bet · G801SoU4 · 1984-12-31 00:00:00 — rekommenderade i oktober 1981landstingen och de landstingsfria kommunerna att tillämpa vissa riktlinjerrörande etisk granskning av forskningsprojekt. Därvid föreslogs bl. a. attsjukvårdshuvudmännen skall föreskriva att alla forskningsprojekt som innefattarförsök på människa skall granskas och godkännas av regional forskningsetiskkommitté innan projekten får utföras vid sjukvårdshuvudmännens inrättningar(cirkulär AC 53/81). Här kan också nämnas att hösten 1984kommer att tillsätta ett etiskt råd med uppgift att ta ställning till etiskafrågor i samband med ny forskning och medicinsk teknik. Bland de frågor som kankomma att tas upp SoU1984/85:4 19 av rådet finns forskning på befruktade ägg, provrörsbarn,fosterdiagnostik, transplantationer och mammografi. Även etiska frågor kringäldre behandlingsmetoder kan komma att behandlas. etiska rådskall inte ta upp sådana frågor som hanteras av de regionala och lokala etiskakommittéerna, dvs. bedömning av enskilda forskningsprojekt från etisk synpunkt.Rådet skall dock kunna göra uttalanden om vad det anser ligga inom begreppet"vetenskap och beprövad erfarenhet". En grupp forskare i har vidare arbetat fram enetisk kodex för forskare. I kodexen, eller regelsamlingen, uttrycks forskarensansvar för krig, förtryck, skador på miljön och hot mot mänskliga rättigheter.Enligt kodexen, som är avsedd att användas av forskaren själv, bör varjeforskare försöka att fortlöpande bedöma tänkbara konsekvenser av sin forskning,informera om dessa och avstå från sådan forskning som han eller hon anseroetisk. I sin nuvarande utformning har kodexen följande lydelse. 1. forskningenskall ges en sådan inriktning att dess tillämpningar och andra konsekvenserinte orsakar väsentliga ekologiska skador, 2. forskningenskall ges en sådan inriktning att dess konsekvenser inte försvårar för dagensmänniskor och kommande generationer att få en trygg tillvaro. Vetenskapligainsatser skall därför inte syfta till tillämpningar och färdigheter attanvändas för krig eller förtryck. Forskningen skall heller inte ges en sådaninriktning att dess konsekvenser står i strid med grundläggande mänskligarättigheter som de uttrycks i internationella överenskommelser ommedborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, 3. forskaren harett speciellt ansvar att omsorgsfullt bedöma forskningens konsekvenser och attinformera om dessa, 4. en forskare sombedömer att den forskning han eller hon utför eller deltar i står i strid meddenna kodex skall avbryta denna forskningsverksamhet och informera otn sinbedömning. Vid en sådan bedömning skall hänsyn tagas både till hur sannolikaoch hur allvarliga de negativa effekter är som kan följa av forskningsinsatsen. parlament antog ijanuari 1982 en rekommendation angående genteknik m.m. I rekommendationenförklaras att rätten till liv och kroppslig integritet som skyddas i artiklarna2 och 3 i om de mänskliga rättigheterna m.m. även bör ansesinnefatta en rättighet att ärva ett genetiskt mönster. bör enligt rekommendationen bl. a. utarbeta en europeisköverenskommelse om vad som karakteriserar legitim tillämpning på människor(inkl. framtida generationer) av gentekniken och att vidta åtgärder för i uttryckligen skall erkänna rätten till den egnaarvsmassan utan ingripande på konstgjord väg. Beträffande rekommendationens innehålli övrigt hänvisastill vad som anförs i SoU 1983/84:5 s. 9 och 10. beslutade medanledning av rekommendation att tillsätta en särskildexpertkommitté som skall belysa de problem som är förknippade medgenmanipulation. SoU1984/85:4 20 Expertgruppens arbete syftar tillatt så långt det är möjligt harmonisera medlemsstaternas pohtik samt att, omdet befinns önskvärt, utarbeta en lämplig rättslig reglering i ämnet (anappropriate legal instrument). uppdrag förutsätts varaslutfört . kommer att representeras iexpertgruppen av en biolog. Enligt vad utskottet erfarit är den svenska hållningen attexpertgruppens arbete t. v. bör begränsas till alt kartlägga problemen ochföreslå lösningar på dem. planerar att hålla en särskildministerkonferens i angående mänskliga rättigheter. Ett av detre ämnen som därvid föreslås behandlas rör skyddet av människan och hennesfysiska och intellektuella integritet i förhållande till utvecklingen inomvetenskaperna biologi, medicin och biokemi skall, som ovannämnts (s. 9), enligt sina direktiv utreda etiska, humanitära och sociala frågorkring hybrid-DNA-tekniken samt överväga behovet av en etisk och sociallagstiftning i syfte att sätta gränser för hur långt försök med att på konstladväg förändra anlag hos levande organismer skall tillåtas. Förutomfosterdiagnostik kommer kommittén att bl. a. ta upp frågor som rör försök påembryon och . slutbetänkande väntas i månadsskiftetnovemberdecember 1984. avser att läggafram ett betänkande som behandlar frågor rörande bl. a. provrörsbefruktning, s.k. surrogatmödrar, äggdonationer samt befruktning med djupfrysta ägg (se ovans. Utredningen har i tilläggsdirektiv (Dir. 1984:36) fått i uppgift attdels överta uppdraget från utredningen (Ju 1977:08) om barnens rätt angående vissafrågor om skydd för ofödda, dels förklarats oförhindrad att undersöka vilkaprincipiella och etiska spörsmål som fosterdiagnostiken kan aktualisera (seäven ovan s. 10). behandladesocialutskottet en motion i vilken det begärdes att frågan om grundlagsskyddför det mänskliga livets integritet skulle prövas. Motionärerna pekade särskiltpå företeelser som förändring av könsceller, befruktade ägg och embryon,fosterdiagnostik samt terapeutiska ingrepp på och födda individer.Socialutskottet hänvisade i sitt betänkande (SoU 1983/84:5 s. 20) inledningsvistill det omfattande utredningsarbete som pågick på de områden som togs upp imotionen, t. ex. av gen-etikkommittén, inseminationsutredningen och utredningenom barnens rätt samt till det SoU1984/85:4 21 arbete rörande fosterdiagnostisk verksamhet som bedrevs avden av tillsatta expertgruppen. Som ovan framgått befinner siggen-etikkommittén nu i ett intensivt avslutande skede av sitt arbete. Endiskussionspromemoria innehållande bl. a. tänkbara etiska normer för denframtida användningen av gentekniken har lagts fram. Det material somframkommer vid den fortsatta behandlingen av promemorian är avsett att läggastill grund för kommitténs slutliga ställningstaganden och förslag, vilkaberäknas lämnas . Utskottet förutsätter att kommitténsbetänkande kommer att remiss-behandlas och härefter efter vederbörlig beredninginom underställas prövning. Det ter sig mot denna bakgrund naturligt att riksdagenundviker att redan nu binda sig för någon viss typ av reglering rörandegenteknik och andra kontroversiella former av behandling på människa. Såvälfrågan om närmare agerande på det internationella planet som frågan omeventuella ändringar eller tillägg i den svenska lagstiftningen bör enligtutskottets mening anstå till dess sålunda tagit ställning till vilkagrundläggande principer som enligt svensk uppfattning bör vara vägledande föranvändningen och utvecklingen av gentekniken. Utskottet utgår från att när väl tagit ställningi fråga om vilka grundläggande principiella normer som bör gälla förgentekniken, riksdagsbeslutet måste följas av såväl fortsatta övervägandenrörande de svenska rättsreglerna som ett aktivt svenskt agerande på detinternationella planet. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att frågan tillsin karaktär är sådan att det krävs ett internationellt samarbete för att göranormerna effektiva. Det kan också bli aktuellt med fortsatt uppdrag förgen-etikkommittén eller med annat ytterligare utredningsarbete. Utskottet ansermed hånsyn härtill att beredningen av gen-etikkommitténs förslag bör ske såskyndsamt som de yttre omständigheterna medger, så att frågan kan föreläggasriksdagen för principiellt ställningstagande under nästa . Detta börriksdagen med anledning av motionerna 1982/83:171 och 1982/83:1833 som sinmening ge regeringen till känna. Under detta avsnitt i betänkandetbehandlas två motioner som tar upp etiska och andra aspekter påfosterdiagnostik. Fosterdiagnostik är en samlande beteckning för allaundersökningar som kan utföras på den gravida kvinnan i syfte att bedömafostrets hälsa. Här används dock begreppet fosterdiagnostik i den snävarebetydelse som avser metoder för att diagnostisera bestämda och oftastgenetiskt betingade fosterskador i de fall man vet att risken härför ärförhöjd. Olika metoder för fosterdiagnostik har redovisats ovan (s. 5-7).Avsikten med denna fosterdiagnostik är att - undvika attfriska i vissa fall aborteras - utarbetametoder för att, innan någon bestående skada uppkommit, behandla somannars skulle ha blivit sjuka - kunna avbrytagraviditeten i de fall fostret visar sig vara skadat. SoU1984/85:4 22 Det som främst anses etisktkontroversiellt är det tredje syftet, de eventuella s. k. selektiva aborterna. har det gjorts omkring 4 000fostervattenprov och ett tiotal fetoskopiprov i . Ungefär 100graviditeter har avbrutits efter det att en fosterskada påvisats.Efterfrågan på fosterdiagnostik år större än tillgängliga analysresurser. I motion 1983/84:786 (s) föreslås att gerregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande utformningen avriktlinjer för fosterdiagnostiken . Motionärerna anser bl. a. attdet måste ankomma på att fatta beslut om riktlinjer för den framtidafosterdiagnostiken. I motion 1983/84:1222 (s) hemställs att hosregeringen anhåller att regler utformas för information till föräldrar omresultatet av en fosterdiagnostik samt om samhällets stödåtgärder för attunderlätta för föräldrarna att ta hand om ett barn med handikapp. Utskottet delar i och för sig den uppfattning som kommertill uttryck i motion 1983/84:786, nämligen att det föreligger ett behov avriktlinjer på fosterdiagnostikens område och att det bör ankomma på riksdagenatt ta ställning till de allmänna principerna för verksamheten. Som ovanredovisats (s. 8-10) pågår emellertid åtskilligt utredningsarbete som berörfosterdiagnostiken. har som ovan nämnts (s. 9) i uppdrag attutreda etiska, humanitära och sociala frågor kring hybrid-DNA-tekniken samtöverväga behovet av en etisk och social lagstiftning i syfte att sätta gränserför hur långt försök med att på konstlad väg förändra anlag hos levandeorganismer skall tillåtas. Utredningens slutbetänkande beräknas föreligga 1984. Enligt vad utskottet erfar kommerkommittén bl. a. att föreslå att läkare skall förbjudas att leta efter vissaärftliga egenskaper hos fostret. Vidare kommer kommittén att föreslå att detinom fosterdiagnostiken endast bör vara tillåtet att undersöka om fostret haranlag för allvarliga sjukdomar som åsamkar stort lidande. Någon förteckningöver sådana sjukdomar kommer kommittén dock inte att presentera. har fått tilläggsdirektiv(Dir. 1984:36) att överväga bl. a. vissa frågor om skydd för ofödda, ettuppdrag som tidigare åvilade utredningen om barnens rätt. Inseminationsutredningenår vidare enligt de nya direktiven oförhindrad att ta upp principiella ochetiska spörsmål rörande fosterdiagnostiken och analysera de problem som ärförknippade med en generell lagstiftning i ämnet (se vidare ovan s. 10). En expertgrupp inom socialstyrelsenberäknas lägga fram en faktaredovisning om fosterdiagnostik vid årsskiftet1984-1985. Denna faktaredovisning kommer emellertid inte att innehålla någrariktlinjer för innehållet i fosterdiagnostiken utan endast vara ett försök tillprobleminventering. Utskottet erfar att expertgruppen planerar att i ett senareskede ge ut SoU1984/85:4 23 riktlinjer för organisation av och innehåll i denfosterdiagnostiska verksamheten (se ovan s. 9). En proposition på grundval av abortkommitténs förslag harnyligen avlämnats (prop. 1984/85:48). Propositionen berör dock inte frågor somrör aborter på grund av fosterskada. Utskottet utgår för sin del från attinseminationsutredningen kommer att ta upp principiella och etiska spörsmålrörande fosterdiagnostiken i enlighet med vad som angivits i de nya direktiven.Utskottet anser sig vidare kunna förutsätta att när de nämnda utredningarnasförslag avlämnats och beretts i vederbörlig ordning inom de isinom tid kommer att underställas prövning. Utan att föregripa kommande ställningstagandenanser sig utskottet emellertid redan nu kunna uttala att fosterdiagnostik börses som ett komplement till annan utredning och företrädesvis användas dåmisstanke om sjukdom eller skada hos fostret föreligger. I övrigt bör enligtutskottets mening närmare överväganden anstå till dess att regeringensöverväganden med anledning av gen-etikkommitténs och inseminationsutredningensresp. Självfallet bör inte heller socialstyrelsensexpertgrupp föregripa de nu nämnda utredningsförslagen genom att utarbetaallmänna riktlinjer för fosterdiagnostik. Med hänvisning härtill avstyrksmotion 1983/84:786. När riktiinjer för fosterdiagnostiken diskuteras måsteäven frågan om hur och när information om fosterdiagnostik skall ges tillföräldrarna tas upp. Att informationen i dessa frågor är mycket viktig och attnuvarande information ofta är otillräcklig bekräftades vid den hearing utskottetanordnat (se bilaga). Det sagda gäller även frågan om hur information omresultatet av en fosterdiagnostik och om tillgängliga stödåtgärder förhandikappade barn bör lämnas till föräldrarna. Enligt utskottets mening bör det ankomma på socialstyrelsenatt överväga hur informationen och stödet till föräldrarna kanförbättras i avvaktan på utarbetande av allmänna rikthnjer för denfosterdiagnostiska verksamheten. Utskottet förutsätter att styrelsen skyndsamttar upp den frågan. Motion 1983/84:1222 avstyrks med hänvisning härtill. Definition av livets uppkomst, skydd för ofödda, m. m. Under detta avsnitt behandlas tvåmotioner som båda rör det mänskliga livets uppkomst. I motion 1983/84:1210 (m) begärs förslag till lagstiftningangående en för forskning och behandling användbar definition av det mänskligalivets början. I motion 1983/84:400 (m) begärs en utredning av frågan omhuruvida mänskliga kan tillförsäkras ett i jämförelse med nulägetstarkare rättsskydd och, i så fall, under vilka former detta kan ske. SoU1984/85:4 24 Frågan om när det mänskliga livetskall anses börja torde knappast kunna besvaras på ett enkelt sätt. Nuvarandesvenska lagstiftning ger ingen vägledning. I inledningen ovan (s. 12) harredogjorts för tre olika uppfattningar om livets uppkomst. Uppfattningarnainnebär i tur och ordning att det mänskliga livet börjar a) vid befruktningen,b) efter det att anlagen för hjärnan börjat utvecklas (tidigast efterbefruktningen) alternativt då embryot fäster sig vid livmoderväggen,implantationen (fullbordad vid ca 10:e dygnet) och c) att det mänskliga livetförverkligas under hela fillblivel-seprocessen, men att det inte alltid harsamma värde. Även om frågan om livets uppkomst är alltför kompliceradför att besvaras med en enkel tidsangivelse, är det mycket som talar för , såsom föreslås i motion 1983/84:1210, försöker fastslå en tidsgräns somkan tillämpas vid forskning och behandling. Den ovannämnda gen-etikkommitténkommer, erfar utskottet, ati; föreslå att gränsen för forskning på embryonsätts vid från befruktningen. Fr. o. m. denna tidpunkt skulle alltsåenligt kommittén experiment på levande embryon odlade in vitro ("iprovrör") inte vara tillåtna. I andra länder har enligt uppgiftmotsvarande gräns satts i intervallet . Kommitténs betänkande väntasföreligga och kommer då, enligt vad utskottet inhämtat, att bliföremål för en relativt lång remissbehandling. En proposition kan enligtuppgift väntas tidigast hösten 1985.1 avvaktan på propositionen bör närmareöverväganden anstå i frågan om vilka tidsgränser som bör gälla vid här aktuellforskning och behandling. Motion 1983/84:1210 bör därför inte f. n. föranledanågon åtgärd. Utskottet utesluter dock inte att det kan finnasanledning att i ett vidare perspektiv belysa frågan om en legaldefinition avnär mänskligt liv skall anses uppkomma. Detta får emellertid bedömas närresultatet av gen-etikkommitténs arbete föreligger. Med anledning av olika riksdagsmotioner om lagstiftningtill skydd för ofödda m. m. uttalade som tidigare nämnts (ovan s. 17)att en kartläggning borde komma till stånd beträffande fall då engravid kvinna befann sig i en sådan situation att hon kunde tänkas förbiseeller inte inse riskerna för det väntade barnet av att hon handlade ellerunderlät att handla på ett visst sätt. överlät åt regeringen attbestämma formerna för arbetets bedrivande (SoU 1981/82:14, rskr 61). Uppgiftenanförtroddes dels åt utredningen om barnens rätt, dels, såvitt avsågarbetsmiljöområdet, åt föräldraförsäkringsutredningen. Från uppdraget till utredningen om barnens rätt undantogsfrågor som hänförde sig till abortlagen och fosterdiagnostiken. Genom tilläggsdirektiv (Dir. 1984:34 och Dir. 1984:36)till utredningen om barnens rätt resp. inseminationsutredningen har frågorna omskydd för ofödda överförts till den sistnämnda utredningen. Sommotivering anförs att dessa frågor sakligt sett har större anknytning till detarbete som bedrivs av inseminationsutredningen. Denna utredning har, enligt vadsom SoU1984/85:4 25 sägs i direktiven, också förklarat sig beredd att tämligenomgående ta sig an frågorna om skydd för ofödda. behandlar förutom skyddet förofödda frågor av bl. a. etisk art som rör provrörsbefruktning, s. k.surrogatmödrar, äggdonation samt inf rysning av levande embryon. Ett betänkandeom de sistnämnda frågorna väntas . Utredningen kommer dock inteatt behandla frågor som rör livets uppkomst eller forskning på embryon. Utredningen om barnens rätt har endast ibegränsad omfattning kommit in på skyddet för ofödda. Det är därför enligtutskottets mening tillfredsställande att utredningsuppdraget i denna delöverlämnas till inseminationsutredningen, vars överväganden torde kunnapresenteras jämförelsevis snabbt. Utskottet ser det också som positivt att denya direktiven ger inseminationsutredningen möjlighet att mera allmänt belysavissa etiska och principiella frågor. Utskottet anser att motion 1983/84:400 i allt väsentligttillgodoses genom inseminationsutredningens arbete. Frågan om behovet avytterligare utredningsinsatser får bedömas sedan detta uppdrag slutförts.Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motionen. Etiska frågor i den pågående medicinska utvecklingen I motion 1983184:1626 (s) hemställsatt regeringen tillsätter en utredning som samlat skall se över grundläggandeexistentiella frågor i den pågående medicinska utvecklingen, såsom människosyn,allas lika värde och andra etiska därmed förknippade frågeställningar. Förmotiveringen till motionsyrkandet har redogjorts i betänkandets recitdel (s. 4och 17). Som framgått av den tidigare redovisningen pågår redan påolika håll utredningar med anknytning till etiska frågor i den medicinskautvecklingen. Så har gen-etikkommittén till uppgift att utreda bl. a. etiskaoch humanitära frågor kring hybrid-DNA-tekniken samt att överväga behovet av enetisk och social lagstiftning i syfte att sätta gränser för hur långt försökmed att på konstlad väg förändra anlag hos levande organismer skall tillåtas.Även flera av de etiska frågeställningar som gör sig gällande i samband medfosterdiagnostik faller inom utredningens område. utreder frågor av bl. a. etiskart rörande in vitro-fertilisering, s. k. surrogatmödrar, donatorägg,djupfrysning av embryon m.m. Utredningen har i tilläggsdirektiv fått iuppdrag att dels överta uppdraget om ofödda barns rättsskydd från utredningenom barnens rätt, dels förklarats oförhindrad att undersöka de etiska ochprincipiella spörsmål som fosterdiagnostiken kan aktualisera (se ovan s. 10 ochs. Pågående utredningar täcker således in en stor del av defrågor som tas upp i motionen. I detta sammanhang kan därtill nämnas att socialstyrelsenhösten 1984 kommer att tillsätta ett etiskt råd med uppgift att ta ställningtill etiska frågor i SoU 1984/85:4 26 samband med ny forskning och medicinsk teknik (se ovan s.18). Bland de frågor som kan komma att tas upp av rådet finns forskning påbefruktade ägg, s. k. provrörsbarn, fosterdiagnostik, transplantationer ochmammografi. För de regionala forskningsetiska kommittéernas verksamhet och förvissa etiska normer för forskning har redogjorts ovan (s. 18-19). Motionärerna efterlyser emellertid en helhetssyn på deetiska frågeställningarna i den medicinska utvecklingen. Vid den hearingutskottet anordnat för att belysa bl. a. den nu aktuella motionen framfördesockså från flera håll önskemål om en utredning som samlat ser överexistentiella frågor på det medicinska området. En del deltagare efterlyste enparlamentarisk utredning och underströk vikten av att frågorna behandlas isamarbete mellan politiker och forskare. Andra ansåg att det borde tillsättasen permanent parlamentarisk delegation för etiska frågor. Att politikerna iett tidigt skede får information om nya medicinska tekniker och inte som oftanu sker ställs inför fullbordat faktum framhölls allmänt som väsentligt. Fleraav forskarna efterlyste å sin sida riktlinjer från politiskt håll angåendeutvecklingen inom vissa särskilt känsliga delar av den medicinska forskningen. Även utskottet anser det önskvärt att åstadkomma en merasamlad överblick över de existentiella och andra etiska frågor som den snabbautvecklingen på det medicinska området ger upphov till. De olika utredningsinsatsersom pågår ger visserligen ett gott underlag för ställningstaganden i vissadelfrågor men ger inte den helhetssyn på den medicinsk-etiska problematiken sombehövs för att den etiska debatten skall kunna hålla jämna steg medforskningen. lin lösning som skulle kunna svara såväl mot å ena sidanpolitikernas behov av att på ett tidigt stadium informeras om nya forskningsrönoch nya tekniker som å andra sidan forskarnas behov av riktlinjer innan en nymedicinsk teknik tas i bruk vore ett permanent medicinsk-etiskt organ, gärnamed tvärvetenskaplig inriktning, där bl. a. parlamentariker,sjukvårdsansvariga, forskare och teologer kunde samråda i medicinsk-etiskafrågor och där grundläggande gemensamma värderingar kunde formuleras. Arbetet iett sådant organ skulle kunna bedrivas kontinuerligt och i öppna former ochkoncentreras på frågor av aktuellt intresse. Existentiella frågor i denmedicinska utvecklingen, såsom människosyn och allas lika värde måstesjälvfallet få ett betydande utrymme i diskussionerna. Vid behov skulleinitiativ kunna tas till särskilda utredningsinsatser och eventuelllagstiftning på speciella områden. Några sådana frågor har berörts i detföregående. Det kan även finnas behov av en mera allmän redovisning av aktuellforskning inom vissa områden och de etiska frågor som den kan ge upphov tillm.m. Även detta skulle kunna diskuteras inom ramen för ett sådant permanentmedicinsk-etiskt organ som utskottet här har efterlyst. Utskottet anser därföratt regeringen skyndsamt bör överväga lämplig form för ett kontinuerligtinformations- och åsiktsutbyte i fråga om sådan medicinsk forskning ochbehandling som kan anses känslig för den mänskliga integriteten eller påverkarespekten för människovärdet. SoU1984/85:4 27 anförda bör med anledning av motion 1983/84:1626som sin mening ge regeringen till känna. 1. beträffande riktlinjer förfosterdiagnostik att avslår motion 1983/84:786, 2. beträffande information till föräldrarom resultatet av en fosterdiagnostik m. m. attriksdagen avslår motion 1983/84:1222, 3. beträffande en förforskning och behandling användbar definition av det mänskliga livets början attriksdagen avslår motion 1983/84:1210, 4. beträffande mänskliga fostersrättsskydd att avslår motion 1983/84:400, 5. beträffande en utredning omexistentiella frågor i den medicinska utvecklingen attriksdagen med anledning av motion 1983/84:1626 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Närvarande: (), (), JohnJohnsson (s), (), (), ().Stig Alftin (s), (), (), (), (), (vpk), (), ()och (). SoU1984/85:4 28 (Deltagarförteckning, se s. 48) , institutet:Fosterdiagnostik i vid bemärkelse omfattar alla metoder som används för attundersöka fostrets hälsa.