bet · G801NU7 · 1984-12-31 00:00:00 — omåtgärder mot plågsamma djurförsök vid produktutveckling I detta betänkande behandlas två motionerfrån allmänna motionstiden som avser åtgärder mot plågsamma djurförsök vidutveckling av kosmetika m, m. Utskottet avstyrker motionärernasförslag om bl. a. skyldighet för leverantörer av kosmetiska och hygieniskamedel att ange om djurförsök har använts vid produktutvecklingen. Enreservation (vpk) har avgetts till förmån för rnotionerna. Yrkanden De motioner som behandlashär är följande: 198.3/84:420 av m. fl. (c), vari hemställsatt 1. hos regeringenhemställer om förslag till förbud att i marknadsföra nya kosmetika ochhygienpreparat som utvecklats med hjälp av plågsamma djurförsök, 2. hos regeringenhemställer om förslag till lagstadgad skyldighet för leverantörer av sådana produktersom redan finns på marknaden att på förpackningen ange om plågsamma djurförsökförekommit vid produktutvecklingen, 1983/84:1888 av (),vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om införande av regler att det på kosmetiska preparat ochhygienartiklar skall anges om den färdiga produkten eller i denna ingåendeingredienser djurtestats för produktens framställande. 1 motion 198.3/84:420 (c) anförsatt starka etiska skäl talar för att djurförsök inte skall få förekomma vidutveckling av kosmetika och hygienpreparat, i varje fall inte i sammanhang därandra alternativ är tillgängliga. Ett första steg borde vara förbud mot att iSverige marknadsföra nya sådana produkter 1 1984/85. NU1984/85:7 2 som har utvecklats med användande av plågsamma djurförsök.När det gäller preparat som redan finns på marknaden är det enligt motionärernaett naturligt krav att konsumenten skall ha möjlighet att välja mellan varorsom har utvecklats med och utan plågsamma djurförsök. I motion 1983/84:1888 (c) hänvisas till attsocialstyrelsen arbetar med frågan om innehållsdeklaration för kosmetiskapreparat och hygienartiklar, innebärande att ämnen som kan innebära hälsoriskerklart skall anges. Enligt motionären borde det också införas bestämmelser omangivande på varje förpackning huruvida den föreslagna produkten eller i deningående ingredienser har djurtestats. Fördelen härmed skulle vara attmänniskor som av etiska skäl inte vill köpa medel som har tillkommit eftersådana försök får tillräcklig upplysning för att kunna undvika detta. Uppstårhärigenom tillräckligt köpmotständ mot djurtestade medel leder detta i sin turtill att tillverkare för att få sälja sina produkter tvingas arbeta förbegränsning av djurförsöken och för utvecklande av alternativa metoder. Enligt motionären bör lämpliga regler om obligatoriskuppgift orn djurtest förekommit införas med annan lagstiftning ominnehållsdeklaration för kosmetiska preparat m.m. Det bör därvid prövas omkravet på uppgift om djurtestning kan byggas in i samma lagstiftning som nuförbereds inom eller om särskilda bestämmelser fordras. Allmänt om kosmetl.ska och hygieniska medel I en rapport frånsocialstyrelsens läkemedelsavdelning om förslag till nya bestämmelser förkosmetiska och hygieniska medel lämnas vissa allmänna uppgifter om marknaden iSverige för sådana medel. 1 leverantörsledet uppgår marknadens omsättning till ca 1miljard kronor, vilket motsvarar i konsumentledet.Varugruppen är mycket heterogen och omfattar dels basvaror som säljs i storakvantiteter men omfattar ett litet sortiment, dels exklusiva varor som säljs ismå kvantiteter och omfattar mycket stora sortiment. Det finns ca 140 leverantörer av kosmetik- ellerhygienprodukter i . På den svenska marknaden finns ca 20 000 olikaartikelnummer. Huvuddelen av produkterna är komplicerade blandningar av flerakemiska ämnen. Uppskattningsvis finns det 6 000 olika ingredienser att tillgå. Importen svarar värdemässigt för av försäljningen.Huvuddelen av importen sker från Europeiska gemenskapen (EG), Dagligvaruhandelns sortiment är ofta märkt med svensketikett där tillverkare och importör står omnämnda. Kosmetikprodukter ärundantagsvis märkta med svensk text. Dock finns utländsk text, ofta på fleraspråk. De hälsorisker med kosmetiska och hygieniska medel som iförsta hand har uppmärksammats är allergiska effekter. Kunskap omallergiframkallande egenskaper hos nya ämnen och produkter anses kunna erhållasendast genom testning på djur, 1 marknadsföringen har det blivitallt vanligare NU1984/85:7 3 att företagen anger att deras produkter är allergitestade.Det anges dock oftast inte vilken eller vilka tester som har utförts. Behandlingen av husdjur och andradjur som hålls i fångenskap regleras i lagen (1944:219) om djurskydd.Djurskyddslagens grundtanke är att djuren skall behandlas väl och såvittmöjligt skyddas mot lidande. Hälsovårdsnämnderna, länsstyrelserna ochlantbruksnämnderna är tillsynsmyndigheter, 1 lagen regleras användningen avdjur för vetenskapligt ändamål m,m, I samhand rned en lagändring (seJoU 1978/79:5) inrättades i varje högskoleregion en rådgivande etisk nämnd fördjurförsök. Vidare inrättades en central meduppgift att vara ett samordnande och rådgivande organ inomförsöksdjursverksainheten. Nämnden skall verka för en minskad användning avförsöksdjur, bl. a. genom stöd till alternativa metoder till djurförsök.Särskilda statliga medel anvisas till nämndens verksamhet. Lagen (1973:329) om hälso- och miljöfarliga varorinnehåller bestännnel-ser om kontroll av varor som med hänsyn till sina kemiskaeller fysikaliskkemiska egenskaper och hantering kan befaras medföra skada påmänniskor eller i miljön, Lagen innehåller dels grundläggande bestämmelser omtillverkning, försäljning, annan hantering och import av hälso- och miljöfarligavaror, dels bemyndigande för regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer att ingripa mot sådana varor. Frågor om hälso- och miljöfarliga varorprövas av produktkontrollnämnden. För den centrala tillsynen svarar statensnaturvårdsverk och arbetarskyddsstyrelsen. I kungörelsen (1973:334) om hälso- och miljöfarliga varormeddelas föreskrifter om bl. a. märkning av sådana varor. Med stöd härav harproduktkontrollnämnden utfärdat särskilda bestämmelser om märkning, som byggerpä en indelning av hälsofarliga varor efter art och grad av skadlighet.Näinnden svarar också för ett centralt register över kemiska produkter. Med stöd av kungörelsen om hälso- och miljöfarliga varorhar utfärdat föreskrifter om förbud mot vissa ämnen ikosmetiskt eller hygieniskt medel. Föreskrifterna har fått formen av en s.k.negativ lista, vilket innebär att vissa ämnen inte får förekomma i dessa produktereller att halten av ingående substanser maximeras. Särskilda bestämmelser om märkninggäller på vissa områden. Enligt läkcmedelsförordningen (1962:701) skallläkemedel vid utlämnande vara fullständigt deklarerat. Livsmedelslagen(1971:511) innehåller bestämmelser om märkning av färdigförpackat livsmedel medavseende på bl, a. sammansättning och ursprung, I vad gäller elektriskmateriel m.m. och produkter som innehåller radioaktivt ämne utfärdasbestämmelser om märkning av 1 * 19S4185. NU1984/85:7 4 statens energiverk resp, . De angivna bestämmelserna om obligatoriskmärkning har tillkommit främst av hälsoskydds- och säkerhetsskäl. Lagen(1982:736) om ursprungsmärkning av kläder med följdförfattningar har det meraallmänna syftet att de enskilda konsumenterna skall informeras om i vilket landkläderna är tillverkade. Enligt ett motivuttalande i samband med lagenstillkomst (prop. 1981/82:148 s. 25) skulle vissa konsumenter kunna föredra attköpa svensktillverkade kläder framför kläder tillverkade utomlands med hänsyntill sin vilja att stödja svensk tekoindustri. Det antogs också att vissakonsumenter av politiska skäl skulle vilja avstå från att köpa kläder som ärtillverkade i visst land. Enligt en generalklausul i marknadsföringslagen(1975:1418) kan en näringsidkare åläggas att vid marknadsföring av en varalämna information som har särskild betydelse från konsumentsynpunkt. Ett sådantåläggande kan innehålla att informationen skall lämnas genom märkning på varaneller tillhandahållas i annan form på säljställe, lämnas i annonser eller andra.framställningar eller lämnas i viss form till konsument som begär det. Enligtlagen kan också förbud meddelas mot fortsatt försäljning av varor som på grundav sina egenskaper medför särskild risk för skada på person eller egendom. För tillämpningen av marknadsföringslagen svararkonsumentombudsmannen (KO) - vilken befattning är förenad med tjänsten somchef för - och . utfärdar ivissa fall riktlinjer med krav på företagens marknadsföring och produktutveckling.Riktlinjerna fastställs efter förhandlingar och är inte rättsligt bindande. Dekan t, ex. innehålla krav på märkning av vissa varor eller på annan informationtill skydd för konsumenterna. Uppgifter i anslutning till motionerna Inom jordbruksdepartementetförbereds f. n. ett förslag till ny djurskyddslag. Förslaget väntas komma attinnebära bl. a. att även djurförsök för framställning av kemiska produkter, t.ex. kosmetika, skall omfattas av etisk prövning. Avsikten är att proposition ifrågan skall föreläggas . En konvention om djurförsök utarbetas f. n. inomEuroparådet. En expertgrupp har färdigställt ett förslag till konventionstext,som har behandlats i . Sedan vissamedlemsländer föreslagit ändringar i konventionstexten har förslagetbordlagts. Enligt uppgift har någon tidpunkt för förnyad behandling av ärendeti ministerrådet inte bestämts. NU1984/85:7 5 Information om kemiska produkter tillkalladeskemikommissionen (Jo 1983:02) för att se över frågor om förbättrad kontrollöver hanteringen av kemiska ämnen och produkter. I delbetänkandet (SOU 1984:24)En bättre information om kemiska produkter har kommissionen lagt fram förslagom utvidgad information om varor som inte är märkningspliktiga. Vidare föreslåsatt ett system med förhandsgranskning av nya kemiska ämnen införs och attskyldigheten att lämna uppgifter till produktregistret utvidgas. I huvudbetänkandet (SOU 1984:77) Kemikaliekontroll harkommissionen lagt fram förslag om kraftigt ökad kontroll av kemiskaprodukter. Betänkandet remissbehandlas f. n. Regeringen väntas komina att läggafram en proposition på grundval av kommissionens förslag . Information om kosmetiska och hygieniska medel Lagen om hälso- och miljöfarligavaror är i princip tillämplig på kosmetiska och hygieniska medel. En delvarugrupper inom området kosmetik och hygien omfattas av det nuvarandeproduktregistret, medan andra står utanför. De bestämmelser som gäller förmärkning av hälso- och miljöfarliga varor tillämpas inte på kosmetiska ochhygieniska medel. uppdrog regeringen åt att utarbetaförslag till märkningsföreskrifter för sådana medel. Enligt uppdraget skullearbetet inriktas på att det i skulle införas föreskrifter som överensstämmermed reglerna inom EG, I den tidigare nämnda rapporten från socialstyrelsensläkemedelsavdelning redovisas ett förslag till bestämmelser om innehåll ochmärkning av kosmetiska och hygieniska medel. Förslaget sammanfattas enligtföljande: Vägledande listor över ämnen som ejfår, resp. under vissa villkor får ingå i kosmetiska eller hygieniska medelföreslås upprättas. En märkningsbestämmelse föreslås innebärande krav påuppgift om produktnamn, produktgrupp, bruksanvisning, satsnummer, hållbarhetsdatasamt deklarationsskyldighet för vissa innehållsämnen. Kosmetiskt eller hygieniskt medel får i regel ej ha sådanaegenskaper att det kan medföra hälsorisk vid avsedd användning. Om ettkosmetiskt eller hygieniskt medel ändå kan antas orsaka hälsorisk t. ex. avallergiskäl eller genom ej avsedd användning föreslås att medlet skall försesmed varningsmärkning. Denna varningsmärkning skall på produktbehållarensärskiljas från övrig text och framgå tydligt. Märkningen skall vara påsvenska. För att kunna övervaka produktsortimentet krävs attkännedom finns om vilka produkter som förekommer på den svenska marknaden. Ettproduktregister innehållande uppgift om samtliga i tillverkade ochimporterade medel föreslås inrättas vid . Uppgift omproduktnamn, användningsområde samt tillverkare och importör skall primärtfinnas i registret. föreslås få i uppdrag att utreda huruvidaregistret skall förses med fullständig innehållsdeklaration. NU1984/85:7 6 föreslås iframtiden bli tillsynsmyndighet för kosmetiska och hygieniska medel. Förslaget har remissbehandlats. Sedan socialstyrelsentagit slutlig ställning väntas det komma att överlämnas till regeringen. Enligt 3 § marknadsföringslagen kanen näringsidkare åläggas av att lämna information avsärskild betydelse från konsumentsynpunkt, t. ex. genom märkning eller i annanform påsäljstället eller genom annonser. I riktlinjekommitténs betänkande (SOU1983:40) Konsumentpolitiska styrmedel förs en ingående diskussion ominnebörden och fillämpningen av denna bestämmelse. a. anförs (s. 160) attbestämmelsen är mycket allmänt utformad. Avsikten synes ha varit att denerforderliga vägledningen skulle komma till stånd genom praxis, dvs,riktlinjer och beslut. Beträffande huvudkriteriet i 3 § om särskild betydelsefrån konsumentsynpunkt anför kommittén följande (s. 247 f.): Enligt ett ofta citeratmotivuttalande anger kriteriet situationer där "ett inte helt obetydligtbehov föreligger" av informationen och "inte bara (i) sådana fall somär särskilt allvarliga" (jfr prop. 1975/76:34 s. 126). Med detta uttalandetorde man ha velat framhålla att informationsbristen inte nödvändigt behöverhänföra sig till ett faktum som är grundläggande och vitalt för ett visstköpbeslut. Enligt vår mening är det rimligt att i lagtextens rekvisit"särskild betydelse från konsumentsynpunkt" tolka in även ett krav påatt informationen skall ha betydelse för en inte alltför liten del av den kretskonsumenter som utgör potentiell kundkrets för varan eller tjänsten. En ytterligare fråga är vad som bör förstås med "frånkonsumentsynpunkt", närmare bestämt vilka konsumenters informationsbehovsom skall tillgodoses. Vi finner det rimligt att man utgår från föreställningenom något slags tänkt genomsnittskonsument, såvida inte i det enskilda falletnärmare utredning föreligger, eller kan förebringas med måttligaresursinsatser, om kundprofilen för varan eller tjänsten i fråga. Efter att ha övervägt behovet avett förtydligande av lagen har kommittén bedömt att man bör avstå från en sådanlagändring, främst med hänsyn till att den nuvarande oklarheten inte synes hamedfört några allvarliga olägenheter. Kommitténs betänkande har remissbehandlats och bereds f,n. (Fi1983:03) har i uppdrag att göra en allmän översyn av konsumentpolitiken. 1uppdraget ingår bl, a. att överväga NU1984/85:7 7 vissa frågor om konsumentinformation. Härom anförs idirektiven (Dir. 1983:15) följande: I anslutning till marknadsföringsfrågorna faller det signaturligt att granska också standardiserad konsumentinformation och därmedsammanhängande frågor. Dessa frågor har ständigt varit aktuella inomkonsumentpolitiken. Det tidigare VDN-systemet har avvecklats genom beslut avkonsumentverket . Marknadsföringslagen av har öppnat delvis nyavägar för standardiserad information. Genom beslut av den dåvarande regeringenfick i uppdrag att utreda frågor om information påsäljstället. Verket har rapporterat resultatet till regeringen. År 1979tillsattes också varuprovningskommittén, som i betänkandet (SOU 1982:38) Faktaför konsumenter redovisat förslag i hithörande frågor. Enligt min mening kanställning till de förslag som där redovisas inte tas fristående från resultatav den samlade översyn som jag nu förordar. Vidare står det redan nu klart attett eventuellt genomförande av några av förslagen kräver ytterligareöverväganden och förberedelser. Den kommitté som bör ttllkallas bör få i uppgiftatt, i den utsträckning som motiveras av dess övergripande slutsatser,ytterligare bereda frågorna om standardiserad information och därmedsammanhängande problem. och varuprovningskommitténsbetänkande bör därför jämte de avgivna yttrandena överlämnas till kommittén. Kommittén väntas komma att avge sitt betänkande våren1985. Flera motioner av samma innebördsom de nu aktuella har behandlats av efter beredningi jordbruksutskottet. Med anledning av yrkanden i en motion om såvälförbud mot tester på djur av kosmetika m. m. i som obligatorisk uppgiftom djurtester på förpackning till sådana produkter anförde jordbruksutskottet(JoU 1980/81:1) att försök av åsyftat slag till övervägande del äger rum iandra länder. Utskottet ansåg det därför mest naturligt att frågornaaktualiserades i internationella djurskyddssammanhang. Motionen avstyrktes.Riksdagen följde utskottet. Året därpå yrkade samme motionär i en liknande motion ävenpå förbud mot import av kosmetiska produkter av lyxkaraktär som uppenbarligenär testade på djur. (JoU 1981/82:3) hänvisade till sittnyssnämnda betänkande. Vidare anfördes följande: Utskottet har funnit anledning atti anslutning till den nu aktuella motionen något utveckla sina synpunkter påförsöksdjursanvändningen i de av motionärerna åsyftade sammanhangen. Tidigareriksdagsbeslut i hithörande frågor bygger bl. a. på principen att användningenav försöksdjur så långt möjligt kan begränsas och att en övergång till andraforskningsmetoder än djurförsök stimuleras; Vid bedömningen av det etisktförsvarbara i ett djurförsök är vidare ändamålet med försöket av centralbetydelse. Sådana projekt som t. ex. syftar till att främja den medicinskaforskningen eller att förebygga risker från arbetarskydds- eller allmänhälsosynpunkt torde i NU1984/85:7 8 allmänhet inta en viss särställning i dessa sammanhang.Från berörda utgångspunkter finns det däremot enligt utskottets meninganledning att inta en betydligt mera restriktiv hållning till djurförsök somförekommer vid framställning av klart lyxbetonade produkter, även om detsjälvfallet ofta kan vara vanskligt att på rent objektiva grunder sökadefiniera ett sådant begrepp. Beträffande vissa kemiska preparat med ytterstperifert användningsområde (t. ex. medel för att förhöja vissa krukväxtersutseende m. är det dock enligt utskottets mening klart stötande från etisksynpunkt om djurförsök skall behöva förekomma i tillverkningsprocessen. Ienlighet med vad utskottet tidigare framhållit är det viktigt att hithörandefrågor tas upp av berörda myndigheter och organisationer i det internationelladjurskyddsarbetet. Vad utskottet anfört med anledning av motion 1980/81:1004bör' som sin mening ge regeringen till känna. beslöt i enlighet med utskottets hemställan. Under allmänna motionstiden väcktes en motion medyrkande på att skulle begära att regeringen uppdrar åtsocialstyrelsen att låta även uppgifter om vilka ämnen som testats på djur ingåi det nya produktregistret över kosmetika. (JoU 1983/84:30)ansåg sig inte böra föregripa den fortsatta prövningen av socialstyrelsensförslag genom att föreslå något riksdagsuttalande angående den närmareinriktningen av verksamheten i fråga. har under senare årbehandlat motioner om varudeklarationer av olika produkter. Med anledning avett motionsyrkande om lag om kontroll och obligatorisk varudeklarafionav kosmetiska preparat, särskilt med hänsyn till att dessa kan orsakaallergiska besvär, anförde utskottet (NU 1978/79:5) att frågan uppmärksammadesav berörda myndigheter, bl. Mot bakgrund härav fannutskottet inte anledning att föreslå någon åtgärd. behandlades en mofion med krav påinnehållsangivelser på varor som saluförs för allmänt bruk, t. ex. kosmetiskaoch hygieniska artiklar samt rengöringsmedel av olika slag. Utskottet hänvisade(NU 1979/80:12 s. 16) till pågående arbete inom med frågan omutformningen av konsumentinformation på säljstället. Vidare hänvisades tillarbetet inom produktkontrollnämnden med att bygga upp ett centraltproduktregister för kemiska produkter. avstyrkte utskottet (NU 1980/81:14) en Uknandemotion. Utskottet ansåg att resultatet av utredningsarbeteborde avvaktas. avslog de här angivna motionerna i enlighet medutskottets hemställan. En huvudtanke i motionerna1983/84:420 (c) och 1983/84:1888 (c) är att konsumenter som av etiska skäl intevill använda kosmetiska och hygieniska medel som har djurtestats skall kunnaundvika sådana medel, vilket förutsätter information om förekomsten avdjurförsök vid utvecklingen av medlet i fråga. Motionärernas förhoppning är attkrav på sådan information efter hand kommer att skapa ett köpmotstånd motdjurtestade produkter och därigenom främja utvecklingen av andraförsöksmetoder. Motionerna har alltså tillkommit främst i djurskyddssyfte.Utskottet vill här hänvisa till de uttalanden som har gjorts avjordbruksutskottet vid behandlingen av liknandemotionsyrkanden och som ger uttryck åt en restriktiv hållning till djurförsök,i synnerhet sådana som förekommer vid utvecklingen av lyxbetonade produkter.Vidare hänvisas till det pågående arbetet med förslag till ny djurskyddslag.Som framgått väntas lagförslaget komma att innebära att även djurförsök förframställning av kemiska produkter, t. ex. kosmetika, skall bli föremål förkontroll. Utskottet förutsätter att frågan om djurförsök för sådana ändamålkommer att bli allsidigt belyst i samband med kommande behandling avlagförslaget. I de två motionerna berörs även frågor av annan karaktär,bl. a. frågan om förbättrad konsumentinformation beträffande kosmetiska ochhygieniska medel. Utskottet har i det föregående redovisat pågående arbete påområdet, främst förslag till nya bestämmelser för sådanamedel. Förslaget, som ännu inte föreligger i slutlig form, väntas komma attleda till att bestämmelser införs om obligatorisk märkning av medlen. Utskottet vill också peka på att näringsidkare med stöd avmarknadsföringslagen kan åläggas att vid marknadsföringen av en vara lämnainformation av särskild betydelse från konsumentsynpunkt. gällandelagstiftning öppnar alltså möjligheter för prövning av önskemål omkonsumentinformation av olika slag. Av vad som anförts framgår att motionärernas önskemål kankomma att tillgodoses i andra sammanhang. Med hänsyn härtill anser utskottetinte att det nu finns anledning till något initiativ från sida.Motionerna 198.3/84:420 (c) och 1983/84:1888 (c) avstyrks följaktligen. attriksdagen avslår mottonerna 1983/84:420 och 1983/84:1888. NU1984/85:7 10 Närvarande: (), (), GunnarNilsson i (s), LiUy (), (), (), (), (), Per (), ChristerEirefelt (fp), (vpk), (), Bo Finnkvist (s),() och (). (vpk) anser attutskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: Enhuvudtanke----- ( = utskottet)-- olika slag. Av vad som anförts framgår att vissa av de frågor som tasupp i motionerna kan komma att behandlas i andra sammanhang. Utskottet villdock redan nu ansluta sig till motionärernas starkt kritiska inställning tillanvändningen av djurförsök i samband med utveckling av kosmetika m. m.Utskottet vill här också hänvisa till de allmänna synpunkter på djurförsök somtidigare har framförts kommunisternas sida i bl. a.motionerna 1982/83:1623 och 1983/84:1862. Såsom anförs i dessa motioner ter sigsådana försök i många fall såväl etiskt oacceptabla som vetenskapligttvivelaktiga. Mot bakgrund härav biträder utskottet motionärernas kravpå obligatorisk information om förekomsten av djurförsök vid utveckling avkosmetika och hygieniska produkter. Införandet av en sådan uppgiftsskyldighetfår ses som ett första steg mot ett förbud mot marknadsföring i avkosmetika m.m. som testats på djur. Såsom föreslås i motion 1983/84:1888 (c)bör uppgiftsskyldigheten införas med de av föreslagnabestämmelserna om märkning av kosmetiska och hygieniska medel. Detta bör gesregeringen till känna som mening. Därmed tillgodoses i huvudsak ävenmotion 1983/84:420 (c). att med bifall tillmotion 1983/84:1888 och med anledning av motion 1983/84:420 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.