottet ställer sig bakom förslaget i motionen om att stödet tillåtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter bör beräknas till90 milj. kr. för /86. Vad utskottet ovan anfört innebär sammanfattningsvis attden gemensamma ramen för boendemiljöbidrag och stöd till åtgärder i områdenmed outhyrda lägenheter bör fastställas till 360 milj. kr. för budgetåret1985/86 i enlighet med förslaget i motion 2683 (vpk). Härav skall 270 milj. kr.avse boendemiljöstödet och 90 milj. kr. stödet till åtgärder i bostadsområdenmed stor andel outhyrda lägenheter. dels utskottet under 50 bort hemställa 50. beträffande ram förboendemiljöbidrag in. m. att med bifall till motion 1984/85:2683 ochmed anledning av regeringens förslag samt med avslag på motionerna1984/85:2139 yrkande 10 och 2801 yrkande 29 det sistnämnda yrkandet såvitt nuär i fråga medger att beslut om bidrag till förbättring av BoU1984/85:13 87 boendemiljön samt bidrag till åtgärder i områden med storandel outhyrda lägenheter får meddelas inom en gemensam ram av 360 000 000 kr.under /86, Femårig avvecklingsperiod av boendemiljöbidragen m. m.(mom. 51 och 52) och (båda c) anser att dels den del av utskottetsbetänkande pä s. 43 som börjar "Utskottet delar" och slutar"motionärerna föreslår", delsden del av utskottetsbetänkande på s. 43 som börjar "Även enligt" och pä s. 44 slutar"yrkande avstyrks", dels den del av utskottetsbetänkande på s. 44 som börjar "Utskottet delar" och slutar"hänvisning härtill" bort lyda: Boendemiljöbidragsgivningen tillkom främst för att göramånga av de bostadsområden som tillkom merattraktiva. Bidragsgivningen som varit värdefull får emellertid nu anses hafyllt sin viktigaste uppgift. Skäl finns därför att fatta beslut om dessavveckling. Som anges i motion 2152 (c) bör avvecklingsperioden bestämmas . Ett beslut i enlighet med motionärernas förslag innebär att berördabostadsföretag får goda möjligheter att anpassa sina åtgärder avseendeboendemiljöförbättringar till den situation som kommer att inträffa när bidraginte längre utgår. Vad beträffar bidragsramen för nästa budgetår samtmöjligheter till överskridande av sysselsättningsskäl tillstyrks regeringensförslag och avstyrks däremot ställda motioner. ie/.? utskottet under 51 och 52 bort hemställa 5152. beträffande femårigavvecklingsperiod av boendemiljöbidragen m.m. att med bifall tillmotion 1984/ 85:2152 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om avveckling av boendemiljöbidragen och med bifall tillregeringens förslag samt med avslag på motionerna 1984/85:2139 yrkande 19såvitt nu är i fråga och 2140 yrkande 2 medger att den under 50 angivna ramenfår överskridas om det behövs av sysselsättningsskäl, (vpk) anser dels att den del av utskottetsbetänkande pä s. 44 som börjar "Den av" och slutar "1127 (s)avstyrks" bort lyda: BoU1984/85:13 88 Barns fysiska miljö har undersenare år uppmärksammats i en rad sammanhang. En fråga som härvid ägnatsbetydande uppmärksamhet och intresse är frågan om inrättande av s. k.bygglekplatser. I en skrivelse till anför sålundabarnmiljörådet följande. Barn i mellan- ochhögstadieåldrarna är på många sätt en försummad grupp i brytningen mellan attvara barn och bli vuxen. För stor för smä-barnslek men inte stor nog förvuxenvärlden. Många barn i den åldern upphör också för gott med aktiviteter detidigare sysslat med, t. ex. olika sporter. Barn i den här åldern behöver aktiviteter som ger spänning,avskildhet likaväl som kontakter. De behöver få ta ansvar, arbeta konstruktivtsamt utveckla självständighet och en egen identitet. En verksamhet som för just dessa åldrar visat sig fungeraväl är bygglek. Byggleken sker inom ett avgränsat område, där barn får lekakonstruktiva lekar med byggmaterial. Verksamheten sker med hjälp och ledning avvuxna ledare. Mot bakgrund av vad barnmiljörådetanfört har i anslagsframställningen för /86tagit upp frågan om ett ökat stöd till bygglekplatser. har idetta sammanhang också erinrat om att barn- och harframhållit vikten av att förbättra barns fysiska miljö genom att ge barnenstörre infiytande och ansvar. Delegationen har föreslagit att detinternationella görs till ett kampanjår för bättre barn- ochungdomsmiljöer. förslag innebär att ett särskilttidsbegränsat bidrag för anläggande och drift av bygglekplatser inrättas ochatt detta bidrag blir ett led i en kampanj för bygglekplatser som startar . Vad i motion 1127 (s) föreslagits har sin grund ibostadsstyrelsens förslag till stöd för bygglekplatser ett förslag som i sintur grundas på ställningstaganden i barnmiljörådet samt i barn- ochungdomsdelegationen. Förslaget kan därmed sägas ha en bred förankring hosmyndigheter och andra som har att särskilt bevaka frågor kring barns fysiskamiljö. Utskottet anser liksom motionärerna att en del av boendemiljöbidragetbör användas som bidrag till bygglekplatser med personal. Verksamheten börbedrivas på tre är. Vad utskottet med anledning av motion 1127 (s) anfört omstöd till bygglekplatser bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 54 bort hemställa 54. beträffande bygglekplatser attriksdagen med anledning av motion 1984/85:1127 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. BoU1984/85:13 89 Bidragsgivning för byggnadsvård (mom. 55,motiveringen) (), (), (), () och () anser attden del av utskottets betänkande pä s. 45 som börjar "Beträffandesistnämnda" och slutar "och 1985" bort lyda: Utskottet delar motionärernas uppfattning om attbyggnadsvårdande insatser inte bara får ses som ett instrument för att frånkulturhistoriska utgångspunkter bevara viktiga delar av kulturarvet utan äventill stor del måste betraktas som en investering i vår offentliga miljö.Utskottet kan sålunda ansluta sig till utgångspunkten för motionärernasöverväganden men måste liksom för övrigt motionärerna konstatera att destatliga medlen för den byggnadsvårdande verksamheten är otillräckliga. a.är den s. k. tillstyrkanderamen för lån till kulturhistoriskt värdefullbebyggelse alltför knapp. Utskottet tvingas dock med hänvisning till detstatsfinansiella läget avstyrka motionärernas i och för sig välmotiveradeförslag om ytterligare medel inom ramen för de anslag m. m. som behandlas ibostadsdepartementets del av budgetpropositionen. Förändringar inom räntebidragssystemet (mom. 56) , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets betänkandesom på s. 46 börjar "I motion" och på s. 47 slutar "2707 (m)yrkande 1 I" bort lyda: 1 motion 2707 (m) yrkande 11 och motivledes i motion 2139(m) förordas förändringar inom räntebidragssystemet. Med utgångspunkt från vadi den sistnämnda motionen anförts och vad utskottet upplysts kan motionärernasförslag sammanfattas på följande sätt. Motionärerna föreslår för nyproduceradeoch ombyggda hyres- och bostads-rät t s h u s en årlig uppräkning av dengaranterade räntan . Höjningen görs från en garanterad ränta på 3,0%för hus där bostadslån betalas ut fr. o. m, . Förföljande nytillkommande årgångar räknas den lägsta garanterade räntan upp meden tiondel och blir då för är 1986 , för , för 3,99osv. För äldre årgångar beräknas en garanterad ränta för . Höjningengörs av husets ålder eller ombyggnadsår t. o. m. med utgångspunkti en garanterad ränta om 3,under byggnadsåret. Fr. o. m. är 1986 höjs dengaranterade räntan liksom för nya hus. När bostadslåneränta uppnåsavbryts uppräkningen och lånen skrivs om till bottenlån med 30 årsamorteringstid. Amortering sker enligt låntagarens önskan enligtannuitetsprincipen eller med rak amortering. BoU1984/85:13 90 För att förhindra alltför storaboendekostnadsökningar i det enskilda fallet föresläs införandet av enspärregel . Denna skall innebära, att fastighetsägarna, till följd avförändringarna i räntebidragssystemet, får höja hyran med maximalt /m-.Detta innebär att hyreshöjningen för en trerummare på 80 m- begränsas tillhögst /mån. För bostadsrätter föreslås motsvarande spärregel. För dessainnebär förslaget att upptrappningen av den garanterade räntan begränsas tillmaximalt /m-. och senare är spärregeln obehövlig eftersomkostnadsökningarna då blir väsentligt lägre. För beståndet av ägda småhus föresläs ingen förändringeftersom subventionerna i dessa hus redan nu avvecklas snabbt. Däremotföreslås att ingångsräntan för nyproduktionen skall höjas i takt meduppräkningstakten för denna upplåtelseform, dvs. hus som byggts erhålleren ingångsränta på . De nu förordade förändringarna föresläs införda vid halvårsskiftetär 1985. Med anledning av vad nu redovisats vill utskottet liksommotionärerna inledningsvis konstatera att regeringen och en stor majoritet avriksdagen är eniga om att bostadssubventionerna inte kan fortsätta att öka.Sålunda anförs i årets budgetproposition (bil. 13 s.9) att bostadssektornsbelastning på statsbudgeten alltjämt är för hög och att en begränsning av dennabelastning är önskvärd. Det kan erinras om att statens kostnader förräntebidragen ökat mycket kraftigt . År 1975betalades i räntebidrag. beräknas kostnaderna förräntebidragen till . Denna utveckling måste brytas. har i uppdrag att lägga fram förslag tillett reformerat bostadsfinansieringssystem. Kommitténs arbete anges ibudgetpropositionen vara avslutat . I avvaktan på att ett nyttsystem kan träda i kraft måste förändringar vidtas inom ramen för detnu gällande räntebidragssystemet. Härvid finner utskottet att den reformering avräntebidragssystemet som redovisats bör genomföras och i första hand gällatills på grundval av bostadskommitténs förslag och beredningen av detfattat beslut om ett nytt finansieringssystem så utformat att den önskade minskningenav subventionerna uppnås. Målet skall vara att de generella subventionernahelt skall upphöra. Det bör i detta sammanhang erinras om att även ett systemutformat enligt motionärernas förslag innebär att så kommer att ske.Utskottet vill också erinra om att motionärernas förslag ombostadsfinansieringen måste ses som en del av förslag från moderatasamlingspartiet om utformningen bl. a. av skattesystemet, bostadsbidragssystemetoch familjepolitiken. Det är sålunda varken lämpligt eller realistiskt att medutgångspunkt endast från en av de i en framsynt ekonomisk politik ingåendedelarna diskutera vilka boendekostnader m. m. som för- BoU1984/85:13 91 slaget kan ge upphov till. Tvärtom måste i en sådanbedömning ingå överväganden av effekterna om högst 40 procents marginalskattför flertalet medborgare, införande av grundavdrag med . per barn påkommunalskatten, avskaffande av fastighetsskatten m. m. Även om ett sådant mera heltäckande synsätt bör präglaövervägandena vill utskottet något redogöra för effekterna av vad i motionerna2139 (m) och 2707 (m) anförts och föreslagits om bostadsfinansieringssystemetsutformning. Motionärernas förslag överensstämmer i princip rned vad im-motioner föreslagits . Årets motioner skiljer sigfrån de tidigare främst däri att nu föreslås en spärregel av ovan redovisadutformning. Enligt gjord beräkning kommer spärregeln att bli aktuell endast år1986 och dä i begränsad omfattning (4 årgångar). Enligt utskottets uppfattning bör besluta om ettfinansieringssystem med den utformning som redovisats ovan, något som i sintur i princip innebär en anslutning till motionerna 2139 (m) och 2707 (m).Härigenom minskar belastningen på räntebidragsanslaget med ca 550 milj. kr. förnästa budgetår jämfört med regeringens förslag. Anslagsfrågan behandlasytterligare nedan. dels utskottet under 56 bort hemställa 56. beträffande förändringar inomränlebidragssystemet att med anledning av motion 1983/84:2707yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Räntebidrag till äldre låneformer (mom. 57) och (båda c) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 48 som börjar "Även finansieringens" och slutar"pågående överväganden" bort lyda: Utskottet delar uppfattningen i motion 2152 (c) om attupptrappningstakten avseende räntebidrag för äldre låneformer bör ökas så attbelastningen på statsbudgeten för fastigheter som omfattas av dessa låneformerkan minskas med hälften eller 420 milj. kr. för nästa budgetår. bör genom en anslutning till yrkande 8 i motion2152 (c) som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. De nu förordade ändringarna bör träda i kraft är 1985. dels utskottet under 57 bort hemställa 57. beträffande räntebidrag tilläldre låneformer att med bifall till motion 1984/85:2152 yrkande 8såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. BoU1984/85:13 92 Ändring av räntebidragsreglerna med anledning avfastighetsskatten (mom. 59) (), (), (), (), (), KerstinEkman (fp) och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 48 som börjar "Med hänvisning" och slutar"yrkandena 18 och 19" bort lyda: I motioner (m), (c) och (fp) motiveradesutförligt skälen mot att införa en fastighetsskatt. Denna uppfattning innebärnaturligtvis att skäl saknades att införa en kompensation för skatten inomräntebidrags-systemet. När bostadsutskottet hade att behandla frågan (BoU 1984/85:8) anfördes i en reservation (m), (c) och (fp) följande: Inledningsvis vill utskottet anföraatt det i propositionen förordade kompensationssystemet är så schematiskt ochschabloniserat att stora risker finns att kompensationen leder till ensystematisk underkompensation.