bet · G801SoU12 · 1984-12-31 00:00:00 — a. att hälsar med tillfredsställelse attlagförslaget inte innehåller någon bestämmelse om folktandvårdens minsta andelav allmäntandvården för vuxna, men de vill påtala att föredragandestatsrådet på flera ställen i propositionen hävdar att det är naturligt attfolktandvården byggs ut. Det påpekas att IS'målsättning innebar enutbyggnad till och inte till . Avgörande för folktandvårdensomfång måste bli hur väl den hävdar sig i konkurrensen. Enligt motionärernasmening saknas det anledning att uttala sig för någon viss procentsiffra. Samma fråga berörs också i motion 1984/85:220 av RuneGustavsson m. fl. (c), vari anförs att inte anser att det finnsnågon anledning att sträva efter 35-procentsmålet när samarbetet mellanlandsting och privata tandläkare fungerar bra. Motionärerna framställer dockinget yrkande på denna punkt. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning ifråga om folktandvårdens betydelse för den förebyggande tandvården och denuppsökande verksamheten inom tandvården. Det är därför önskvärt attfolktandvården själv svarar för en beaktansvärd del av allmäntandvården förvuxna. Även av hänsyn till landstingens ansvar för den samlade planeringen avtandvården är det av värde att landstingen själva har god erfarenhet avvuxentandvård. Utskottet instämmer därför i uttalandet i propositionen attfolktandvården bör svara för av allmäntandvården för vuxna.I de landstingskommuner där folktandvården ännu inte har en så stor andel avvuxentandvården bör en utbyggnad av denna ske. Lokala variationer i fråga omtandläkartäthet o. d. kan dock, i varje fall övergångsvis, motivera såväl högresom lägre andel folktandvård. Det får således ankomma på resp. landsting attbestämma takten i utbyggnaden med beaktande av de regionala förutsättningar sområder. Utskottet anser med hänsyn till det anförda att motion1984/85:219 yrkande 5 delvis och yrkande 6 inte påkallar någon riksdagensåtgärd. I sammanhanget kan vidare nämnas att utskottet ibetänkandet SoU 1983/84:7 (s. 15-16) konstaterade att tandvården för de äldrevar ett eftersatt område och uttalade att det var angeläget attåtgärder kom till stånd för att förbättra de äldres tandvård. Utskottetvill erinra om detta uttalande och tillägga att folktandvården här kan göraviktiga insatser genom olika former av uppsökande verksamhet. Tandvården vid sjukhus och andra institutioner m. m. Landstingen har f. n. inte någotlagstadgat ansvar för tandvården för patienter som är intagna vid landstingensvårdinrättningar. Så blir heller inte fallet enligt det nu föreliggandelagförslaget. Av propositionen framgår emellertid att frågan om ett lagfästansvar för landstingen för sjukhustand- SoU1984/85:12 11 vården kommer att behandlas i samband med prövningen avett förändrat ersättningssystem för tandvården. Det sägs vidare i propositionenatt det finns en bred uppslutning kring att sjukhustandvården byggs ut så attden täcker tandvårdsbehoven hos de patienter som vårdas vid landstingensvårdinrättningar. Föredragande statsrådet anser att denna vård liksom hittillsi huvudsak bör ges av folktandvårdens egen personal. Om vården skall utföras avprivatpraktiserande tandläkare bör, enligt statsrådet, ett vårdavtal slutas,där bl. a. frågor om revisionsintervall och vårdens inriktning regleras. -Motsvarande synsätt anläggs f. ö. beträffande landstingens ansvar för visshandikapptandvård. I motion 1984/85:219 av m.fl. (fp)hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförs om folktandvårdens samverkan med privatpraktiserandetandläkare i tandvården vid institutioner (yrkande 5 delvis). Motionärernaframhåller att även när det gäller tandvård vid sjukhus och andra institutionerbör samverkan kunna ske med privatpraktiserande tandläkare. Enligt motionärernafinns det inte någon anledning att förorda att den faktiska vården skall ges avfolktandvårdens egen personal. Utskottet vill för sin del peka på atttandvårdsutredningen har föreslagit att landstingen skall få ett lagfäst ansvarför de patienter som är intagna vid landsfingens vårdinrättningar. Frågan skallnu övervägas inom regerings-kanshet. I avvaktan härpå instämmer utskottet iföredragande statsrådets uttalande att ifrågavarande vård liksom ihuvudsak bör ges av folktandvårdens egen personal, men att det även på dettaområde skall finnas visst utrymme för vårdavtal med privata tandläkare.Utskottet avstyrker därför motion 1984/85:219 yrkande 5 delvis. Landstingen skall enligtlagförslaget planera tandvården med utgångspunkt i befolkningens behov avtandvård och därvid väga in såväl folktandvården som den privata tandvården (8§). Vidare föreskrivs att landstingen i planeringen och utvecklingen avtandvården skall samverka med samhällsorgan, organisationer och enskilda (9§). I motion 1984185:220 av m. fl. (c)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att fastariktlinjer för samverkan mellan samhällsorgan, organisationer och enskilda börfastslås (yrkande 1). Enligt motionärerna kan man inte i proposifionen utläsavilken status ordet samverkan har. Inte heller framgår det om olikasamhällsorgan och organisationer skall ha lika eller olika status. Vidare sägsdet i motionen att propositionen inte heller har något förslag om hur samverkanskall ske eller vilka frågor som kan bli föremål för samverkan. I propositionen anför föredragande statsrådet bl. a. atthon anser det självklart att planering och utveckhng sker i samverkan medsamhällsorgan, SoU1984/85:12 12 organisationer och enskilda i de fall dessa berörs avtandvårdsplaneringen. Samarbetspartner kan vara t. ex. handikapp- ochpatientorganisationer. Vidare anförs att tandvårdsutredningen förutsatt att detbehöver ske en samverkan mellan landstingen och de privata vårdgivarna på fleraolika punkter. Utredningen anser att denna samverkan kan ske genom frivilligaöverenskommelser, samverkansavtal mellan folktandvården och de privat verksammavårdgivarna eller deras intresseorganisationer. Som exempel på frågor som kanvara lämpliga för samverkan har utredningen nämnt principer för prioritering avvårdmål, tillämpningen av vårdprogram, planeringssamverkan, joursamverkan ochprinciper för insamlande av vårdstatistik. En annan samverkansform som nämns ipropositionen är de samrådsgrupper som inrättades i samtliga landsting isamband med införandet av tandvårdsförsäkringen. Grupperna består avrepresentanter för landsting, lokala tandläkarföreningar och försäkringskassoroch är rådgivande organ för dessa huvudmän. Föredragande statsrådet förklararsig dela den av tandvårdsutredningen uttryckta uppfattningen atterfarenheterna av samrådsgruppernas verksamhet är goda och att de bör kunnavidareutvecklas - bl. a. genom en breddad sammansättning - och få ytterligareuppgifter. Det ankommer enligt statsrådet på huvudmännen för samrådsgruppernaatt fatta beslut i dessa frågor. Genom dessa uttalanden i propositionen får de synpunktersom framförs i motion 1984/85:220 i här aktuell del anses besvarade.Ytterligare anvisningar från statsmakternas sida om har samverkansfrågornaskall lösas bör enligt utskottets mening inte ges, utan detta får bedömas medhänsyn till de skiftande lokala förutsättningar som kan föreligga. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motion 1984/85:220 yrkande 1. Oral galvanism och amalga/n so/n tandlagningsmaterial I motion 1984/85:222 av LennartPettersson (s) och () hemställs att gerregeringen fill känna vad som anförs i motionen om ett mer generösttillmötesgående från samhällets sida mot de tandvårdspatienter som lider avoral galvanism. Enligt motionen saknas det i propositionen uttalanden om vissabestämda krav på vården som direkt kan påverka förhållandet mellan patient ochtandläkare. De konkreta krav som bör ställas i detta sammanhang är enligtmotionärerna följande: I varjelandsting bör finnas en specialmottagning för patienter med problem med oralgalvanism. Patienter medoral galvanism klagar ofta på att de tvingas genomgå vad de kallar förtrakasserande och utdragna medicinska och psykologiska utredningar. Det årangeläget att tandläkarna i stället går dessa pafienter till mötes och visar enförstående inställning. En patient börslutligen kunna avböja lagning med kvicksilveramalgam och också ha rätt attbyta ut sådana lagningar mot annat lagningsmaterial SoU1984/85:12 13 med sedvanlig ersättning från . Det finnsnumera allt bättre kompositplastmaterial att fillgå som, även om de inte fulltut har samma hårdhet och varaktighet som amalgamet, ändå ligger ganska näradetta. Motionärerna framhåller att det är angeläget attsocialstyrelsen utformar anvisningar som så långt som möjligt tillmötesgårdessa krav. I den under den allmänna mofionstiden väckta motionen1984/85:1782 av () hemställs att hos regeringen begär enutredning om riskerna med amalgam som tandlagningsmaterial samt, därestutredningen skulle visa att amalgam avger kvicksilver i munhålan, förbjudadess användning. Motionären framhåller att riskerna med amalgamfyllningar itänder nu håller på att omvärderas och refererar därvid till uttalanden somforskare har gjort vid ett symposium på läkarsällskapets riksstämma i november1984. 1 motionen sägs all allt fler läkare och tandläkare omvärderar amalgametsom tandlagningsmaterial och att vetenskapligt bedrivna forskningar påvisarutläckage av kvicksilver. Enligt motionären är del att amalgamförbjuds som tandlagningsmaterial om inte dess ofarlighet eller kvicksilvretsnyttighet på ett övertygande sätt bevisas. Utskottet har behandlatmotioner som rört oral galvanism, senast i betänkandet SoU 1983/84:19 s. 11-13.Liksom tidigare vill utskottet understryka att det är viktigt att patienter somlider av oral galvanism tas om hand på ett adekvat sätt, helst av personal mederfarenhet av behandling av sådana patienter. Utskottet är också medvetet omatt det gjorts allt fler rön kring amalgamets verkningar påmänniskan och att vissa av dessa rön ger anledning till oro. Som framgår redanav motion 1984/85:1782 bedrivs det forskning på området och det måsteförutsättas att man inom odontologin gör vad som är möjligt för att klarläggaamalgamets eventuella skadeverkningar och för att få fram fullgoda, alternativatandlagningsmaterial. I propositionen redovisas vidare flera uppdrag somregeringen har gett med anknytning till problemen med oralgalvanism och tandlagningsmaterial (prop. s. 27). har fått iuppdrag all utreda förutsättningarna för en skyldighet för fabrikanter ochimportörer att uppge innehållet i tandersättningsmaterial samt upprättande avett produktregister och ett biverkningsregistef. I uppdraget ingår också attöverväga en begränsning av materialsortimentet. Vidare skall socialstyrelsenange ytterligare behov av forskning och annan kunskapsutveckling ommaterialens lokala och generella biverkningar. skall ävenutarbeta ett underlag till vårdprogram för patienter med tandbesvär, vilka kansättas i samband med tandersättningsmaterial. Regeringen har slutligenuppdragit åt att utforma och genomföra utbildning av s.k.hänvisningstandläkare inom varje landstingsområde beträffandetandersättningsmaterialens användningsområde samt riskerna för olika former avbiverkningar och tekniska komplikationer. SoU1984/85:12 14 Utskottet vill också erinra orn attsocialstyrelsen har gett ut ett meddelandeblad (nr 5/84) som bär rubrikenKompositionsplast som möjligt alternativ till dentala amalgam och som sänts uttill landets samtliga tandläkare. I meddelandebladet återges ett yttrande avsocialstyrelsens vetenskapliga råd i barntandvård, professor har det vetenskapliga rådets yttrande, som är förankrathos internationell och nationell expertis, i allt väsentligt sin tillämpningäven inom vuxentandvården. Som framgår av den nu lämnade redogörelsen har flerainitiativ tagits som är ägnade att bringa problemen med tandlagningsmaterialoch oral galvanism närmare sin lösning. Med hänsyn härtill anser utskottet attdet f. n. inte är påkallat med något initiativ också från sida ochavstyrker därför motion 1984/85:222 och motion 1984/85:1782. Dimensio/ieringen av utbildningen av ta/xdvårdspersonal Vad som anförs i propositionen ihär aktuell del påkallar enligt utskottets mening inte något riksdagensuttalande. 1. beträffande frågan om avslagpå förslaget till tandvårdslag i dess helhet attriksdagen med avslag på motion 1984/85:221 yrkande 1 godkänner vad utskottetanfört, 2. beträffande anlitande avprivattandläkare för barn- och ungdoms tandvård m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:219 yrkande 5 i motsvarande del, 3. beträffandebehandlingsansvaret i/xom barn- och ungdomstand vården attriksdagen avslår motion 1984/85:220 yrkande 3, 4. beträffandespecialisttandvården för vuxna attriksdagen med avslag på motion 1984/85:219 yrkande 4 och motion 1984/85:221yrkande 3 godkänner vad utskottet anfört, 5. beträffande dendece/xtraliserade specialisttandvården i attriksdagen avslår imotion 1984/85:2105, 6. beträffandefolktandvårdens utbyggnad och andel av allmäntand vården för vuxna attriksdagen avslår motion 1984/85:219 yrkande 5 i motsvarande del samt yrkande 6, 7. beträftande taixdvårdcnvid sjukhus och andra institutioner m. m. att avslår motion 1984/85:219 yrkande 5 i motsvarande del. SoU1984/85:12 15 8. beträffande rikdinjer för samverkan attriksdagen avslår motion 1984/85:220 yrkande 1, 9. beträffandeoral galvanisnx attriksdagen avslår motion 1984/85:222, 10. beträffande amalgam somta/xdlagningsmaterial att avslår motion 1984/85:1782, 11. beträffande lagförslaget attriksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget till tandvårdslag, 12. beträffandedimensioneringen av utbildningen av tandvårdsper sonal attriksdagen beslutar att vad som anförts i propositionen i denna del inte skallföranleda något uttalande. Närvarande: (), (), KjellNilsson (s), (). (), (),(), (), (), (), AinaWestin (s), (), () och (). Frågan om avslag på förslaget till tandvårdslag i desshelhet (mom. 1 i hemställan) 1. av , , (alla m) som anser dels att det avsnitt i betänkandetpå s. 5 som börjar med "Som redan" och slutar med "yrkande1" bort ha följande lydelse: Utskottet är inte nu berett att föreslå bifall till ettförslag till ny tandvårdslag. En synnerligen väsentlig del saknas nämligen ochdet är förslaget till nytt system för den allmänna försäkringens ersättning förtandvård, som aviseras i propositionen. Utskottet motsätter sig därför att nu ta slutlig ställningtill förslaget till tandvårdslag. I avvaktan på att föreläggs förslagom nytt system för, ersättning till tandvård från den allmänna försäkringenavstyrker utskottet lagförslaget och tillstyrker motion 1984/85:221 yrkande 1.Motionerna 1984/85:219 och 1984/85:220 påkallar då inte något uttalande frånutskottets sida. SoU 1984/85:12 16 dels att utskottet under mom, 1 bort hemställa 1, beträffande frågan omavslag på förslaget till tandvårdslag i dess helhet attriksdagen med bifall till motion 1984/85:221 yrkande 1 avslår det ipropositionen framlagda förslaget till tandvårdslag. Anlitande av privattandläkare för barn- ochungdomstandvård m. m. (mom. 2 och 3 i hemställan) 2. av (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), (), () och () som anser dels att det avsnitt i betänkandetsom börjar på s. 6 med "Utskottet delar" och slutar på s. 7 med"yrkande 3" bort ha följande lydelse: Det är av största vikt att barn och ungdomar, liksomhittills, har en lagfäst rätt till tandvård och att denna vård är avgiftsfriför patienten. Liksom bör också landstingen - genom folktandvården -ha ett lagfäst ansvar för denna vård. Därmed är dock inte sagt attfolktandvården också i huvudsak måste utföra den faktiska vålden, såsom detförutsätts i propositionen. Utskottet anser att landstingen själva och utananvisningar från statsmakterna bör få avgöra hur vårdansvaret skall uppfyllasmed avseende på fördelningen mellan egna resurser och överenskommelser medprivattandläkare. Detta bör ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 2 och 3 bort hemställa 2. beträffande anlitandeav privattandläkare för barn- och ungdoms tandvård m. m. attriksdagen med anledning av motion 1984/85:219 yrkande 5 i motsvarande del ochmotion 1984/85:220 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, (3. utgår) Specialisttandvården för vuxna (mom. 4 i hemställan) 3. avGöte (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), (), () och () som anser dels att det avsnitt i betänkandetpå s. 8 som börjar med "Även utskottet" och slutar med "yrkande3" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening saknas anledning att behållalandstingens (folktandvårdens) lagfästa ansvar för specialisttandvården förvuxna. I likhet med vad som gäller för allmäntandvården för vuxna, anserutskottet att det även beträffande specialisttandvården för vuxna är viktigtatt det finns valmöj- SoU1984/85:12 17 ligheter och konkurrens mellan offentlig och privattandvård. Regeringen bör framlägga förslag till erforderliga lagändringar pådenna punkt. Detta bör ge regeringen till känna. dels att utskottet mom. 4 bort hemställa 4. beträffande specialisttandvården för vuxna attriksdagen med anledning av motion 1984/85:219 yrkande 4 och motion 1984/85:221yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Den decentraliserade specialisttandvården i (mom. 5 i hemställan) 4. av och (båda c) som anser dels att det avsnitt i betänkandetpå s. 9 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"motion 1984/85:2105" bort ha följande lydelse: Som följd av beslutet om nedläggning avtandläkarutbildningen i har problem uppstått. I motionen påtalas att detinom landsfing finns planer på att förlägga avspecialisttandvården till i på bekostnad av dendecentraliserade specialisttandvård som byggts upp på ettflertal orter i länet. Utskottet anser att en sådan utveckling skulle innebäraen klar försämring från allmänhetens synpunkt, bl. a. genom ökade reseavståndför patienterna. Härtill kommer att en sådan utveckling också skulle föra medsig stora kostnader. Utskottet tillstyrker därför motion 1984/85:2105. dels att utskottet under mom. 5 bort hemställa 5. beträffande dendecentraliserade specialisttandvården i attriksdagen med bifall fill motion 1984/85:2105 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Folktandvårdens utbyggnad och andel av allmäntandvårdenför vuxna (mom. 6 i hemställan) 5. av (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), (), () och () som anser dels att det avsnitt i betänkandetpå s. 10 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"åtgärd" bort ha följande lydelse: Föredragande statsrådet framhåller i propositionen att detenligt hennes mening finns flera skäl som talar för att bibehålla 1973 årsmålsättning beträffande folktandvårdens andel av allmäntandvårderi för vuxna. Ispecialmotiveringen till förevarande bestämmelse anges sedan attfolktandvården SoU1984/85:12 18 bör svara för av allmäntandvården förvuxna. Utskottet vill här erinra om att målsättninginnebar en utbyggnad till och inte till (prop. 59,SfU 1973:20 s. 16, rskr 1973:212). Enligt utskottets mening saknas detemellertid anledning att uttala sig för någon viss procentsiffra över huvudtaget. Avgörande för folktandvårdens omfång måste i stället bli hur väl denhävdar sig i konkurrens med den privata tandvården. dels att utskottet under mom. 6 bort hemställa 6. beträffandefolktandvårdens utbyggnad och andel av all/näntand- vården för vuxna attriksdagen med anledning av motion 1984/85:219 yrkande 5 i motsvarande del ochyrkande 6 godkänner vad utskottet anfört. Tandvården vid sjukhus och andra institutioner m. m. (mom.7 i hemställan) 6. av (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), (), Bo Ärvidson (m) och KenthSkårvik (fp) som anser dels att det avsnitt i betänkandetpå s. 11 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "5delvis" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning finns det inte någonanledning att förorda att tandvården vid sjukhus och andra institutioner skallges av folktandvårdens personal. Även beträffande den na vård bör samverkan skemed privatpraktiserande tandläkare. Detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 7 bort hemställa 7. beträffande tandvårdenvid sjukhus och andra institutio/xer m. att med anledning av motion 1984/85:219 yrkande 5 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. SoU 1984/85:12 19 1proposition 1984/85:79 framlagt förslag till tandvårdslag, vilket tillstyrktsav socialutskottet 1 §Med tandvård avses i denna lag åtgärder för'att förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador i munhålan. 2 §Målet för tandvården är en god tandhälsa och en tandvård på lika villkor för hela befolkningen. 3 §Tandvården skall bedrivas så att den uppfyller kravet på en god tandvård. Detta innebär att den skall 1. varaav god kvalitet och lägga särskild vikt vid förebyggande åtgärder, 2. tillgodose patientens behov av trygghet i vårdenoch behandlingen, 3. vara lätt tillgänghg, 4. bygga på respekt för patientens självbestämmandeoch integritet, 5. främja goda kontakter mellan patienten ochtandvårdspersonalen. Vården och behandlingen skall så långt det är möjligtutformas och genomföras i samråd medpatienten. Patientenskall upplysas om sitt tandhälsotillstånd och om de behandlingsmetoder somstår till buds. 4 §Innan en behandlingsperiod påbörjas skall tandläkaren eller den som annars utför tandvården lämna patienten upplysning om den ungefärliga kostnaden för den valda behandlingen. Om förutsättningarna för behand- Ungsförslaget eller kostnadsberäkningen ändras skall patienten upplysas om detta och om anledningen till ändringen. 5 §Varje landstingskommun skall erbjuda en god tandvård åt dem som är bosatta inom landstingskommunen. Även i övrigt skall landstingskommunen verka för en god tandhälsa hos befolkningen. Tandvård som landstingskom munen själv bedriver benämns i denna lag folktandvård. Vadsom i denna lag sägs om landstingskommuner gäller också kommuner som inte ingåri en landstingskommun. Föreskrifter om förvaltningsutskottet skall därvid avsekommunstyrelsen. SoU1984/85:12 20 6 § Om någon som vistas ilandstingskommunen utan att vara bosatt där behöver omedelbar tandvård, skalllandstingskommunen erbjuda sådan tandvård. 7 § Folktandvården skall svara för 1. regelbunden ochfullständig tandvård för barn och ungdomar till och med det år då de , 2. specialisttandvårdför vuxna, 3. övrig tandvårdför vuxna i den omfattning som landstingskommunen bedömer lämplig. Tandvård som avses i första stycket 1. skall varaavgiftsfri för patienten. 8 § Landstingskommunen skall planera tandvården medutgångspunkt i befolkningens behov av tandvård. Planeringen skall avse även den tandvård som erbjuds avannan än landstingskommunen. 9 § I planeringen och utvecklingen av tandvåvder\ skalllandstingskommunen samverka med samhällsorgan, organisationer och enskilda. 10 § Landstingskommunerna skall samverka itandvårdsfrågor som berör flera landstingskommuner. Ta/idvårds/iä/nnd 11 § Ledningen av folktandvården utövas av entandvårdsnämnd, i den mån inte annat följer av sådant beslut som avses i 3 kap. 14 § kommunallagen (1977:179). Landstingskommunen får tillsätta en särskildtandvårdsnämnd eller uppdra åt en annan nämnd att vara tandvårdsnämnd. Hardetta inte skett, är förvaltningsutskottet tandvårdsnämnd. 12 § I fråga om särskild tandvårdsnämnd gällerbestämmelserna i 3 kap. 2-12 §§ kommunallagen (1977:179) i tillämpliga delar. 13 § I folktandvården skall det finnas den personalsom behövs för att meddela en god tandvård. Om åligganden för den personal som hänförs till hälso- ochsjukvårdspersonal och om tillsynen över denna personal finns särskildabestämmelser. 14 § Tandläkare underallmäntjänstgöring eller specialistutbildning enligt lagen (1984:542) ombehörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. skall förordnas förviss tid. 15 § Regeringen bemyndigas att meddelaföreskrifter om behörighet till och tillsättning av tjänster inomfolktandvården. Regeringen får överlåta på att meddela sådanaföreskrifter. SoU1984/85:12 21 16 § har tillsynen över folktandvården.Styrelsen skall därvid följa och stödja verksamheten.