bet · G801AU18 · 1984-12-31 00:00:00 — Motion 2172 i här refererade delavstyrks. Arbetsdomstolens sammansättning i jämställdhetsmål I motion 2172 tas ytterligare enfråga upp där motionärerna yrkar en utredning om ändring av jämställdhetslagen.Frågan gäller arbetsdomstolens sammansättning vilken är mycketojämn vad avser könsfördelning. SAF, , ochLO har inle någon kvinnlig representant i arbetsdomstolen. Enligt motionärernabör jämställdhetslagen kompletteras med en bestämmelse om att både kvinnor ochmän bör tjänstgöra när mäl spm rör jämställdhetslagen behandlas. Äventingsrätterna bör vara sammansatta av både män och kvinnor när frågor omkönsdiskriminering behandlas. Utskottet behandlade även denna fråga (AU1984/85:8). Därvid gjordes en redovisning av reglerna för arbetsdomstolenssammansättning. Utskoitet anförde i detta sammanhang att det finns åtskilligai det närmaste självklara skäl som talar för att såväl kvinnor som män deltar iden dömande verksamheten. Motionen föranledde dock inte någon åtgärd frånriksdagens sida eftersom sammansättningen av svenska domstolar intehar fått påverkas av den sak som ett mål gäller. Vidare anfördes att det är enviktig princip att varje ledamot i en domstol deltar som objektiv och obundendomare och inte som representant för en part. AU1984/85:18 21 Utskottet betonade emellertid vikten av attjämställdhetsaspekten beaktas vid rekryteringar av ledamöter tillarbetsdomstolen samt att arbetsmarknadens parter lar sitt ansvar i dettasammanhang. Utskottel vidhåller dessa ställningstaganden i frågan omarbetsdomstolens och tingsrätternas sammansättning i jämställdhetsmål.Samtidigt har utskottet med tillfredsställelse noterat att vid den senasteutnämningen av ledamöter till arbetsdomstolen har regeringen beaktatjämställdhetsaspekten genom att ytterligare två kvinnor utsetts lill ledamöteri domstolen. Motion 2172 avstyrks i motsvarande del. Utbildningsinsatser för kvinnor i samband medregionalpolitiska åtgärder I motion 2312 av . (c) anförs att regionalpolitiken är ett viktigt jämställdhetsinstrument.Skillnaderna i kvinnors förvärvsfrekvens mellan storstadsområden och glesbygdär stora. Motionärerna påtalar att det tyvärr händer att företag beviljasdispens från villkor som ställs för atl få lokaliseringsstöd, nämligen altminst av vartdera könet skall rekryteras vid en företagsexpansion. Motivetför dispens från att anställa kvinnor är att det oftast inte finns någrautbildade kvinnor att tillgå. I motionen yrkas därför om utbildningsinsatserför kvinnor i samband med regionalpolitiska åtgärder. Utskoitet är i likhet med motionärerna angeläget om ökadeinsatser för att kvinnor i glesbygd och i regionalpolitiskt prioriteradeområden skall få sysselsättning. Arbetsmarknadsutbildningen (AMU) har här en betydelsefulluppgift. Elt antal länsarbetsnämnder har i sin planering av AMU försökt att haen viss framförhällning på detta område. I proposition 1984/85:130 framförjämslälldhetsministern att ökade ansträngningar bör göras för att bryta dettraditionella yrkesvalet inom AMU. Utskottet instämmer i detta förslag. Ensådan inriktning av AMU kan också underlätta för kvinnor i glesbygd att finnasysselsättning. Länsstyrelserna har också fått i uppdrag att i sittsamordnande planeringsansvar i ökad utsträckning uppmärksamma att åtgärdervidtas på regional nivå för alt stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden.Vidtagna och planerade åtgärder skall analyseras och redovisas dels i sambandmed länsstyrelsernas prognos för befolknings- och sysselsättningsutveckling,som lämnas till regeringen , dels i samband med länsrapporternahösten . När det gäller könskvotering i samband medregionalpolitiskt stöd har utskottet noterat att jämställdhetsministern inämnda proposition anser att det är väsentligt att utvärdera effekterna avdenna könskvotering. Det anges vara en naturlig uppgift för statensindustriverk. Utskottet vill understryka betydelsen av att denna utvärderingkommer till stånd. Det vore värdefullt om utvärderingen även kunde resultera iförslag lill åtgärder för att komma till rätta med eventuella obalanser. AU1984/85:18 22 Utskottet kan konstatera attbehovet av utbildningsinsatser för kvinnor i samband med regionalpolifiskt stödär uppmärksammat och ytterligare insatser på området är planerade. Motion 2312i motsvarande del bör således inte föranleda någon åtgärd från sida. 1. beträffande åtgärder för attförbättra kvinnornas villkor på ar betsmarknaden attriksdagen med avslag på motionerna 1984/85:2982 och 1984/ 85: 2983 yrkande 1godkänner vad som anförs i proposition 1984/ 85: 130 i motsvarande del, 2. beträffandearbetsmarknadspolitiska åtgärder för kvinnor att godkänner vadutskottet anfört, 3. att riksdagenmed bifall till proposition 1984/85: 130 i motsvarande del samt med avslag påmotionerna 1984/85: 2983 yrkande 2 och 1984/85:2984 yrkandena 1 och 2 - medtillägg till tidigare beslut' under det på tionde huvudtiteln uppfördareservationsanslaget Kommittéer m. rii. för /86 anvisar ytterligare5000000 kr., 4. att riksdagenmed bifall proposition 1984/85: 100 bilaga 12 i motsvarande del samt medavslag på motionerna 1984/85:2172 yrkande 4, 1984/85:2312 yrkande 6 tillJämställdhelsombudsmannen m.m. under tionde huvudtiteln för budgetåret1985/86, anvisar ett förslagsanslag av . 5. att riksdagenmed bifall till proposition 1984/85: 100 bilaga 15 i motsvarande del och medavslag på motionerna 1984/85:804, 1984/85:2115, 1984/85:2311 yrkande 4 och1984/85:2653 fill Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet /86 under trettonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av2250000 kr., 6. beträffandejämställdhetsarbetets organisation atlriksdagen avslår motion 1984/85:2172 yrkande 1, 7. beträffandeopinionsbildning på jämställdhetsområdet att avslår motion1984/85:2312 yrkande 5, 8. beträffandeuppdrag åt DELFA att utvärdera fiextid att avslår motion 1984/85:2172 yrkande 5, 9. beträffandeelt forskningsprojekt om olikheterna medan kvinnor och män attriksdagen avslår motion 1984/85:2172 yrkande 6, ' AU 1984/85: 10. AU1984/85:18 23 10. beträffande jämställdhet för män attriksdagen avslår motion 1984/85: 2312 yrkande 4, . 11. beträffande planeringav övergången till informationssamhället att avslår motion 1984/85: 2128, 12. beträffandefier kvinnliga chefer attriksdagen avslår motion 1984/85:2172 yrkande 2 i motsvarande del, 13. beträffandekvinnor i statliga styrelser och kommittéer attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2172 yrkande 2 i motsvarande del,1984/85:2312 yrkande 3 och 1984/85:2984 yrkande 3, 14. beträffandeskydd mot trakasserier attriksdagen avslår mofionerna 1984/85:779 och 1984/85:2172 yrkande 3 imotsvarande del, 15. beträffande rätt tdl tjänst eftertvist enligt jämställdhetslagen att avslår motion 1984/85:2172yrkande 3 i motsvarande del, 16. beträffande arbetsdomstolenssammansättning i jämställdhetsmål attriksdagen avslår motion 1984/85:2172 yrkande 3 i motsvarande del, 17. beträffandeutbildningsinsatser för kvinnor i samband med re gionalpolitiskt stöd attriksdagen avslår motion 1984/85:2312 yrkande 2. Närvarande: (), (), KarinAndersson (c), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), AlexanderChrisopoulos (vpk) och (). AU1984/85:18 24 Åtgärder för att förbättra kvinnornas villkor på arbetsmarknaden (mom. 1 motiveringen) , ,och (alla m) anser dels alt den del av utskottetsyttrande på s. 10 som börjar "Som redovisats" och slutar"övriga arbetstidsfrågor" bort ha följande lydelse: I vpk:s motion 2982 behandlas den offentliga sektornsbetydelse för kvinnors förvärvsarbete. Utskottel vill i anslutning härtillanföra att den kraftiga utbyggnaden av den offentliga sektorn.har medverkattill all kvinnor i stor utsträckning har erbjudits traditionellaarbetsuppgifter inom vård och service. Kvinnorna har inte stimulerats att sökasig till icke traditionella arbetsuppgifter inom näringslivet då det förelegat en eftertVågan på arbetskraft. Istället har expansionenav det privata näringslivet hämmats genom den offentliga sektorns tillväxt.Delta medför att de kvinnor som kommer in pä arbetsmarknaden får elt mindredifferentierat utbud av arbetsuppgifter. Utbyggnaden av den offentliga sektornhar således bidragit till att förstärka den traditionella uppdelningen avarbetsmarknaden i en manlig och en kvinnlig del. Ulskottet anser vidare att utbyggnaden av barnomsorgen harförhindrats genom atl denna enbart kan drivas i offentlig regi. Enskildainitiativ med alternativa lösningar som är anpassade till de enskildafamiljernas behov kan inte utvecklas på grund av statsbidragssystemet.Härigenom försvåras möjligheterna all arbeta utanför hemmet för mångaföräldrar. Vpk yrkar en plan för nedtrappning av arbetstiden till sextimmar . Utskottet bedömer alt de ekonomiska förutsättningarna för engenerell arbetstidsförkortning inle föreligger inom en rimlig framtid. Utskottetär heller inle övertygat om atl en majoritet av de förvärvsarbetandeprioriterar en generell arbetstidsförkortning framför ökad eller bibehållenprivat konsumtion. Mycket talar för att en generell arbetstidsförkortningskulle få negativa konsekvenser på en rad områden och försvårasituationen pä arbetsmarknaden. Detta skulle inte vara lill fördel för kvinnorna.Målet bör i stället vara att arbetstidsutiaget skall kunna anpassas efter såvälde enskilda arbetslagarnas önskemål som produktionens behov i olika fall. Dettakan åstadkommas genom alt arbetslidsregleringen överförs till avtal så näraden lokala arbetsplatsen som möjligt. Då ges också förutsättningar för dearbetstidsförkortningar som är arhetsmässigl och ekonomiskt genomförbara. Såvälsmåbarnsföräldrar som andra arbetstagare skulle lättare kunna finna enarbelstidskombination som i etl visst skede bäst passar den egna situationen.En sådan utveckling underiättar såväl kvinnors som mäns möjligheter attkombinera familjeansvar med yrkesverksamhet. Utskottet kan således inte delade värderingar som förs fram i vpk:s motion 2982 vilken således avstyrks. AU1984/85:18 25 Åtgärder för att förbättra kvinnornas villkor på arbetsmarknaden (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 9 som börjar "Utskoitet konstaterar" och på s. 10slutar "övriga arbetstidsfrågor" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i de synpunkter som förs fram i vpk:smotion 2982 att arbetslivet inle är organiserat utifrån kvinnors verklighet ochbehov. Detta har medfört alt många kvinnor tvingats välja deltid för alt klarabåde förvärvsarbete och ansvar för hem och barn. Dessa kvinnor har sällanmöjlighet att försörja sig själva. De har sämre chanser lill vidareutbildningoch till atl avancera inom sina yrkesområden. Arbetstidsfrägan är utan tvivel en nyckelfråga när detgäller jämställdheten mellan könen. Det finns en rörelse i samhället för enförkortning av den dagliga arbetstiden till sex limmar. Denna rörelse dominerasav kvinnor. har debatten förts om sextimmarsdagen. Tiden borde nuvara mogen för alt ta stegel och börja nedtrappningen av den dagligaarbetstiden . En plan för nedtrappning av arbetstidenmed siktet inställt på sex timmars arbetsdag bör utarbetas och genomföras. Ensådan åtgärd skulle stärka kvinnornas ställning i arbetslivet och dessutomöppna möjligheter för männen att ta mer aktiv del i barnomsorg och hemarbete. har de offentliga verksamheterna på olikasätt kringskurits och den offentliga sektorn har därmed slutat att växa.Politiska åtgärder riktade mot den offentliga sektorn får direktaåterverkningar på kvinnors möjligheter alt förvärvsarbeta: dels minskar dentraditionella kvinnoarbetsmarknaden, dels försämras den sociala service som ären förutsättning för del kvinnliga förvärvsarbetet. Utskoitet anser att samhället mäste erkänna all man ärvillig att betala för den typ av omsorgsarbele som kvinnor utför. Det ärsamhällsnyttig verksamhet som bör byggas ut, inte som sker stramas åt. Detfinns fortfarande många barn som väntar på daghemsplals, köerna till sjukvårdenär långa, äldreomsorgen är otillräckligt utbyggd. En planerad utbyggnad av desamhällsnyttiga delarna av den offentliga sektorn har stora fördelar: delsskapas här jobb, dels tillfredsställs nu eftersatta behov. Utskottet anser att kvinnors arbetsmarknad måste breddasoch i det arbetet kan propositionens åtgärdsprogram i någon män bidra. vill betona att det arbete som kvinnor traditionellt utförockså måste uppvärderas av samhället. Samhället måste ta tillvara och värderade traditionellt "kvinnliga" erfarenheterna likaväl som detraditionellt "manliga". Med stöd av vad som här anförts lillslyrkerutskoitet motion 2982 i motsvarande del. Detta bör ges regeringen till känna. AU1984/85:18 26 dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande åtgärderför att förbättra kvinnornas villkor på ar betsmarknaden attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2982, med anledning av proposition1984/85:130 i motsvarande del samt med avslag på motion 1984/ 85:2983 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för kvinnor (mom. 2) , ,och (alla m) anser dels att till den del av utskottelsyttrande som på s. Il slutar "otraditionella arbetsuppgifter" börett tillägg göras med följande lydelse: Möjligheterna att utnyttja placering i ungdomslag i syftealt bredda flickornas yrkesval bör tas till vara i betydligt störreutsträckning än . Genom att bättre följa ursprungliga intentioneroch öka andelen platser i ungdomslag inom den enskilda sektorn bör flickornakunna erbjudas elt större urval av arbetsuppgifter och praktikmöjligheter somdels kan tillfredsställa deras skiftande intressen och yrkesinriktningar, delskan bredda deras yrkesval och arbetsmarknad. Utskottet anser bl. a. av detta skäl och av skäl somåberopades i betänkandet AU 1983/84:11 reservation 22 att det bör uppdras åtregeringen att vidta åtgärder som leder till snabb ökning av platser förungdomslag i den enskilda sektorn. dels alt utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffandearbetsmarknadspolitiska åtgärder för kvinnor atlriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Medelsanvisning till anslaget Kommittéer m. m. (mom. 3) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. II böljar"Utskottet anser" och slutar på sid 12 "dock avslås" bortha följande lydelse: I motion 2983 anförs att många av de projekt och åtgärdersom redovisas i propositionen är intressanta och bör kunna genomföras inomramen för ordinarie verksamhet. Utskottet instämmer i denna bedömning och anseratt varje arbetsgivare, utbildningsgivare eller organisation har ett moralisktansvar att inom sitt område vidta åtgärder som främjar jämställdheten. Dettakan ske på olika sätt. Utskottet finner inte anledning att kommentera AU1984/85:18 27 enskilda projekt eller initiativ som förs fram ipropositionen. Denna form av verksamhet bör enligt utskottets mening normaltinte finansieras med statliga anslag. Även utskottet anser det otillfredsställande attregeringen inte bereder tillfälle alt ta ställning till kriterier förvilka projekt som bör komma i åtnjutande av statsbidrag. Statsbidrag bör inteutgå enligt så oklara principer. Regeringens förslag om att 5 milj. kr. skallanslås till projektverksamhet bör därför även av detta skäl lämnas utan bifallav . dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. att med bifall tillmotion 1984/85: 2983 yrkande 2 och med avslag på motion 1984/85:2984 yrkandena 1 och 2 avslår regeringens förslag i proposition 1984/85:130 om ökad medelsan visning till Kommittéer m. m. för /86. Medelsanvisning till anslaget (mom. 4) (), () och () anser dels atl den del av utskottetsyttrande som på s. 12 börjar "De budgetmässiga" och slutar"motsvarande delar" bort ha följande lydelse: Både och har föreslagit attanslaget till JämO höjs. Som motiv anförs bl. a. att för en ny myndighet somhåller på att bygga upp sin verksamhet och som i ingångsskedet har en mycketbegränsad personal innebär en tvåprocentig nedskärning väsentligt sämre förutsättningaratt bedriva verksamheten. Utskottet instämmer i dessa synpunkter och anserdärför att någon nedskärning av anslaget i enlighet med huvudalternativet intebör ske. Utskottel tillstyrker således motionerna 2172 och 2312 i motsvarandedelar. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. alt med bifall tillmotionerna 1984/85: 2172 yrkande 4, och 1984/85:2312 yrkande 6 samt med anledning av proposition 1984/85: 100 bilaga 12 i motsvarande del till Jämställdhetsom budsmannen m. m. för /86 under tionde huvudti teln anvisar ett förslagsanslag av . Medelsanvisning till anslaget Bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet (mom. 5) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 13 börjar "Vid riksdagsbehandlingen" och slutar"motion 2115" bort ha följande lydelse: AU1984/85:18 28 beslutade attinföra det här aktuella statliga stödet till kvinnoorganisationer, i förstahand för atl förbättra kvinnans ställning i samhället och främja jämställdhetenmellan kvinnor och män. Moderata samlingspartiet avvisade då förslaget medmotiveringen att det statsfinansiella läget nödvändiggör en stram hushållningmed statens resurser. Även principiella invändningar riktades mot,förslaget,nämligen att större delen av stödet kommer att tillfalla de politiskapartiernas kvinnoförbund och därför kan betraktas som ett nytt partistöd. Efter förnyat övervägande har utskottet nu kommit framtill samma uppfattning som moderata samlingspartiet tidigare redovisat.Kvinnoorganisationer får nu stöd bl. a. i form av s. k. projektbidrag förolika ändamål. Utskottet är kritiskt till dessa bidrag, som genom sin karaktärstyr organisationernas arbete i stället för att stödja dem. Utskottet hemställer att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till hur projektbidragen skall kunna utformas till ettgenerellt bidrag till de icke-politiska kvinnoorganisationerna. Utskottetavstyrker därmed regeringens förslag om anslag till kvinnoorganisationernascentrala verksamhet samt mofionerna 804, 2311 i motsvarande del och 2653. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande Bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2115 samt med avslag på motionerna1984/85:804, 1984/85: 2311 yrkande 4 och 1984/85:2653 dels avslår proposition1984/85: 100 bilaga 15 i vad avser begäran om anslag till Bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet, dels som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om utformningen av ett generellt bidrag till deicke-politiska kvinnoorganisationerna. Medelsanvisning till anslaget Bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet (mom. 5) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 13 börjar "Utskottet behandlade" och slutar"motsvarande delar" bort ha följande lydelse: I arbetet med att nå invandrarkvinnor med information ochutbildning kan invandrarkvinnornas organisationer spela stor roll.Internationella föreningen för invandrarkvinnor (Riffi) har redan statligt stödsom kvinnoorganisation. föreslog att också de särskildakvinnokommittéer eller kvinnosektioner som finns inom invandrarorganisationernaskulle få del av detta stöd. Utskottet finner i likhet med motion 2311 dettaförslag rimligt och anser att ytteriigare 500000 kr.skall tillföras anslagetför kvinnoorganisationernas centrala verksamhet för stöd AU 1984/85:18 29 åtkvinnosektionerna inom invandrarorganisationerna. Motion 804 i motsvarande delär därmed tillgodosedd! Utskottet föreslår att motionerna 804 yrkande 2, 2115och 2653 avslås. delsatl utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. att med bifall till motion1984/85:2311 yrkande 4 och med anledning av proposition 1984/85: 100 bilaga 15i motsvarande del samt med avslag på motionerna 1984/85: 804, 1984/85:2115 och1984/85: 2653 till Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet /86 under trettonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . 8.Medelsanvisning till anslaget Bidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet (mom. 5) AlexanderChrisopoulos (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.13 börjar "Utskottet behandlade" och slutar på s. 14 "dennadel" bort ha följande lydelse: Flerakvinnoorganisationer med huvudsakligen svenska medlemmar har under senare årvisat ett ökat och positivt intresse för invandrarkvinnornas situation. Utskottetanser i likhet med vad som anförs i motion 804 att detta arbete bör stimulerasoch ges särskilt samhällsstöd. För att arbetet skall bli framgångsrikt ochberikande såväl för invandrarkvinnorna som för de svenska kvinnorna är detemellertid viktigt att målsättningen klart definieras och arbetsmetodernautvecklas samt att de olika kvinnogruppernas kunskaper om varandras villkorökas. Utskottet föreslår att ett förslagsanslag på . inrättas förstöd åt verksamhet bland invandrarkvinnor inom kvinnoorganisationer medhuvudsakligen svenska medlemmar. Förslagetom stöd åt kvinnosektionerna inom invandrarorganisationerna fördes fram avinvandrarpolitiska kommittén och har aktualiserats i motionerna 804 och2311. Utskottet finner förslaget intressant. Kvinnosektionerna inominvandrarorganisationerna arbetar under mycket osäkra ekonomiska villkor.För att föreningsverksamhet bland invandrarkvinnor skall lyckas är det enförutsättning att den planeras och genomförs under ledning av kvinnor i dengrupp som berörs. I den egna organisationen kan detta ske. Där kan kvinnornaockså få den kunskap och säkerhet som krävs för ett samarbete pä lika villkormed svenska kvinnor. Utskottettillstyrker således motion 804. Därmed föranleder motion 2311 i här aktuell delinga åtgärder. delsalt utskottels hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. att med bifall till motion 1984/85:804och med anledning av proposition 1984/85:100 bilaga 15 i motsvarande del samt AU1984/85:18 30 med avslag på motionerna 1984/85:2115, 1984/85:2311yrkande 4 och 1984/85:2653 till Bidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet för /86 under trettonde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av . Jämställdhetsarbetets organisation (mom. 6) (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 14 som börjar "Frågan om" och slutar på s. 15"aktuella delen" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som förs fram i motion2172 att erfarenheterna talar för en återgång till ett system med enparlamentarisk sammansatt jämslälldhetskommitté. Regeringen bör ge kommittén iuppdrag att ansvara för centralt initierade jämställdhetsprojekt,opinionsbildning och annat utåtriktat arbete samt utredningsuppdrag. Utskottetvill särskilt understryka opinionsbildningsarbetets betydelse och vill i dettaavseende instämma med vad som sägs i motion 2312 som behandlas senare i betänkandet.I motionen påtalas att den omorganisation av jämställdhetsarbetet somgenomfördes 1982 och det opinionsbildande arbetet harförlorat den framträdande roll del hade tidigare. I motion 2172 anförs vidareatt arbetsmarknadens parter och andra organisationer med anknytning till ochintresse för jämställdhetsfrågor bör i en referensgrupp ges tillfälle att deltai kommitténs och regeringens jämställdhetsarbete. Regeringen bör även återkommatill med förslag till organisationen av jämställdhetsarbetet inomregeringskansliet. Organisatoriska förutsättningar bör skapas för att gejämställdheten en mer framskjuten position i . Regeringen bördärvid överväga att placera ansvaret för jämställdhetsarbetet istatsrådsberedningen. Med anledning av det här anförda tillstyrker utskottetmotion i motsvarande del. dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande jämställdhetsarbetetsorganisation att riksdagenmed bifall till motion 1984/85:2172 yrkande I som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Opinionsbildning på jämställdhetsområdet (mom. 7) Vid avslag av reservation 9. (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 15 som börjar "Utskottet behandlade" och slutar"motsvarande del" bort ha följande lydelse: