bet · G801NU23 · 1984-12-31 00:00:00 — Etableringar i större skala är därför få till antalet.Enligt uppgifter från de regionala utvecklingsfonderna har det under år 1984etablerats endast ett tretfiotal fillverkande företag som vid startfillfällethade fler än tio anställda. Till detta kommer ett okänt antal etableringar istorstadsområdena. Trots att det totala antalet nyetableringar översteg 20 000får dessa en förhållandevis begränsad sysselsättningseffekt. Av de företag somhar startats är det endast en tredjedel som sysselsätter fler änen person. På har de dock en stor betydelse för sysselsättningenoch'näringslivets förnyelse. I små nystartade företag utvecklas ofta helt nyaaffärsidéer. De flesta finner en nisch på lokalt begränsade varu- ellertjänstemarknader. NU1984/85:23 12 svarar dock för heltnya avancerade produkter inom t. ex. data- och elektronikområdet. Efteravslutad affärsidéutveckling står dessa småföretag inom i första handtillverkningsindustrin inför valet mellan att expandera på egen hand eller attsälja sig till ett större företag med utvecklade försäljnings- ellerproduktionsresurser. Vid en expansion på egen hand spelar ett fyrtiotalinvestment- eller utvecklingsbolag med särskild inriktning mot småföretag enviktig roll. Ofta väljer företaget att sälja den utvecklade affärsidén.En sådan försäljning innebär ofta att produkten eller tjänsten snabbt kan nåflera marknader och få en hög marknadsandel på en enskild betydandemarknad. I många fall, och inte minst vid introduktionen på utländskamarknader, är det nödvändigt med kraftfulla satsningar . En introduktion stegvis - vilken ett litet företag med begränsaderesurser ofta tvingas till - kan leda till att potentiella inhemska producentertidigt hinner ta upp konkurrensen med den nya produkten eller tjänsten.Möjligheten till en lönsam export begränsas härmed kraftigt. En försäljningtill ett större företag är därför ibland ett bra alternativ fill en egenexpansion och bidrar därmed också till de stora företagens tillväxt ochförnyelse. Anta\ct företagskonkurser har totalt sett ökat. Under år1983 registrerades när 5 000 företagskonkurser, vilka berörde ca 18 800 årsanställda.Det största antalet konkurser, sammanlagt 1 800, drabbade varuhandel samtrestaurang- och hotellrörelse. Därefter kom industrin med drygt 800 konkurser.Bland företag tillhörande gruppen andra tjänster försattes något över 400företag i konkurs. Antalet företagskonkurser fortsatte att öka under , år 1984med upp till nära 5 500. Det bör dock noteras att antalet konkurser inomtillverkningsindustrin har minskat såväl som , vilket beror bl.a. på den gynnsamma industrikonjunkturen. Det tradifionella småföretaget ägs och leds av sammaperson - ofta en man med lång yrkeserfarenhet och med begränsad teoretiskutbildning. Denna bild är fortfarande giltig, även om det blir allt vanligareatt såväl ägandet som ledningsansvaret är spritt på flera personer.Företagsledare med längre högskoleutbildning blir också vanligare. Allt fler kvinnor engageras av småföretagande. Nära 64 000kvinnor äger egna företag. Flertalet kvinnor är verksamma inom handels-och tjänstesektorerna. Inom den tillverkande industrin finns det drygt 6 000kvinnor som är engagerade i egna företag. En ökad andel småföretag ägs av olika typer avinvestmentbolag. har ett betydande antal småföretag köptsupp eller startats med pengar från olika investment- och utvecklingsbolag ellerventure capital-bolag med inriktning mot småföretag. Drygt 40 kapitalplacerare av nämnda slag har ägarintresseni ca 300 småföretag. Det finns uppgifter som tyder på att företagen i dennagrupp har NU1984/85:23 13 en högre avkastning än de fristående småföretagen. Många småföretag ingår i små koncerner med moder- ochdotterbolag inom samma eller skilda branscher. Orsakerna till att antaletsmåkoncerner har ökat kan bl. a. vara att det blir vanligare med uppköp avbefintliga företag vid expansion och att verksamheten oftare delas upp på t.ex. försäljningsbolag, fastighetsbolag och rörelsedrivande bolag. Det är vanligt att småföretag är beroende av stora företagutan att ha formella ägarrelafioner med dessa. Enligt en studie somindustridepartementet och har gjort tillsammans medde regionala utvecklingsfonderna var en tredjedel av industriföretagenleverantörer av insatsvaror fill andra företag. I andra sammanhang har densvenska industrin diskuterats i termer av utvecklingsblock kring stora företagsom ASEA, , och , där flera tusen småföretag har direktaleveranser och andra relationer till dessa företag. I samspelet mellan destora och de små företagen utvecklas ofta nya produkter och produktionsmetoder. Även företag som inte är underleverantörer är oftaberoende av ett fåtal kunder. Nära hälften av småföretagen inom industrinavsätter minst hälften av sin produktion till sina tre största kunder. Detfinns således ett mycket starkt kundberoende hos dessa småföretag. Inom handeln är flertalet småföretag knutna till någonförsäljnings- eller distribufionskedja. Trots att företagen formellt ärfristående blir de därför i prakfiken beroende av sin kedja. Dessa småföretagkan också vara kopplade fill andra företag via franchiseavtal. Småföretagen är framför allt inriktade mot hemmamarknaden,varför exporten är begränsad. Småföretagen inom industrin svarar för endast ca5 % av industrins export. Denna låga andel förklaras till stor del av att merän en tredjedel av alla småföretag är underleverantörer och att deras exportinte registreras. De småföretag som exporterar har haft enbättre lönsamhet och soliditet än de företag som inte exporterar. Detta innebärnaturligtvis inte att export i sig alltid skulle vara ett sätt att ökalönsamheten. Förklaringen kan i stället ofta vara att de företag som trots högakostnader för introdukfion av produkten utomlands förmår bibehålla en godlönsamhet också har produkter som är slagkraffiga både på hemmamarknaden ochutomlands. De små och medelstora industriföretagen disponerade vidutgången av ett sammanlagt kapital på ca . Dettotala kapitalet utgjordes till av eget kapital i form av aktiekapital,reserver och fonderingar. Andelen eget kapital - dvs. soliditeten - ärgenomgående lägre bland de mindre företagen, vilket gör dem mer sårbara omlönsamheten försämras. Den redovisade kapitalstrukturen hos små och medelstoraindustriföretag kan jämföras med vissa data avseende kapitalmarknaden. Sålundakan noteras att de s. k. venture capital-bolagen disponerar drygt 1 miljardkronor NU1984/85:23 14 för placeringar i små och medelstora företag,huvudsakligen inom industrin. Det skulle motsvara av det nuvarandeakfiekapitalet i dessa bolag. Vidare har de företag som noterats på fondbörsenfiliförts ca i nyemissioner. Mindre än hälften avOTC-företagen är emellerfid verksamma inom industrin. Av de små och medelstora industriföretagens långfristigaupplåning, som vid utgången av uppgick till ca, ,svarar de regionala utvecklingsfonderna för . De små och medelstora industriföretagen har en högräntabilitet. Detta beror dock i huvudsak på deras låga soliditet. Med sammasoliditet som de större industriföretagen skulle de små företagen visa uppungefär samma räntabilitet som hela industrin. lönsamheten som nettomarginal hamnar småföretagen pålåga värden. Således tjänar de små och medelstora företagen endast . i omsättning jämfört med . för industrin i genomsnitt. arbetade en relativt stor andel av deanställda i små och medelstora företag i förlustföretag. Bland de minstaföretagen arbetade var tredje anställd i företag som visade förlust. Inomgruppen medelstora företag svarade förlustföretagen för en fjärdedel av sysselsättningen.De små och medelstora företagen har förbättrat sin lönsamhet under de tvåsenaste åren, dock inte i samma utsträckning som andra industriföretag. På grund av den låga exportandelen har de små ochmedelstora företagen inte lönsamhetsmässigt kunnat dra samma fördelar avdevalveringarna och dollaruppgången som stora företag. En av orsakerna till denlåga exportandelen är att företagens produkter eller tjänster av olikaanledningar inte är konkurrenskraftiga på utlandsmarknaden eller inte når utfill dessa marknader. Många av de företag som är indirekta exportörer genomatt de är underleverantörer har kunnat öka sin volym. Storföretagens ökadeintäkter torde dock inte ha medfört några väsentligt stigande priser för deinhemska leverantörerna. I det följande lämnas vissauppgifter om marknaden för riskkapital (venture capital) och om olikakategorier av riskkapitalbolag. En utförlig redogörelse förriskkapitalmarknaden har getts i rapporten (SIND 1985:4) Riskkapitaletoch de mindre företagen, som har utarbetats av på uppdrag avstatens industriverk. Den grundläggande tanken med riskkapitalbolagen är att deskall åstadkomma en gynnsam utveckling i andra företag genom att tillföradessa kapital, ledningskunnande och kontaktnät. Engagemanget sker normalt iform av ägarkapital och med minoritetsandelar. Majoritetsengagemang förekommerdock också. Vanligen önskar riskkapitalbolaget att grundaren tillengagemangsföretaget kvarstår som ägare eller ledare. NU1984/85:23 15 Riskkapitalbolagets insatser ärrelativt långsiktiga. Ett engagemang anses vara moget att avveckla , i första hand genom försäljning till OTC-marknaden eller börsen. Pådetta sätt kan riskkapitalbolaget ta hem den värdetillväxt som förhoppningsvishar skett i det företag där man har engagerat sig. Riskkapitalbolagets engagemang är riskfyllt. Endast enmindre del av de investeringar som görs kan väntas ge ordentlig avkastning. Iflertalet fall blir resultatet låg avkastning eller förlust. Bolagen får därförsprida sin portfölj på många projekt. måste man göra en avvägning såatt engagemangen inte blir för många och därmed svåra att sköta. Riskkapitalbolagenkan indelas i tre kategorier. Inom denna kategori har etttjugotal huvudsakligen privatägda bolag etablerats med ettsammanlagt eget kapital av ca 800 milj. kr. Till denna grupp kan föras även dethelstatliga (Svetab) och det halvstatligaFöretagskapital AB. Företagens mål är rent affärsmässiga, men med större ellermindre grad av risktagande. Ett fåtal av dem har som uttalat mål att satsa påprojekt i fidiga skeden, såsom t. ex. att exploatera uppfinningar. Andra satsarmer på företag som redan har kommit i gång med produktion och marknadsföring. Regionala privata investmentbolag. I denna grupp ingår etttrettiotal företag som har etablerats , men antalet ökarständigt. Det pågår en livlig aktivitet runt om i landet för att få till ståndnya investmentbolag av detta slag. De aktuella bolagen representerar etttotalt kapital av ca 600 milj. kr. , bankanknutna företag,försäkringsbolag och privatpersoner återfinns i stor utsträckning som ägare avdessa investmentbolag. Två av de största bolagen, ochBruksinvest AB, har bildats under viss medverkan från statens sida i syfte attminska sysselsättningsproblemen i områden som har drabbats av strukturkriser. En rad offentligägdautvecklingsbolag bildades i regioner med speciellasysselsättningsproblem. I denna grupp har det skett stora förändringar sedanföretagen startades. Många har ombildats, avvecklats eller ändrat inriktning.Endast en handfull företag finns i denna grupp. Det största bolaget igruppen är det statsägda . Generellt gäller att riskkapitalbolagen intresserar sigför företag eller projekt med goda tillväxtmöjligheter. De nafionellariskkapitalbolagen har visat det största intresset för "nyateknologiområden". Ungefär en tredjedel av deras satsningar hänför sigtill elektronik, bioteknik, medicinsk teknik m. m. De belopp som har investerats i enskilda projekt varieraravsevärt, från . Medianvärdena förinvesteringar från de nationella riskkapitalbolagen ligger omkring 800 000 kr.och investeringar från de två typerna av regionala bolag . Denationella riskkapitalbolagen och de regionala utvecklingsbolagen har NU1984/85:23 16 till största delen skjutit till kapital i form avnyemissioner eller konvertibla skuldebrev. De olika privata regionalainvestmentbolagen har däremot ofta gjort sina insatser genom att köpa utbefintliga ägare. Statens engagemang i riskkapitalföretag är för närvarandeföljande. ägs till hälften avstaten och fill hälften av affärsbankerna. Av statliga bolag ägda. äger Svetab ochRegioninvest AB. Genom olika beslut av har dessa bolag tillförts 70resp. 495 milj. kr. äger och , vilka har tillförts 30 milj. kr. var av regionalpolitiska medel.Investeringsbanken har även andelar i några andra riskkapitalbolag. Bankenadministrerar Småföretagsfonden (se nedan). och avses skola äga andelar iett regionalt investmentbolag för (). Statliga lån och garantier. Statliga lån, lånegarantieroch räntestöd har lämnats till följande bolag som tillhör kategorin regionalaprivata investmentbolag. Som villkor för den statliga finansieringen gällerbl. a. att staten får del av värdetillväxten i resp. bolag. Lånen har lämnatsav regionalpolitiska medel inom en av fastställd ram. , , länCamfore AB, , ,, Staten ställde även en garanti vidbildandet av på 12 milj. kr. Garantin utnyttjades dock inteav bolaget. Ett fidigare lån på 12 milj.kr. med särskilda villkor tillWermia AB har ersatts av ett normalt statligt reverslån. Detta lån är dockamorteringsfritt t. o. m. . Staten har lämnatkapitaltillskott till , , med sammanlagt 155 milj. kr. Dessutom har 16 milj. kr.tillskjutits till , som har avvecklats. Förslag föreliggeräven om ett statligt kapitaltillskott med 60 milj. kr. till Stiftelsen , som planeras bli största akfieägare i . Stiftelsen Småföretagsfondeninrättades efter beslut av (prop. 1983/84:135, NU 1983/84:42,rskr. NU1984/85:23 17 1983/84:379). Stiftelsen har tillförts 100 milj. kr. avmedel från allmänna pensionsfonden. Stiftelsen skall i första hand placera sinamedel i riskkapital-bolag. Endast i mindre omfattning skall stiftelsen förvärvaandelar i rörelsedrivande företag. I proposition 1984/85:130 omkvinnornas villkor på arbetsmarknaden har regeringen redovisat ett antalvidtagna eller planerade åtgärder i syfte att stärka kvinnornas ställning. Avredovisningen framgår bl. a. följande. För /84 anvisades 100 milj. kr. till vissaåtgärder för att främja rekrytering till industrin m. m. Avdessa medel avsattes10 milj. kr. till en kampanj för att öka kvinnornas intresse för arbete ochvidareutbildning inom industrin (den s. k. Dennakampanj var i huvudsak inriktad på åtgärder för att påverka utbildnings- ochyrkesval. Det fortsatta arbetet avses komma att spänna över ettbredare område. I proposifionen föreslås projekt inom en rad olika områden frånförskolan fill alla nivåer i arbetslivet. De samlade erfarenheterna från sådanaprojekt som syftar fill att stärka kvinnornas ställning vid valet avoträditionella arbetsuppgifter skall tillvaratas av en särskild arbetsgruppmed uppgift att göra en analys av kvinnornas villkor i samband med industrinsförnyelse. I detta sammanhang berörs vissa frågor om kvinnor somföretagare. Föredraganden, statsrådet , anför härom följande: Kvinnor som egna företagare harblivit allt vanligare . De regionala utvecklingsfonderna fylleren viktig uppgift för de mindre och medelstora företagen inom framförallttillverkningsindustrin. Trots att de kvinnor som etablerar sig som egnaföretagare framförallt har sin verksamhet inom servicesektorn, vill jagunderstryka fondernas ansvar för de kvinnliga småföretagarna och betona attfonderna i viss utsträckning även har möjlighet att stödja verksamhet inomtjänstesektorn. I detta sammanhang vill jag också peka på den kooperativaföretagsformen som en möjlighet för dem som vill etablera en egen rörelse.Regeringen inrättade det kooperativa rådet som bl. a. skall utgöra enkontaktyta mellan regeringen och kooperafionen. Rådets främsta uppgift är dockatt sfimulera utvecklingen av såväl befintlig som ny kooperativ verksamhet.Fördelarna med den kooperativa företagsformen är att den ger delaktighet iproduktion och ägande, vilket ofta efterfrågas av kvinnor. En möjlighet attarbeta kooperativt är att kvinnor med enskilda firmor låter dessa bilda enekonomisk förening för samordning av tjänster som marknadsföring, bokföringetc. De existerande handelshusen för kvinnor arbetar efter en sådanmodell. Jag avser att ställa projektmedel till förfogande för en utveckling avden kvinnokooperativa verksamheten. De regionala utvecklingsfonderna bedriver en viktiginformations- och utbildningsverksamhet riktad till små och medelstora företag.Jag anser utbildningsbehoven för stora grupper kvinnor inomutvecklingsfondernas verksamhetsområde vara så eftersatta att särskilda kvinnoprojektär motiverade. Inom ramen för 10-miljonerskampanjen genomfördes riktad utbild- NU1984/85:23 18 nings- och informationsverksamhet till kvinnor i vissautvecklingsfonders regi. Jag anser att denna verksamhet bör vidareutvecklas ochkommer därför att avsätta särskilda projektmedel för en sådan verksamhet. Enligt förslag i propositionenskall för nästa budgetår sammanlagt 15 milj. kr. disponeras under skildahuvudtitlar för olika projekt m. m. för att förbättra kvinnornas villkor påarbetsmarknaden. Beträffande jämställdhetsarbetet på regional nivå framgårbl. a. följande. Erfarenheterna från kampanjens samarbete mellan regionalamyndigheter ledde fill att regeringen gav samtligalänsstyrelser i uppdrag att i samverkan med olika myndigheter och organ i länetupprätta regionala program för att stärka kvinnornas ställning påarbetsmarknaden. Arbetet skall avrapporteras i samband med den länsrapport somskall lämnas fill regeringen . En uppföljning av arbetet skallsedan fortlöpande ske inom ramen för det regionala utvecklingsarbetet. I industridepartementets förenämndaårsrapport redovisas även utvecklingen inom de personalägda företagen. Tillgrund för redovisningen ligger följande uppgifter om antal företag ochsysselsatta från registret över personalägda företag vid högskolan i . Textil-, skoindustri m. m. Uppgifterna omfattar inteserviceområdet, för vilket säker statistik ännu saknas. Minskningen av antalet personalägda företag ,netto 18 företag med 700 anställda, kan förklaras av den förbättradekonjunkturen. Denna har medfört dels att tidigare personalägda företagåterköpts, dels att personalen i färre fall sett sig tvingad att ta över detföretag i vilket den är anställd. Minskningen har framför allt skett inomverkstadsindustrin. Inom den grafiska industrin är andelen personalägda företagfortfarande hög. Inom serviceområdet tycks antalet personalägda företag haförblivit stort. Av de nyetablerade företagen har, liksom tidigare,majoriteten en krisbakgrund. bildas alltså fortfarandeofta som en krislösning. Få personalägda företag har misslyckats ekonomiskt.Däremot har flera av andra anledningar upphört att vara personalägda. NU1984/85:23 19 personalägda företagen varierar kraftigt mellan olikaföretag och branscher. Jämfört med småföretag i allmänhet avviker emellertidinte de personalägda företagen nämnvärt från branschgenomsnittet. Depersonalägda företagen har dock ofta en lägre soliditet och likviditet ängenomsnittet för resp. bransch. har endast tolv företag råkat ut för direktekonomisk kris med konkurs eller betalningsinställelse, och av dessa har senaremajoriteten rekonstruerats och fortlevt som företag i annan form än sompersonalägda. Andelen konkurser är högre än i annan industri, men mot bakgrundav att personalägande ofta varit en nödlösning i en fidigare krissituation ärden dock förvånande låg. har ett tjugotal företag upphört att varapersonalägda. En vanlig anledning är att etableringen lyckas och antaletsysselsatta ökar. Av olika skäl ökar emellertid inte antalet delägare, varförföretaget upphör att vara personalägt och övergår till att bli traditionelltägt med en grupp delägare och en grupp anställda utan ägarinflytande. En annananledning till att ett personalägt företag byter ägarform är att enkoncentration av ägandet sker. Vissa av delägarna säljer sina ägarandelar fillandra delägare. Därigenom kommer en minoritet av de anställda att varadelägare. Några företag har sålts. Orsakerna till en sådanförsäljning varierar. I något fall har ledningsproblem och framtidaförväntningar på dålig lönsamhet varit bidragande orsaker. I andra fall harpersonalägande aldrig i sig varit ett mål, utan det har tillkommit som enfillfällig lösning på ett akut sysselsättningsproblem. När sedan ett tillfälleyppats att sälja företaget till en köpare, som av personalen bedöms varaseriös, är det naturligt att genomföra en försäljning. startades en försöksverksamhet medsärskilt stöd fill personalägda företag. För verksamheten svarar statensindustriverk. Försöksverksamhetens syfte är att med särskildaföretagsserviceinsatser stödja bildandet av personalägda företag. Även redanpersonalägda företag kan komma i fråga. Avsikten är också attförsöksverksamheten skall ge ett underlag för att bedöma vilka för- ochnackdelar personalägda företag har och vilka problem som finns i samband medbildandet och även vid senare fillfällen i företagets utveckling. Verksamheten omfattar hela landet och skall pågå under femår, dvs. har 172 företag beviljats stödfill ett sammanlagt belopp av 4,5 milj. kr. Av de företag som ingår i försöksverksamheten har47 blivitpersonalägda. Av dessa har försvunnit på grund av konkurs, uppköp e. d. kommer försöksverksamheten att utvärderasinom industriverket. NU1984/85:23 20 Allmänna riktliivjer för näringspolitiken Önskemål om inriktningen i stort avnäringspolifiken förs fram i mofioner från de tre borgerligaoppositionspartierna, som har refererats tidigare (s. 6 f.). I moderata samlingspartiets motion 1984/85:559 betonassärskilt kraven på snabb anpassning till internationella ekonomiskaförändringar. En sådan anpassning motverkas av polifiska ingrepp ochregleringar. Moderata samlingspartiet vill att i stället generella ramar skalldras upp för näringslivets verksamhet. redovisar i mofion 1984/85:2805 en likartadsyn på näringspolitikens uppgifter. Selekfiva ingrepp mot företagen börundvikas. Särskild vikt läggs vid den fria konkurrensens betydelse för en välfungerande marknadsekonomi. tar avstånd från monopolistiska inslagi offentlig verksamhet. Utskottet vill erinra om att den allmänna inriktningen avindustripolitiken lades fast genom beslut av (prop.1983/84:135, NU 1983/84:42, rskr. 1983/84:379). I årets budgetproposition(prop. 1984/85:100 bil. 14 s. 13-21) har regeringen lämnat en redogörelse föruppföljningen av nämnda beslut. Enligt proposifionen har arbetet inletts medindustripolitikens tredje steg, nämligen skapandet av en kreafiv industriellmiljö. Detta tredje steg bygger på att de två första stegen - bevarandet avindustrins konkurrenskraft och insatser för industriell tillväxt och förnyelse- fullföljs. Syftet med det tredje steget anges vara att industrinsutyecklingsbetingelser skall förbättras så att företagen till fullo kan utnyttjade möjligheter som har skapats genom de första två stegen. I propositionen redovisas ett antal åtgärder som ingår idet tredje steget. Inom pågår en översyn av den statliganormgivningen gentemot näringslivet. Vidare pågår en förberedande utvärderingav möjligheterna att begränsa antalet stödformer. Olika åtgärder har vidtagitsför att klarlägga industrins behov av kvalificerade tekniker. Insatser planerasför att främja arbetet i företagen för ett högt kvalitetsmedvetande. Vidare pekasi propositionen på att ägarförhållandena i näringslivet är av betydelse för enkreativ industriell miljö. Med hänvisning till att ett alltmerinstitutionaliserat ägande innebär risker för minskad flexibilitet i detprivata näringslivet aviseras att en parlamentariskt sammansatt kommitté skalltillkallas med uppgift att utreda frågor om ägande och inflytande inäringslivet. Utskottet återkommer till några av dessa frågor i sambandmed behandlingen av olika motionsyrkanden i det följande. Utskottet erinrarockså om att en rad förslag från regeringen om anslag till olikaindustripolitiska ändamål m. m. jämte mofioner med anledning därav behandlas ibetänkandet NU 1984/85:22, som avlämnas samfidigt med detta betänkande.