bet · G801SoU23 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:23 ombidrag till barnomsorg (prop. 1984/85:100 bil. I betänkandet behandlas iproposition 1984/85:100 bil. 7 om framlagt förslag under F. Omsorg om barn ochungdom, såvitt avser anslaget . Bidrag till barnomsorg. Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning för bidrag till barnomsorg. Utskottetavstyrker i anslutning härtill motionsyrkanden (m, c, fp, vpk) om andrastatsbidragssystem för barnomsorgen. Samtliga oppositionspartier reserverar sigtill förmån för sina resp. förslag. Utskottets m-, c- och fp-ledamöterreserverar sig vidare gemensamt till förmån för ett motionsförslag om sammastatsbidrag till alternativa barnomsorgsformer som till kommunala. Utskottet behandlar vidare ett antal motionsyrkanden omvissa andra statsbidragsfrågor (s, c, vpk), målsättningar för utbyggnaden avbarnomsorgen (vpk), ett temporärt anordningsbidrag (vpk) samt vissa riktlinjeri övrigt för barnomsorgen (s, c). Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Vpk-ledamotenreserverar sig till förmån för sina förslag. Vidare avstyrks motionsyrkanden från vpk rörandekvalitetsnormer som förutsättning för bidrag samt om tjänsteformer förbarnomsorgspersonalen m. m. Vpk-ledamoten reserverar sig häremot. M-, c- och fp-ledamöterna reserverar sig till förmån företl motionsförslag om information om alternativ barnomsorg (c). Omsorg om barn och ungdom Bidrag till barnomsorg. Regeringen harunder punkt (s. 115-118) föreslagit att till Bidrag till kommunalbarnomsorg för /86 anvisa ett förslagsanslag av 7 430 000 000kr. I motion 1984/85:509 av BengtWesterberg m. fl. (fp) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 2 och 3), 2. att hos regeringen begär förslag tillreformerat statsbidrag till barnomsorgen i enlighet med vad som anförts imotionen, SoU1984/85:23 2 3. att - i avvaktan påförslag enligt yrkande 2 - beslutar att riktlinjerna för nuvarande statsbidragtill barnomsorgen ändras så att bidragen utgår med samma belopp och på i övrigtlika villkor oavsett om förskolan drivs i eller enskild regi. I motion 1984/85:711 av BengtSilfverstrand (s) och () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om villkoren förstatsbidrag till alternativa barnomsorgsformer. I motion 1984/85:1012 av () och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande behovet av attfamiljedaghemmen får det stöd från centralt håll, som deras viktiga uppgift ibarnomsorgen förtjänar. I motion 1984/85:1013 av () och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att erfarenheterav alternativ barnomsorg sammanställs och att information därom ges tillkommunerna. I motion 1984/85:1138 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 3), att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära att införa förenklade regler förbarnomsorgens statsbidrag och ett rättvisare system i enlighet med vad somanförts i motionen. 1 motion 1984/85:1763 av () och () hemställs att hos regeringen begär enöversyn av statsbidragsreglerna för fritidshemsverksamhet så att statsbidragockså kan beviljas lill fritidshem med enbart utvecklingsstörda barn. I motion 1984/85:1772 av HelgeHagberg (s) och () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av enöversyn av talträningen i förskolan för barn med talsvårigheter. 1 motion 1984/85:1773 av HelgeHagberg (s) och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om sexårsverksamhéten ochökade kulturinsatser i förskolan. I motion 1984/85:1789 av BoSödersten (s) och () hemställs att måtte beslutabegära att regeringen tillsätter en utredning som på ett allsidigt sätt belysermöjligheterna att inrätta en obligatorisk förskola för barn . I motion 1984/85:2447 av GunnarBjörk i (c) och (c) hemställs att beslutar attett rättvisare statsbidragssystem bör utformas som får bort de orättvisor sompåvisats i motionen. SoU1984/85:23 3 I motion 1984/85:2465 av Margarethaaf m.fl. (m) hemställs alt hos regeringen begär skyndsamtförslag till nya statsbidragsregler för barnomsorgen i enlighet med i motionenanförda krav. I motion 1984/85:2689 av UlfAdelsohn m.fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 2) att riksdagenhos regeringen begär förslag till nya statsbidragsregler för barnomsorgen medsamma statsbidragsrätt för enskilda förskolor som för kommunala och som även iövrigt uppfyller i motionen anförda krav. 1 motion 1984/85:2777 av m. fl. (vpk)hemställs 1. att riksdagenuttalar att målsättningen bör vara att alla barn skall kunnaberedas plats i samhällets barnomsorg, vilket också bör vara riktmärke för dennya plan som är under utarbetande, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att målsättningen för samhälletsutbyggnad av daghem och fritidshem bör vara 50 000 nya platser under budgetåret1985/86, 3. att riksdagenuttalar att utbyggnaden av barnomsorgen bör ske i regi i form av daghemoch fritidshem och att familjedaghemmen därvid endast bör utgöra ettkomplement för barn i speciella situationer, - 4. att riksdagenuttalar att för kommunerna bindande kvalitetsnormer för barnomsorgen börutarbetas och fastställas innebärande a) att ytnormenåterinförs och fastställs till 9-9,5 m per plats, men att dispens skall kunnages till 7-7,5 m per plats vid särskilt goda planlösningar, b) att gruppstorleken fastställs tillhögst 10 barn i åldern 0,, till 15 barn i åldrarna och12-15 barn i s. k. utvidgad syskongrupp, c) attpersonaltätheten fastställs till 0,40 i åldersgruppen 0,, 0,20 och 0,17 i åldersgruppen och uppåt, 5. att riksdagenuttalar att fasta vikarier bör anställas inom barnomsorgen, motsvarande envikarie per fem anställda, 6. att riksdagenuttalar att nuvarande statsbidragssystem för barnomsorgen skall ersättas avett driftsbidrag motsvarande av kommunens nettokostnader för driften, 7. att riksdagenbeslutar att för nybyggnad inom barnomsorgen fr. o. m. ochtills vidare inrätta ett anordningsbidrag för heltidsförskola och fritidshemmotsvarande . 8. att riksdagenuttalar sig för en höjning av barnomsorgsavgiften till , 9. att riksdagenuttalar att uppdelningen i barnskötar- och förskollärar-tjänster böravskaffas och ersättas av en tjänsteform benämnd förskollärare, 10. att uttalar att kommunerna bör ges rätt attanlita den stödpersonal för barn med särskilda behov som befinns erforderligoch att i SoU1984/85:23 , ' 4 efterhand, sedan särskild redovisning skett, erhålla fullkostnadstäckning från staten för denna stödpersonal. I motion 1984/85:2820 av UlfAdelsohn m. fl. (m) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om deltidsförskolan. Motivering till motionen finns i motion 1984/85:2818. I betänkandet behandlas anslaget rörandestatens stöd till den kommunala barnomsorgen. I samband härmed behandlas ettantal motionsyrkanden rörande bl. a. principerna för statsbidragsgivningen,inriktningen av barnomsorgen, kvalitetsnormer m. m. antog ettnytt statsbidragssystem för barnomsorgen (prop. 1983/84:9, SoU 12, rskr. 43).Syftet med de nya statsbidragsreglerna är bl. a. att stimulera kommunerna tillett bättre utnyttjande av tillgängliga resurser och att begränsa denautomatiska ökningen av statsbidragen utan att de pedagogiska och socialamålen åsidosätts. Statsbidraget är utformat som ett bidrag per inskrivetbarn i daghem, fritidshem och familjedaghem kombinerat med ett bidrag perårsarbetare i daghem och fritidshem. Ett siirskilt bidrag lämnas för barn medbehov av särskilt stöd beräknat i förhållande till antalet inskrivna barn idaghem och fritidshem. Vidare omfattas även den öppna förskolan avstatsbidragsgivningen. Bidrag lämnas enligt förordningen (1983:943) omkommunal barnomsorg med följande belopp. för varjebarn inskrivet heltid (minst /dag) för varje barn inskrivet deltid (mellan4 och /dag) b) Fritidshem; förvarje inskrivet barn c) Bidrag perårsarbetare i daghem och fritidshem d) Familjedaghem för varje barn inskrivet heltid (minst /dag) för varje barn inskrivet deltid (mindre än 7 lim/dag) e) Öppenförskola; per enhet f) Barnmed behov av särskilt stöd: Bidrag förvart 10:e inskrivet barn i daghem och fritidshem . Bidrag till daghem och fritidshemkan under vissa villkor utgå även för verksamhet som drivs av någon annan änkommunen. beslutade om vissa ändringar i reglernasåvitt avser statsbidrag till sådan SoU1984/85:23 5 alternativ barnomsorg (prop. 1983/84:177, SoU 1983/84:31,rskr. gäller enligt 8 § ovannämnda förordning(ändrad 1984:552) att statsbidrag lämnas under förutsättning att den som driverdaghemmet eller fritidshemmet antingen är en sammanslutning av föräldrar somgemensamt tar ansvaret för omsorgen om sina egna eller varandras barn, eller ensammanslutning som har anknytning till en ideell organisation, erbjuder enspeciell form av pedagogik eller arbetar på andra liknande ideella grunder.Statsbidrag lämnas således inte till daghem och fritidshem som drivs ivinstsyfte. Vidare förutsätts att daghemmet eller fritidshemmet är upptaget ikommunens barnomsorgsplan och att daghemmet eller fritidshemmet uppfyller dekrav som finns för motsvarande verksamhet. Statsbidrag per inskrivetbarn lämnas med samma belopp och efter samma tidsregler som gäller förkommunala daghem och fritidshem. Därutöver kan bidrag lämnas för en årsarbetareper avdelning. beslutade vidare om etttillfälligt bidrag till anordnande av daghem och fritidshem (prop. 1983/84:150,SoU 1983/84:35, rskr. Enligt förordningen (1984:554) om statsbidrag underviss tid till anordnande av daghem och fritidshem utgick bidrag per avdelning inybyggda daghem och fritidshem där byggnationen igångsattes efter den 30 juni1984 men före . Bidrag utgick med . per avdelning förprojekt på orter där byggsysselsättningsbehov fanns. Bidraget beviljades ochbetalades ut av . Inom ramen för statsbidraget till barnomsorgen avsättsårligen 30 milj. kr. för lokalt utvecklings- och förnyelsearbete. Dessa medelfördelas av regeringen efter ansökan hos . har utarbetat ett förslag till pedagogisktprogram för förskolan. Det pedagogiska programmet är avsett att bidra till enjämnare kvalitativ utveckling av förskolans inre verksamhet genom att bilda enram för planeringen och utformningen av verksamheten. Med utgångspunkt i detpedagogiska programmet bör sedan socialnämnderna i landets kommuner utarbetalokala riktlinjer för den pedagogiska verksamheten. Förslaget till program ärnu ute på remiss. Ett färdigt program beräknas kunna ingå i serien Arbetsplanför förskolan . Vidare arbetar med ett pedagogisktprogram för fritidshemsverksamheten. I ett flertal motioner läggs frånolika principiella utgångspunkter fram förslag till ett annoriunda utformatstatsbidragssystem. I motion 1984/85:509 av m.fl. (fp) begärsförslag till reformerat statsbidrag till barnomsorgen i enlighet med vad somanförs i motionen (yrkande 2). Enligt motionärerna bör statsbidragssystemetändras så att visst bidrag i fortsättningen utgår per barn i förskoleålderninom kommunen. De förtroendevalda i kommunen bör inom denna ram anförtros SoU1984/85:23 6 att fördela medlen till barnomsorg på det sätt som bästmotsvarar behovet i resp. kommun. I avvaktan på en större reform avstatsbidragssystemet i enlighet med yrkande 2 hemställer motionärerna attriktlinjerna för nuvarande statsbidrag till barnomsorgen ändras så attbidragen utgår med samma belopp och på i övrigt lika villkor oavsett omförskolan drivs i eller enskild regi (yrkande 3). I motion 1984/85:1138 av m.fl. (c) yrkasatt beslutar att hos regeringen begära förenklade regler förbarnomsorgens statsbidrag och ett rättvisare system i enlighet med vad somanförts i motionen (yrkande 3). Motionärerna anser att statsbidragssystemet börreformeras i enlighet med de bidragsregler antog hösten 1981.Reglerna, som upphävdes genom ett nytt riksdagsbeslut och därföraldrig kom att träda i kraft, innebar att bidrag skulle utgå avbruttokostnaden för all barnomsorg som fanns upptagen i kommunernas barnomsorgsplaner,dvs. daghem, familjedaghem, deltidsförskola, föräldra-ledd barnomsorg och öppenförskola. Om en sådan reform genomförs innebär det, enligt motionärerna, enbesparing med minst 600 milj. kr. I motion 1984/85:2447 av i (c) och GunnelJonäng (c) föreslås att beslutar om utformningen av ett rättvisarestatsbidragssystem som får bort de orättvisor som påvisats i motionen. Enligtmotionärerna erhåller barnfamiljerna i 37,7 milj. kr. mindreper år i statsbidrag till barnomsorgen än vad arbetsgivare och företagare ilänet betalat in i barnomsorgsavgifter. Motionärerna menar att skälet härtillär att statsbidraget är konstruerat så att orter som starkt byggt ut sinbarnomsorg får högre statsbidrag. Som exempel härpå nämns att i Stockholmskommun utgick statsbidrag till barnomsorg med . per barn under7 år medan kommiunerna och fick . resp. 2 307 kr.per barn. I motion 1984/85:2465 av m. fl. (m)begärs att samma statsbidragsbelopp utgår till varje barn som åtnjuter någonform av omsorg utom hemmet. Dagens statsbidrag leder enligt motionärerna ensidig styrning mot kommunalt driven barnomsorg på heltid. Ett nytt systemmåste införas som innebär att subventionen frikopplas från omsorgsform ochprissättning så att hushållen sjiilva får välja den barnomsorg som ger dem denstörsta tillfredsställelsen. Motionärerna hemställer att hos regeringenbegär skyndsamt förslag till nya statsbidragsregler för barnomsorgen i enlighetmed i motionen anförda krav. I motion 1984/85:2689 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till nya statsbidragsregler förbarnomsorgen med samma statsbidragsrätt för enskilda förskolor som förkommunala och som även i övrigt uppfyller i motionen anförda krav (yrkande 2).Motionärerna, som anser att statsbidragen skall vara neutrala i förhållandetill omsorgsform och huvudman, anför bl. a. att förskole- ellerskolbarnsomsorg inte får gynnas på bekostnad av enskilda alternativ ellerfamiljedaghem, att SoU1984/85:23 7 deltidsförskolan skall berättiga till motsvarandestatsbidrag som heltidsförskolan, att lång daghemsvistelse inte får leda tillett oproportionerligt stort statsbidrag jämfört med kortare vistelsetider samtatt statsbidragen också skall ge utrymme för införande av en vårdnadsersättningfrån . I motion 1984/85:2777 av m.fl. (vpk) yrkas attnuvarande statsbidragssystem skall ersättas av ett driftbidrag motsvarande 75 %av kommunernas nettokostnader för driften (yrkande 6). Motionärerna yrkarvidare att uttalar sig för en höjning av barnomsorgsavgiften till2,för att finansiera den nödvändiga utbyggnaden och driftkostnaderna(yrkande 8). Enligt motionärerna måste statsbidragen utformas så att de delsblir en verklig stimulans för kommunernas utbyggnad av barnomsorgen, delsgynnar en kvalitativt bra barnomsorg. I motion 1984/85:2820 av m.fl. (m),slutligen, yrkas med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2818 attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom deltidsförskolan. Motionärerna anser att deltidsförskolan bör fåmotsvarande statsbidrag som dag-, familjedag- och fritidshemmen. Enskildadeltidsförskolor bör dessutom jämställas med de kommunala under förutsättningatt kvalitetskraven uppfylls. I motion 1984/85:711 av () ochLars-Erik () diskuteras villkoren för statsbidrag till alternativabarnomsorgsformer från andra utgångspunkter. Enligt dessa motionärer får iallmänhet alternativa barnomsorgsformer med nuvarande statsbidragssystem enstörre del av sina kostnader täckta än vad som är fallet med motsvarandekommunala daghem. Motionärerna anser detta vara ett orimligt förhållande. Imotionen redogörs för verksamheten vid ett föräldrakooperativt daghem i Höganäskommun. Där åsidosätts både arbetstidsbestämmelser och andra lagstadgade kravför verksamheten, heter det. Mot bakgrund av verksamheten i ochmotsvarande vid flera andra enskilda daghem uttrycker motionärerna farhågor föratt konflikter skall uppstå med den helhetssyn byggd på , solidaritet ochrättvisa som skall prägla den kommunala barnomsorgen om inte tillräckligtdistinkta krav ställs på de alternativa barnomsorgsformerna. Enligtmotionärerna måste vissa minimikrav uppställas när det gäller taxor ochförmedling av barn för att statsbidrag skall kunna utgå till alternativabarnomsorgsformer. a. bör det krävas att taxorna för sådana daghem inte fåröverstiga de kommunala och att åtminstone ett visst antal platser erbjuds barnur den kommunala kön. hade utskottet att ta ställning till ett antalmotioner med olika förslag till principiellt annorlunda utformatstatsbidragssystem för barnomsorgen. Flera av motionerna hade samma innehållsom en del av dem som är aktuella. Utskottet avstyrkte samtligamotionsyrkanden och anförde (SoU 1983/84:18 s. 12). SoU1984/85:23 8 Det statsbidragssystem somriksdagen' antog och som började gälla harenligt utskottets mening bl. a. den fördelen att statsmakterna får en bättrekontroll över den framtida kostnadsutvecklingen. Utskottet ser vidare sompositivt att det nya systemet ger ökat utrymme för lokala lösningai' som kanfrämja ett bättre resursutnyttjande utan att de sociala och pedagogiska måleneftersatts. Bidragen är vidare utformade så att de främjar en fortsattutbyggnad av förskole- och fritidshemsverksamheten. Med hänvisning härtill ochtill att endast några månader förflutit sedan bidragssystemet antogs serutskottet inget skäl att nu diskutera införandet av ett helt nytt bidragssystem. I samband med att utskottet hösten1983 behandlade förslaget till nuvarande statsbidragsregler prövade utskottetmotioner i vilka det liksom i några av de nu aktuella begärdes att alternativbarnomsorg från statsbidragssynpunkt skulle jämställas rned kommunalbarnomsorg. Utskottet avstyrkte motionerna och anförde bl. (SoU 1983/84:12s. För kommunalt drivna daghem ochfritidshem utgörs vidare kostnaderna till största delen av personalkostnader.De enskilda daghemmen och fritidshemmen drivs däremot ofta med hjälp avfrivilliga insatser från föräldrarnas sida och har därigenom förhållandevislåga kostnader för personal. De torde ofta även i övrigt ha lägre omkostnaderför verksamheten. Om även enskilda daghem och fritidshem skulle komma i åtnjutandeav bidraget per årsarbetare skulle statsbidragen täcka en avsevärt större andelav deras kostnader än av de kommunala dag- och fritidshemmens. Utskottet är därför inte berett att tillstyrka att dedaghem och fritidshem som drivs i enskild regi skall få statsbidrag på exaktsamma villkor som motsvarande kommunala institutioner, då detta i storutsträckning skulle leda till en alltför hög bidragsnivå relativt sett. När det gällde statsbidraget tilldeltidsgrupper- motsvarande den tidigare lekskolan - med en verksamhetomfattande ca , anförde dessutom utskottet att statsbidrageti första hand måste utformas så att det främjade en fortsatt utbyggnad avdaghem och fritidshem. Utskottet kunde därför inte ansluta sig tilluppfattningen att utsträcka statsbidragsgivningen till den nu nämnda typen avverksamhet, eftersom det skulle innebära en omfördelning av bidrag till nackdelför främst daghemmen (betänkandet s. 20). I samband med behandlingen av förslaget om statsbidragtill alternativa barnomsorgsformer (prop. 1983/84:177) behandladeutskottet också en motion med likartat innehåll som den nu aktuella motionen1984/85:711 (s) av samma motionärer. Utskottet avstyrkte motionen och anförde(SoU 1983/84:31 s. 5). När det gäller motion 1983/84:2848,som främst synes ta sikte på föräldrakooperativ, vill utskottet erinra om attredan enligt gällande statsbidragsregler daghem och fritidshem i enskild regiinte får statsbidrag på alldeles samma villkor som motsvarande kommunala institutioner.Utskottet har tidigare gett uttryck åt en positiv inställning tillföräldrakooperativ och annan enskild dag- och fritidshemsverksamhet somuppfyller vissa allmänna krav genom att tillstyrka ett högre statsbidrag än detsom ursprungligen var SoU1984/85:23 9 föreslaget (SoU 1983/84:12 s. 18). Utskottet är emellertidmedvetet om den risk för framväxt av kategoridaghem som motionärerna pekat på. I den nu aktuella propositionen ges också uttryck för en positivsyn på att föräldrar sluter sig samman och i kooperativa former svarar föromsorgen om sina egna barn (s. 7). Enligt propositionen måste man emellertidvara uppmärksam på att alla föräldrar på grund av sin arbetssituation inte harmöjlighet att delta i en sådan verksamhet. De villkor för statsbidrag sommotionärerna ställer upp skulle dock enligt utskottets mening avsevärt minskamöjligheterna att driva verksamhet i form av föräldrakooperativ. Utskottet villhär bl. a. peka på problem med ekonomiskt underskott i verksamheten om taxanskulle sänkas, på administrativa svårigheter att uppskatta föräldrarnas egnaarbetsinsatser om kommunen skulle uppställa minimikrav påpersonaldimensioneringen m. m. Enligt utskottets mening måste därför i förstahand andra åtgärder övervägas för att motverka segregering inom barnomsorgen. har vidare på förslag avfinansutskottet uttalat att de automatiskakostnadsökningarna i statsbudgeten måste begränsas. a. borde eftersträvasatt minska de automatiska bindningar som finns i bidragen i kommunerna. Ennärmare redogörelse härför har lämnats i utskottets betänkande SoU 1983/84:12(s. 6-7). Utskottet har sagt sig utgå från attregeringen kommer att följa upp konsekvenserna av de nya statsbidragsreglerna iolika hänseenden (SoU 1983/84:12, 18 och 31). Effekterna av det nyastatsbidragssystemet är föremål för utvärdering av en arbetsgrupp inomregeringskansliet (budgetprop. s. 112). En proposition till om olikafrågor rörande den kommunala barnomsorgen har aviserats. Även socialstyrelsenföljer effekterna av det nya bidragssystemet för att se om de nya reglernaföranlett omprövningar eller förändringar i kommunernas verksamhet (budgetprop.s. Med hänvisning till tidigare upprepadeställningstaganden till frågan om statsbidragssystemet för barnomsorgen serutskottet inget skäl att överväga principiellt annorlunda statsbidragsreglersåsom föreslås i motion 1984/85:509 (fp) yrkande 2, motion 1984/85:1138 (c)yrkande 3, motion 1984/85:2447 (c), motion 1984/85:2465 (m), motion1984/85:2689 (m) yrkande 2, motion 1984/85:2777 (vpk) yrkandena 6 och 8 samtmotion 1984/85:2820 (m). De nu nämnda motionsyrkandena avstyrks således. Utskottet avstyrker följaktligen också yrkande 3 i motion1984/85:509 (fp) vari - i avvaktan på genomförande av motionärernasförstahandsförslag -föreslås att beslutar om ändring av nuvarandestatsbidragsregler, så att lika statsbidrag utgår oavsett om en förskola drivsi eller i enskild regi. Utskottet har inte heller ändrat sin inställning till defrågor som tas upp i motion 1984/85:711 (s) och avstyrker därför även dennamotion. Utskottet vill dessutom i det sammanhanget erinra om länsstyrelsenstillsynsuppgifter vad gäller inkl. barnomsorgen (68 §socialtjänstlagen 1980:620) och om yrkesinspektionens motsvarande tillsyn överefterlevna- 1* 1984/85.12saml. SoU 1984/85:23 10 den av arbetstidslagens bestämmelser (20 § arbetstidslagen1982:673). Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen för bidrag till barnomsorg. I motion 1984/85:2777 av LarsWer/xer m.fl. (vpk) yrkas att uttalar att målsättningen församhällets utbyggnad av daghem och fritidshem bör vara 50 000 nya platser /86 (yrkande 2) och vidare att uttalar attmålsättningen bör vara att alla barn skall kunna få plats inombarnomsorgen (yrkande 1). Om alla barn som har förvärvsarbetande mödrarskall få en plats inom den kommunala barnomsorgen måste utbyggnaden,enligt motionärerna, ske med i genomsnitt 90 000 platser . För detkommande budgetåret är det dock inte möjligt att bygga mer än ca 50 000platser, bl. a. beroende på att planering och projektering måste få ta sin tid.Motionärerna vill också att uttalar sig för att utbyggnaden avbarnomsorgen bör ske i regi i form av daghem och fritidshem och attfamiljedaghemmen endast bör utgöra ett komplement i speciellasituationer (yrka/xde 3).