bet · G801SkU49 · 1984-12-31 00:00:00 — betänkande 1984/85:49 om vissa uppbörds- och taxeringsfrågor m. m. I detta betänkande behandlar utskottetvissa motioner på uppbörds- och taxeringsområdet. I en reservation yrkar m-ledamöterna att den särskildauppgiftsskyldigheten för villaägare m.fl. om vissa uppdragsersättningarslopas. 1 två andra reservationer (m, c, fp) yrkas en återgång till tidigareregler i fråga om uttaget av preliminär B-skatt och en förenkling avskattereglerna för företagsledare. 1984/85:313 av (c) ochElis () yrkandena 3 och 4 I motionen yrkas bl. 3. att beslutar om en undantagsregel föridrottsrörelsen beträf fande uppbörd av sociala avgifter innebärande inbetalning först då exakt belopp efter avräkning av schablonavdraget enligt RSV 3211 kan inbetalas, 4. att beslutar att E-skatteförslaget påbiinkomster med hänvisning till den omfattande administrativa bördan inte skall gälla för idrottsrörelsen. 1984/85:455 (jfr 454) av m. fl. (m) yrkande 3 I motionen yrkas bl. 3. att beslutar att avskaffa lagen (1982:1006)om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar. 1984/85:576 av ()och () I motionen yrkas 1. att beslutar upphäva lagen (1982:1006) omavdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar, 2. att hos regeringen begär förslag omavdragsrätt för villaägare och bostadsrättsinnehavare för reparationskostnader i enlighet med vad som anförts i motionen. 1984/85:579 av () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag om ändring i taxeringslagen när det gäller redovisning av egenavgifteri enlighet med vad som anförts i motionen. 1 1984/85. SkU1984/85:49 ' 2 1984/85:655 av . (c) yrkandena 2, 3, 7 och 8 I motionen yrkas bl. 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om att företagens uppgiftslämnande till myndigheterna bör begränsas, 3. att hos regeringen begär en översyn avreglerna om skyldigheten för företagsledare m. fl. i fåmansföretag att avge deklarations blankett 10, 7. att riksdagenbeslutar att preliminär B-skatt åter skall utgå av föregående årsslutliga skatt, 8. att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder för att förenkla företagensinbetalning av skatter och avgifter. 1984/85:960 av ()och () I motionen yrkas 1. att begär att regeringen snabbt ser överonödiga och besvärande bestämmelser för medborgarna i avsikt att underlätta s. k. vardagsfrågor, 2. att beslutar att utforma bestämmelserna förtaxeringsmyndig het så att sent meddelade besked åtföljs av en rättighet att få inkomma med svar som kan anses skälig. 1984/85:1197 av () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande tidsbegränsningvid avgörande av taxeringsmål. 1984/85:1206 av () I motionen yrkas att hos regeringen begär enöversyn av reglerna för avskrivning av skattefordringar. 1984/85:1238 av m.fl. (m) I motionen yrkas att beslutar att uttaget avpreliminär B-skatt fr. o. m. /86 skall vara av denslutliga skatt som påförts den skattskyldige året före inkomståret. 1984/85:1487 av () och () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag om förenklade rutiner för uppbörd av skatter föruppdragstagare/anställda inom folkrörelserna. 1984/85:1594 av tredje vice talmannen () och () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts angående dag för avlämnande avdeklaration då infaller eller lördag. SkU1984/85:49 3 1984/85:1646 av AUan Äkedind m.fl. (m) I motionen yrkas att hemställer att regeringenvidtar åtgärder för att en redovisning av lönekostnader och sociala avgifterskall göras på kontrolluppgiften inför deklarationen från . 1984/85:1672 av () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag till bestämmelser om styrelseledamöters ansvar i aktiebolag som görbetalningsinställelse, allt i enlighet med vad som anförts i motionen. 1984/85:2369 av () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag till ändrade regler för utdebitering av arbetsgivaravgifter så attavgiften jämställs med de inhemska skatter som påförs importerade varoroch tjänster. 1984/85:2754 av m. fl. (m) yrkandena 32 och34 I motionenyrkas bl. 32. att hos regeringen begär en översyn avreglerna beträffande anstånd i skatteprocessen, 34. att beslutar att lagen om avdrags-ochuppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar avskaffas fr. o. m.den 1 januari 1986. Avdrags- och uppgiftsskyldighet för uppdragsersättningar Är 1982 genomfördes vissa nyheter iuppbördsreglerna genom lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighetbeträffande vissa uppdragsersättningar - AUL (prop. 1982/83:11, SkU1983/84:5). Lagen, som trädde i kraft , innebär bl. a. attskatteavdrag skall göras i vissa fall även om uppdragsgivaren inte ärhuvudarbetsgivare. Detta gäller i fråga om vissa bestämda uppdrag, som ärskattepliktiga enligt mervärdeskattelagen. Uppdragen skall avse byggnad, mark,växtlighet, vissa tjänster på uppdragsgivarens arbetsplats eller godstransportför verksamhet som uppdragsgivaren är bokföringskyldig för. Avdragsskyldighetföreligger endast om ersättningen uppgått till lägst . Avdrag skall integöras om uppdragstagaren är juridisk person och fakturan innehåller uppgift omuppdragstagarens namn och registreringsnummer till mervärdeskatt, ersättningensstorlek och mervärdeskattens belopp eller om uppdragstagaren är en enskildperson och fakturan innehåller uppgift om uppdragstagarens namn ochpersonnummer, ersättningens storlek och att uppdragstagaren är skyldig attbetala B-skatt. För uppdrag som avser schablonbeskattade villor ellerbostadslägenheter gäller särskilda regler. Någon avdragsskyldighet föreliggerinte här. Uppdragsgivaren skall i stället lämna uppgift om uppdragstagaren ochersättningens belopp i sin självdeklaration. Beloppsgränsen för dennauppgiftsskyldighet uppgår numera till . SkU1984/85:49 4 Avsikten med reglerna var attminska användningen av s. k. grå arbetskraft i dessa fall. Genom attersättningar för sådana uppdrag inte redovisas i föreskriven ordning hadeenligt propositionen skatter och avgifter undandra-gits med betydande belopp.Utbredningen av den grå arbetskraften hade också medfört besvärande problem förde seriösa företagarna inom berörda branscher. Förslagen i propositioneninriktade sig på mer eller mindre tillfälliga anställningar och uppdrag avolika slag där uppdragsgivaren och uppdragstagaren ofta hade ett gemensamtintresse av att undandra de ersättningar som utgår från inkomstskatt,arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt. Att möjligheterna att uppdaga ocheffektivt ingripa mot skattefusk har varit begränsade ansågs följa redan av attsystemet med kontrolluppgifter inte fungerat tillfredsställande i sådanasituationer. Såsom en annan väsentlig brist angavs att ansvar för uppdragstagarensskatter kunde utkrävas av uppdragsgivaren endast i speciella fall, nämligen omdenne var att anse som huvudarbetsgivare och uppdragstagaren inte hade B-skatt. Utskottet tillstyrkte propositionen och anförde bl. a. attförslagen var ägnade att minska benägenheten att anlita grå arbetskraft inomvissa sektorer där behovet av motåtgärder blivit påträngande, och bestämmelsernafick enligt utskottets uppfattning även i övrigt anses ändamålsenliga.Beträffande en motionsvis aktualiserad tanke att ändra villaschablonen i syfteatt för-bättra skattekontrollen konstaterade utskottet att eventuella ändringarav schablonen krävde ingående överväganden rörande bostadsbeskattningensutformning och att denna väg alltså inte stod öppen för att åstadkomma snaraförbättringar av kontrollen. Utskottet framhöll också attbetalningsskyldigheten skulle kunna efterges om felaktigheten kunde ansesursäktlig. För småhus- och lägenhetsägaregenomfördes vissa lättnader i avdrags- och uppgiftsskyldigheten förvillaägare och lägenhetsägare (prop. 1982/83:177, SkU 1983/84:5). Avsikten varatt underiäUa för dem att själva bedöma när de kan betala ut ersättning för ettarbete på fastigheten eller lägenheten utan att göra skatteavdrag och utan riskför att senare bli påförda arbetsgivaravgifter. Småhus- och lägenhetsägarnabefriades från avdrags-och avgiftsskyldighet när betalningen erläggs mot enfaktura som innehåller vissa föreskrivna uppgifter. Någon skyldighet att göraavdrag för skatt eller att betala arbetsgivaravgifter föreligger således intenumera om fakturan har uppgifter om utställarens registreringsnummer tillmervärdeskatt och mervärdeskattens belopp eller om att utställaren är skyldigatt betala B-skatt. I båda fallen gäller vidare att de socialavgifter som belöperpå ersättningen skall betalas av utställaren i form av egenavgift. Samtidigtjämkades bestämmelserna i . a. höjdes beloppsgränsen för småhus- ochlägenhetsägarnas uppgiftsskyldighet från 500 fill . Vid sinprövning av hithörande frågor anförde utskottet bl. a. följande. SkU1984/85:49 5 Utskottet instämiTier iuppfattningen att det är angeläget att nu i möjligaste mån lösa småhusägarnasoch lägenhetsinnehavarnas problem när det gäller att bedöma avdrags- ochavgiftsfrågorna. Utskottet finner också att förslaget i propositionen utgör envärdefull förenkling. Utskottet vill emellertid inte bestrida att oklarasituationer kan uppkomma även med de nya reglerna. Detta torde emellertid blifallet framför allt om uppdragsgivaren inte tar upp skatte- ochavgiftsfrågorna med uppdragstagaren. Det bör också framhållas attriksskatteverket och bör utarbeta en utförliginformation om de nya reglerna. kan nämnas attsocialavgiftsutredningen enligt vad departementschefen anför bör pröva fråganom inte regler av denna art bör kunna gälla även för andra kategorier änvillaägare och lägenhetsinnehavare. Utskottet tillstyrkte propositionenoch avstyrkte en motion om slopande av den särskilda uppgiftsskyldigheten försmåhusägare och lägenhetsägare och om införande av en avdragsrätt i dessa fallför reparation och underhåll. Sistnämnda frågor prövades också i betänkandet SkU1983/84:42. Som utskottet konstaterade förraåret ingår frågan om en avdragsrätt för reparation och underhåll av villor ibostadskommitténs utredningsuppdrag. Utskottet vidhåller att en förnyadprövning av hithörande problem bör anstå i avvaktan på resultatet av kommitténsöverväganden. Utskottet avstyrker således motionen i denna del. Uppgiftsskyldigheten för småhusägare och lägenhetsägareför uppdragsersättningar har tillkommit som ett led i försöken att komma tillrätta med den s.k. grå arbetskraften. En översyn av reglerna har resulterat iändrad lagstiftning och innebär att stor hänsyn tagits till den kritiksom riktats mot reglerna från skilda håll. Som utskottet anförde i det sammanhangetförutsätter eventuella ändringar av villaschablonen ingående överväganden, ochdenna väg framstår inte som ett aktuellt alternativ för att uppnå förbättringarav skattekontrollen. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkersåledes motion 2172 även i denna del. Om arbetsgivaren underlåter attinbetala innehållen skatt är arbetstagaren fri från betalningsansvar. Beloppetkan indrivas hos arbetsgivaren i samma ordning som gäller för restförd skatt(77 § UBL). Om arbetsgivaren är en juridisk person kan även företrädare för denjuridiska personen bli ansvarig för skattebelopp som han uppsåtligen eller avgrov oaktsamhet underlåtit att betala (77 a § UBL). Frågan om ansvar för enföreträdare prövas av allmän domstol, och betalningsskyldigheten kan jämkaseller efterges om särskilda skäl föreligger. Bestämmelserna om företrädaransvar infördes (prop.1967:130, BevU 1967:53) mot bakgrund av att försummad skatteredovisning blivitframträdande i fråga om de s. k. fåmansbolagen och syftade till att skapamöjligheter att i vissa fall utkräva ett solidariskt betalningsansvar av enförsumlig ställföreträdare för juridiska personer. 1* 1984/85. SkU1984/85:49 6 Motsvarande ansvar gäller för densom underlåter att betala arbetsgivaravgift (21 § lagen 1984:668 om uppbörd avsocialavgiften från arbetsgivare). Avskrivning av skattefordringar, ackord m. m. Skattefordringar preskriberas iallmänhet . I vissa fall är preskripfionstiden något längre, ochden kan också förlängas med sammanlagt om vissa särskilda omständigheterföreligger. Bestämmelserna återfinns i lagen (1982:188) om preskription avskattefordringar. I UBL finns vissa bestämmelser om avskrivning av skatt(66§). Avskrivningen är närmast en bokföringsteknisk åtgärd sedan det harkonstaterats att praktiska möjligheter till indrivning av skattefordringensaknas. Ätgärden medför inte att betalningsskyldigheten upphör. Frågor omavskrivning prövas av . (B 1981:02) har i sittbetänkande (Ds Fi 1984:4) föreslagit att reglerna om avskrivning skall slopasoch ersättas med vissa bevakningsrutiner hos kronofogdemyndigheterna. Om en skattskyldig eller enarbetsgivare bjuder ackord rörande skatt, får anta ackordet omdetta kan anses vara till fördel för det allmänna (62§ tredje stycket UBL). underhandsackord får dock antas endast om också de övriga borgenärernaantar ackordet. Ett ackord innebär bl. a. att betalningsskyldigheten för en delav fordringen bortfaller. Bestämmelserna infördes (prop. 1965:190, BevU1965:56). Samordnad uppbörd från arbetsgivare av preliminärskatt ocharbetsgivaravgifter, m.m. Uppbörden av källskatt ocharbetsgivaravgifter har fr. o. m. 1985 samordnats (prop. 1983/84:167, SfU1983/84:28, SkU 1983/84:13 y). Den som är skyldig att betala arbetsgivaravgiftoch den som har gjort skatteavdrag är skyldig att avge en uppbördsdeklarationmed redovisning och betalning senast den 18 i . Beträffandearbetsgivaravgifterna skall i vissa fall också en årsuppgift lämnas medjustering eller komplettering av uppgifterna i uppbörd.sdeklarationerna.Ärsuppgiften skall lämnas året efter utgiftsåret. Den som försummat att avge uppbördsdeklaration kan påförasförseningsavgift med . eller i vissa fall . Arbetsgivare som intebetalar in arbetsgivaravgift eller avdragen skatt i rätt tid och ordning fårbetala restavgift , dock . Vidare utgår tilläggsavgift förvarje påbörjad tidsperiod utöver den första. Tilläggsavgiften ärför varje sexmånadersperiod av det belopp som inte betalts in, dock högst12%. kan i vissa fall medge nedsättning av ellerbefrielse från förseningsavgift, restavgift och tilläggsavgift (54 och 58 §§UBL). SkU1984/85:49 7 arbetsgivaravgifter kan felaktiga uppgifter ellerunderlåtenhet att deklarera också föranleda avgiftstillägg (38-49 §§lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare). Beträffande idrottsföreningar ocharbetsgivaravgifter har i en skrivelse den 14februari 1985 tiU sina lämnat information omkonsekvenserna av två domar från regeringsrätten den 30 januari 1985.1 skrivelsenanförs bl. a. att det numera får anses helt klarlagt att ersättning tillidrottsdomare ej skall inräknas i avgiftsunderlaget för sociala avgifter ochatt föreningarna i fortsättningen slipper att redovisa och inbetala socialaavgifter för denna kategori idrottsfunktionärer. Beträffandeungdomsfunktionärer och materialförvaltare fastslås att föreningsfunktionärersom utför insatser för föreningen i egenskap av medlemmar i föreningen, utanersättning eller mot blott obetydlig och i huvudsak kostnadstäckande sådan, gördetta av ideella skäl. Sådana funktionärers verksamhet skall betraktas somhobby, och sociala avgifter skall inte utgå på ersättningarna. Det anfördagäller inte funktionärer av administrativ art, styrelseledamöter och hel- ellerdeltidsanställda tränare, massörer m. m. I skrivelsen framhålls att detavgörande för avgiftsbefrielsen är att verksamheten kan betraktas som hobby ochatt ersättningen för arbetet ej får vara alltför stor. Om ersättningenmotsvarar en timpenning av högst . bör verksamheten fortfarande ansesutgöra hobby. har i en skrivelse den 19 februari 1985till skattecheferna m.fl. förklarat att verket inte har något att erinra motinnehållet i riksidrottsförbundets skrivelse. Verket har erinrat omatt idrottsföreningar och liknande enligt föreskrifterna i RSV Du 1984:11 fårgöra kostnadsavdrag av ersättningen (arvodet) till tränare och domaremen att dessa föreskrifter kommer att sakna aktualitet i de fall ersättningtill tränare och domare över huvud taget inte skall inräknas iavgiftsunderlaget för sociala avgifter. Beträffande inkomstskatter kan nämnas att avdrag förpreliminärskatt på inkomst av hobbyverksamhet inte torde bU aktuellt, eftersomdet endast är huvudarbetsgivaren som skaU dra skatt. Vidare kan nämnas attsärskilda anvisningar gäUer om beskattning av ersättningar m.m. i samband medidrottslig verksamhet (RSV Dt 1980:10). Från sådana ersättningar får undervissa förutsättningar medges ett schablonavdrag med högst . Om ersättningenuppgår till högst . är också schablonavdraget . I fråga omerättningar på . plus hälften av dendel av inkomsten som överstiger . I anvisningarna anförs bl. a. attkontrolluppgift inte behöver lämnas om det är uppenbart att ersättningen enligtanvisningarna inte bör bli föremål för taxering. SkU1984/85:49 8 Frågan om en allmän förenkling avföretagens uppbördsskyldighet har uppmärksammats sedan lång tid tillbaka.Utskottet konstaterade i sitt betänkande SkU 1980/81:2 att avsikten med deregler som genomfördes fr. o. m. 1980 i fråga om uppbörden av inkomstskatter m.m. var att så långt som möjligt utforma uppbördssystemet så att arbetsgivarnaoch de skattskyldiga kan använda det betalningssätt som de finner mestlämpligt och så att det nya systemet lätt kunde anpassas till de ändradebetalningsrutiner som kunde bli aktuella . Motsvarande regler som för inkomstskatterna gäller fr. o.m. 1985 också i fråga om den samordnade uppbörden av socialförsäkringsavgifter(jfr ovan). Mervärdeskatt och olika punktskatter kan däremotfortfarande inbetalas endast på postgirokonto. Här bortses då från möjlighetenatt låta en bank ombesörja inbetalningen som ett uppdrag. Att frågan inte ännuhar fått sin lösning beträffande dessa skatter beror på att den fått anstå iavvaktan på den översyn som pågår angående hanteringen av de statligabetalningarna och uppbörden i postgirosystemet. 1 sitt betänkande (SkU1984/85:4) avstyrkte utskottet en motion i dessa frågor och anförde att detinte fanns något skäl för att vidta någon åtgärd innan arbetsgruppenavslutat sitt arbete. Till stöd för denna uppfattning åberopade utskottetfinansutskottets redogörelse för frågan i betänkandet FiU 1983/84:29. Senast i betänkandet FiU 1984/85:17 har finansutskottetavstyrkt motionsyrkanden om att PKbankens och postgirots särställning när detgäller statliga betalningar skulle avskaffas. Företagens uppgiftsskyldighet m. m. Genom en särskild förordning(1982:668) om statliga myndigheters inhämtande av uppgifter från näringsidkareoch kommuner skall en myndighet innan den beslutar om ett nytt formulär ellerom en icke obetydlig ändring i ett tidigare fastställt formulär samråda medorganisation eller annan som kan anses företräda de näringsidkare som skalllämna uppgifterna. I sammanhanget kan nämnas att 16 av näringslivetsorganisationer ingår i en ideell förening som bildats för samråd med myndigheterna i hithörande frågor. Utskottet prövade i sitt betänkande 1982/83:49 ettmotionsyrkande om att företagens skyldighet att lämna uppgifter av olika slagborde begränsas så långt som möjligt och om att deklarationsblanketten förföretagsledare i fåmansföretag (blankett 10) borde omprövas i den riktningenatt de aktuella uppgifterna i mån av behov i stället infordrades avtaxeringsnämnderna. Utskottet instämde i motionärernas uppfattning att regeringenuppmärksamt borde följa utvecklingen i fråga om kraven på olika uppgifter frånföretagen och att uppgiftsskyldigheten i.möjligaste mån borde begränsas. SkU1984/85:49 9 deklarationsblanketternas utformning ingick emellertid iskatteförenklingskommitténs uppdrag, och utskottet utgick från att allauppslag till förenklingar skulle tas till vara i kommitténs arbete. Utskottetutgick från att det anförda skulle komma att beaktas utan något särskilt tillkännagivandefrån sida. Med hänsyn härtill avstyrkte utskottet motionen. I samma betänkande behandlade utskottet ett motionsyrkandeom en komplettering av kontrolluppgifterna till de anställda med uppgifter omde totala lönekostnaderna, inräknat arbetsgivaravgifter av olika slag, för attöka de anställdas förståelse för de villkor under vilka företagsamheten drivs.1 denna fråga anförde utskottet följande: Som utskottet anfört är detangeläget att företagens uppgiftsskyldighet begränsas så långt möjligt.Kontrolluppgifterna bör redan av detta skäl inte belastas med sådana uppgiftersom motionärerna avser och som ligger helt vid sidan av syftet medkontrolluppgifterna. Utskottet vill framhålla att de företag som såönskar är oförhindrade att lämna sina anställda information i sådana frågor somanges i motionerna som de avlämnar kontrolluppgifterna. Utskottet kan- med hänvisning till sina ställningstaganden till likartade frågor (senast i betänkandet SkU 1981/82:40) och till skatteförenklingskommitténsarbete f. n. inte heller tillstyrka att skattsedlarna belastas med uppgifterom annat än vad som har direkt betydelse för den skatt som den skattskyldigeskall betala. I sitt betänkande SkU 1984/85:4avstyrkte utskottet med liknande motivering två andra motioner i dessa frågor. Preliminär B-skatt betalashuvudsakligen av dem som driver rörelse, och skatten skulle tidigare som regelutgå med ett belopp som motsvarar den slutliga skatt som bar påförts denskattskyldige året före inkomståret. Mot bakgrund av konstateradeeftersläpningar i fråga om B-skatteuppbörden ändrades reglerna fr. o. m. 1983så att B-skatten skall utgå av den slutliga skatten (prop.1982/83:53, SkU 1982/83:11). Utskottet framhöll att det under en lång följd av år visatsig att B-skatteinbetalningarna under uppbördsåret varit otillräckliga och attreglerna inte tillgodosåg syftet att i möjligaste mån få en överensstämmelsemed den slutliga skatten. Detta hade enligt utskottet framför allt sinförklaring i att den slutliga skatt som ligger till grund för debiteringen avB-skatten avsåg inkomster som låg . Mot bakgrund ocksåav de uppgifter som åberopades i propositionen angående debiterade B-skatteroch fyllnadsinbetalningar fick det enligt utskottets uppfattning tills vidareanses som en lämplig avvägning att låta B-skatten utgå . Även om detlåg i sakens natur att en sådan åtgärd medförde en viss ökning av antaletansökningar om jämkning, instämde utskottet i departementschefens uppfattningatt de olägenheter som detta eventuellt kunde innebära mer än väl skulleuppvägas av en förbättring av uppbörden. SkU 1984/85:49 10 I svar på en fråga av KnutWachtmeister (m) om sänkt uttagsprocent för B-skatt anförde finansmiriisternatt det ännu var för tidigt att avgöra hur den angivna uppräkningen har verkati praktiken. Statistiska uppgifter om B-skättebetalarnas fyllnadsbetalningaroch kvarskatter för skulle komma först . Enligt vadfinansministern erfarit fanns det dock inte dittills något som tydde på att enuppräkning till genereUt sett var för hög. Finansministern uppgav attriksskatteverket följde utvecklingen och att han skulle få ennärmare redovisning av utfallet av reformen. Först då kunde han bedöma i vilkenmån det fanns skäl att föreslå en ändring av uttagsprocenten. Vid sin prövning hösten1984 av motioner om en återgång till tidigare regler åberopade utskottetdet nyssnämnda uttalandet och utgick från att en snar utvärdering avreformen skulle komma till stånd. I avvaktan härpå fann utskottet inte skäl attompröva denna fråga utan avstyrkte motionerna (SkU 1984/85:4). Finansministernhar numera som svar på en enkel fråga anfört att detligger i sakens natur att en schablonregel slår fel i vissa fall men att120-procentsschablonen enligt vad han erfarit inte generellt sett har medförtnågot överuttag av preliminär skatt. De inkomstberäkningar somriksrevisionsverket gjort för /86 visar enligt finansministerntvärtom att det alltjämt kvarstår ett betydande underuttag för fysiska personermed B-skatt. Underuttaget har för beräknats till drygt 4 miljarderkronor, vilket skuUe innebära att preliminärskatten uppgår till endast ca trefjärdedelar av den slutliga skatten.