bet · G801FiU29 · 1984-12-31 00:00:00 — Helt klart är alt den dominerande delen av dekommunala utgifterna även framgent måste finansieras skattevägen. Högre effektivitet skulle sannolikt kunna uppnås om merkonkurrens tillåts inom den kommunala sektorns verksamhetsområde genom altprivata och kooperativa lösningar ges ökad möjlighet att erbjuda alternativtill de offentliga institutionerna. Som exempel kan nämnas kommunernas tekniskaverksamhet men även daghem, vårdhem och läkarcentraler. Större inslag avanbudsförfarande och entreprenadverksamhet bör därför införas. Privata inslagskulle också kunna öka valfriheten och förbättra den personliga servicen. Ensjälvklar förutsättning är att servicens kvalitet inte får försämras. Ett ytterligare medel för att öka valfriheten och servicenmåste vara att salsa på småskaliga lösningar. De stora'institutionerna har intevisat den effektivitet som teoretiska beräkningar förutskickat. De stora marginaleffekter som uppkommer genomkombinationen av en hög skatt och inkomstprövade bidrag och avgifter måstebegränsas. Beroende på dessa kan barnfamiljer också i låga inkomstlägen imycket liten utsträckning påverka sin ekonomi genom ökade inkomster. Skillnaderna i kommunalskatt har ökat kraftigt undersenare år. 1 de mest extrema fallen skiljer sig skatteullagel med ,dvs. vid en inkomst på . Eftersom de högstakommunalskatterna ofta drabbar folk i låg- och medelinkomsllägen är detutomordentligt angeläget att minska skillnaderna genom en förstärkning avskalteuljämningen. Mot bakgrund av vad utskottet anfört tillstyrks motion3206 yrkande 4 medan motionerna 3201 yrkande 6, 3202 yrkande 3 och 3203 yrkande9 avstyrks. FiU1984/85:29 32 dels utskottels hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande den ekonomiskautvecklingen i kommimsektorn m. m. alt med avslag på motionerna1984/85:3201 yrkande 6, 1984/85:3202 yrkande 3 och 1984/85:3203 yrkande 9 samlmed anledning av proposition 1984/85:150 bilaga 1 moment 17 och med bifall tillmotion 1984/85:3206 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskoiiet anfört, Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 14 börjar med "Det är" och på s. 15 slutar med"yrkande 4" bort ha följande lydelse; Som framhållits har kommunsektornslikviditet märkbart förbättrats . Likviditeten iprimärkommunerna beräknades till ca 20 miljarder, en ökningfrån föregående år med . Landstingskommunernas likviditetuppgår också till ca 20 miljarder, vilket innebär all kommunsektornssammanlagda likviditet uppgår till i storleksordningen 40 miljarderkronor. Dessa förhållanden bidrar till obalansen i den offentligasektorn och i den svenska ekonomin. har tidigare varnat för den nubeskrivna utvecklingen och krävt begränsningar av de statliga bidragen. Dessavarningar har visat sig vara i högsta grad befogade, men när dessa förslag ombegränsningar tidigare framfördes betecknades dessa av regeringen och densocialdemokratiska majoriteten i som en politik för alt "rivaner den svenska välfärden och förstöra den svenska modellen". Den ekonomiska utvecklingen i kommunerna inverkar i höggrad på möjligheterna all nå framgång med antiinflationspolitiken. Mot bakgrundav alt en god finansiell utveckling kan förutses för kommunerna delar utskottetden uppfattning som framförs av regeringen i propositionen och i motion 3202att en dämpning av ökningslakten i den kommunala konsumtionen är nödvändig. Regeringen föreslår emellertid att huvudparten avindragningarna skall ske som en likviditetsindragning beräknad på kommunernasoch landstingens lönekostnader samt genom införandel av en allmän och en extraskatteuljämningsavgift på det kommunala skatteunderlaget. Förslaget till likvidiletsindragning anser emellertidutskottet vara felaktigt. Eftersom indragningen till större delen enligtpropositionen skall återbetalas blir den åtslramningseffekt somuppträder enbart temporär. Förslaget innebär alt regeringen skjuter frågan omen minskad finansiell överföring från staten till kommunerna framför sig tillår 1988. Risk föreligger alt detta ger kommunalpolitikerna felaktiga signalerom de framlida villkoren för den kommunala ekonomin. Utskottet delar därför den FiU1984/85:29 33 uppfattning, som framförs i motion 3202 vad gäller denallmänna inriktning av den ekonomiska politiken som berör kommunerna, attindragningarna måste ske på så sätt att den eftersträvade ålstramningseffektenblir permanent. Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn kommer att blimyckel god . Detta framgick redan av finansplanen men harblivit ännu mer markant i kompletteringspropositionen. Kommunernas skatteinkomsterökar då med , vilket är något mer än vad som kunde beräknas ijanuari. Detta beror på att löneökningarna visade sig bli högre änman tidigare förutsett. För industriarbetarna blev löneökningstakten under 1984i själva verket den högsta sedan kostnadsexplosionen i mitten av 1970-lalel. Kommunernas utgifter är starkt beroende av pris-och löneutvecklingenunder . Det finns visserligen inte någon som helst chans attregeringens inflationsmål uppfylls detta har för redan överskridits men det finns knappast heller anledning att räkna med en kraftigt stigandeinflation jämfört med vad som faktiskt kommer att registreras för1985. Del betyder att utgiftsökningen för den existerande verksamheten kommerall bli avsevärt lägre än inkomstökningen. Delta skulle om ingenting gjordes geutrymme för en volymökning av den kommunala konsumtionen, som enligt utskottetär alltför stor. Utskottet anser därför att ca bör dras infrån kommunerna på det sätt som beskrivs i motion 3202. En indragning av denna storleksordning medger sådanvolymexpansion av kommunerna som krävs för oförändrad standard vid den antagnaförändringen i befolkningssammansätlningen. Utskottet anser att den metod för permanent minskning avstatsbidragen till kommunerna som beskrivs i motion 3202 är lämplig i avvaktanpå förslag från den arbetande utredningen om skatteutjämningssystemel. Mot bakgrund av vad utskottet anfört tillstyrks motion3202 yrkande 3 medan motionerna 3201 yrkande 6, 3203 yrkande 9 och 3206 yrkande4 avstyrks. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande den ekonomiskautvecklingen i kommunsektorn m. m. alt med avslag på motionerna1984/85:3201 yrkande 6, 1984/85:3203 yrkande 9 och 1984/85:3206 yrkande 4 samtmed anledning av proposition 1984/85:150 bilaga 1 moment 17 och med bifall tillmotion 1984/85:3202 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 3 1984/85. FiU1984/85:29 34 Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 13 som börjar med "1 en" och slutar med "kommunsektornbegränsas" bort utgå, dels den del av utskottets yttrandesom på s. 14 börjar med "Det är" och på s. 15 slutar med "motion3203" bort ha följande lydelse: I likhet med vad som framhålls imotion 3203 (vpk) konstaterar utskottet att den socialdemokratiskaregeringspolitiken mot kommuner och landsting överensstämmer i stort med densom fördes av de borgerliga regeringarna. Volymtillväxten har genom denna politik under senare årminskat från till . Detta i sin tur har lett till de goda budgetulfallsom ulskotlel beskrivit i den inledande översikten av kommunernas ekonomi.Därigenom har kommunerna kunnat öka sina reserver och sitt finansieringskapital. Enligt utskottets mening kan emellertid inte, vilket ävenframhålls i motion 3203, de kraftiga nedskärningarna i kommunernas verksamhetaccepteras. Om denna politik fortsätter kommer situationen på arbetsmarknadenatt förvärras som negativa fördelningseffekter blir ofrånkomliga.Utskottet avvisar därför den frysning av viss del av kommunernas likviditet somföreslås i propositionen. Även minskningen av ersättningen till kommunerna medanledning av avskaffandet av företagsbeskattningen måste av samma skäl avvisas. Även om metoderna att dra in medel från kommunerna, somden beskrivs i motionerna 3201 (m), 3202 (fp) och 3206 (c), skiljer sig från desom föreslås i propositionen är inriktningen av politiken mot kommunernadensamma som regeringens. Som framgår av tabellen är de föreslagnaindragningarna överlag mycket kraftiga. Mot bakgrund av vad utskottet här anfört tillstyrks motion3203 yrkande 9 medan motionerna 3201 yrkande 6, 3202 yrkande 3 och 3206 yrkande4 avstyrks. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande den ekonomiskautvecklingen i kommunsektorn tn. m. att med avslag på motionerna1984/85:3201 yrkande 6, 1984/85:3202 yrkande 3 och 1984/85:3206 yrkande 4 samtmed anledning av proposition 1984/85:150 bilaga 1 moment 17 och med bifall tillmotion 1984/85:3203 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. FiU1984/85:29 35 , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 16 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "berördadelar" bort utgå. dels den del del av utskottetsyttrande som på s. 17 börjar med "Utskottet vill" och på s. 18 slutarmed "denna del" bort ha följande lydelse; Utskottet vill med anledning avförslagen framhålla följande. Regeringen tillsatte en utredning för altse över skatteutjämningssystemel. Utredningens arbete skulle enligt direktivennu ha varit avslutat. Så har inte blivit fallet. Regeringen har därförföreslagit ett provisoriskt och enligt utskottels mening helt principvidrigtförslag till ändring av nu gällande skatteuljämningsregler. Tre kommuner med hög skattekraft och låg skatt skallbetala en särskild avgift på sin skattekraft. Avgiften är dessutom progressivtutformad. Denna avgift skall användas för alt ge extra skatteutjämningsbidragtill de tretton kommuner som har högst komtnunalskatt. Detta innebär altkommuner med låg kommunalskatt och låg skattekraft diskrimineras i förhållandetill kommuner med hög kommunalskatt och i vissa fall en förhållandevis god egenskattekraft. Kommuner som vinnlagt sig om en rationell verksamhet ochlåg skatt bestraffas om de har en hög skattekraft. Syftet med dessaregler sägs vara alt "utjämna variationer i skattesatser". I klartextinnebär detta alt kommunalskatten skall vara hög i alla kommuner. Effekten avregeringens förslag blir att kommuner oavsett om de har låg eller hög skattfinner det mindre rationellt att hålla skatten nere. Förslaget har lagts fram utan någon egentlig utredning.Bestämmelsernas förenlighet med grundlagen har t. ex. inte penetrerats. Myckettalar för att de föreslagna reglerna strider mot grundlagens bestämmelser vadgäller beskattning. Del är därför anmärkningsvärt att, som framhållsi såväl motion 3201 som 3205, regeringen inte låtit lagrådet granska förslagetvad gäller den extra skaiteutjämningsavgift som enligt taxering kommeratt tas ut av , och kommuner. Utskottet förordar i motsats till regeringen en successivminskning av de specialdestinerade bidragen till kommunsektorn. I likhet med vadsom förordas i motionerna 3202 och 3206 anser utskottet all minskningen skallvara permanent men avvisar de metoder för indragning som föreslås i dessamotioner. Minskningen av det finansiella utrymmet på ca 5 miljarder anserutskottet vara väl avvägd. En successiv minskning av de specialdestinerade bidragenbör också, enligt utskottets mening, kombineras med en översyn avskatteuljämningssyste-met. Skalteuljämningen får i ett sådant läge ökadbetydelse och bör utformas så att den kompenserar kommuner med svaga ekonomiskaförutsättningar. FiU1984/85:29 36 måste dock skatleutjämningsbidraget utformas såatt det inte frestar kommunerna till att föra en högskaltepolitik. En minskningav statsbidragen till kommunsektorn får således inte leda till kommunalskattehöjningar.Därför bör ett lagsladgat kommunalt skaltestopp införas. Med det anförda avstyrker utskottet propositionens förslagom skatteuljämningsavgift. dels utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse: 2. beträffande lag om skatteutjämningsavgift attriksdagen med avslag på motion 1984/85:3202 yrkande 7 och 1984/85:1575 samt medbifall till motionerna 1984/85:3201 yrkande 5 a, 1984/85:3205 och 1984/85:3206yrkande 7 avslår i proposition 1984/85:150 bilaga 1 moment 13 framlagt förslagtill lag om skatteutjämningsavgift och som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, (c) och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 16 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "berördadelar" bort utgå, dels den del av utskottets yttrandesom på s. 17 börjar med "Utskottet vill" och på s. 18 slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att ett rättvistskatteutjämningssystem måste baseras på skattekraften och ej påbeskattningsnivån. De kommuner som trots god skattekraft fått hög kommunalskattpå grund av att de ådragit sig stora kommunala utgifter bör enhgt utskottetsmening inte premieras för detta av staten. Utskottet avvisar regeringensförslag som, om del genomförs, även kommer att ge extra skatteutjärnningspengartill flera kommuner med god skattekraft. Utskottet anser, vilket även framhålls i motion 3206, attett eventuellt införande av ett nytt finansieringssystem bör anstå till dessskatteutjämningskommittén presenterat sitt slutbetänkande. I avvaktan därpåbör regeringens förslag avvisas och i stället bör brultoindragningen frånkommunerna enligt utskottet för det första bestå i att någon kompensation inteutgår för borttagandet av den kommunala företagsbeskattningen och för del andraalt det kommunala skatteunderlaget minskas för såväl kommuner somlandsting. För det tredje bör en förstärkning ske av skalteuljämningen genomatt de specialdesfinerade statsbidragen till kommunerna fr. o. m. den 1 januari1986 minskar jämfört med förslaget i statsbudgeten. Reglerna förskatteutjämningen bör utformas så alt dessa medel tillfaller de kommuner somhar de besvärligaste ekonomiska villkoren. FiU1984/85:29 37 beaktas den genomsnittliga inkomsten för kommuninvånarna,ålderssammansättningen, saml köld- och avståndsfaktorn.De totala finansiellaindragningarna enligt förslagen i motion 3206 framgår av tabellen på s. 14. Med del anförda avstyrker utskottet propositionens förslagom skatteuljämningsavgift. dels utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse: 2. beträffande lag om skatteutjämningsavgift attriksdagen med avslag på motion 1984/85:3202 yrkande 7 och 1984/85:1575 saml medbifall fill motionerna 1984/85:3206 yrkande 7, 1984/85:3201 yrkande 5 a och1984/85:3205 avslår i proposition 1984/85:150 bilaga 1 moment 13 framlagtförslag till lag om skatteuljämningsavgift och som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 16 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "berördadelar" bort utgå, dels den del av utskottets yttrandesom på s. 17 börjar med "Utskottet vill" och på s. 18 slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet har inte något attinvända mot alt en minskning av de statliga utgifterna för statsbidragen tillkommunsektorn åstadkoms genom en avgift på kommunernas och landstingensskatteunderlag. Metoden är i själva verket hämtad från tidigarefolkpartimotioner och den av samhällsekonomiska skäl ofrånkomligabegränsningen av kommunernas volymökning kan med fördel ske på delta sätt. Den konstruktion som denna avgift givits i propositionenvill emellertid utskottet bestämt avvisa. Det förefaller enligt ulskoileismening besynnerligt att ulan föregående diskussioner med de berörda kommunernaoch innan en sittande statlig kommitté avger förslag just omskatteutjämningssystemel lägga fram en provisorisk lösning för ett kalenderår.Än mer anmärkningsvärt är förslaget att pengarna skall delas ut till vissakommuner på grundval av deras primärkommunala uldebileringssals. De nuvarande skillnaderna i utdebitering ärstora. Utskottet vill emellertid framhålla att det ingalunda är klariagt attdessa skillnader som påslås i propositionen enbart betingas av skillnader ibefolkningens sammansättning och inkomstnivå. I själva verket finns redan ettfungerande skalteutjämningssystem. De regler och kriterier för utjämningsbidragsom detta system innehåller infördes efter ett omfattande utredningsarbete ochtäta diskussioner med kommuner och landsting. Systemet kan säkerligenförbättras ytterligare och den sittande skatleuljämningskommitlén har fått i uppdrag all föreslå sådana förbättringar. Kommittén väntasavlämna sina förslag om . Utskottet anser mot denna bakgrund detinte motiverat med en provisorisk lösning för . I avvaktan på ett fullständigt förslag frånskatteutjämningskommittén som behandlar både de specialdestineradestatsbidragen och skatteutjämningsbidragen anser utskottet att den nödvändigabegränsningen av kommunernas inkomster bör ske genom en avgift på kommunernasskatteunderlag. Avgiften bör uppgå till per skattekrona. Med här angiven bakgrund avstyrker utskottetpropositionens förslag till lag om skatleutjämningsavgifi. dels utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse: 2. beträffande lag om skatteutjämningsavgift alt med jivslag på motionerna 1984/85:1575,1984/ 85:3201 yrkande 5 a, 1984/85:3205 och 1984/85:3206 yrkande 7 samt medbifall till motion 1984/85:3202 yrkande 7 antar i proposition 1984/85:150bilaga 1 moment 13 framlagt förslag till lag om skatteuljämningsavgift med denändringen all 3 § skall erhålla följande som Reservantens förslag betecknadelydelse: per skattekrona tdl den del avgiftsunderlaget inteöverstiger vad som motsvarar 135procent av medelskattekraften. 5 kronoroch per skattekrona till den del avgiftsunderlaget överstiger vad sommotsvarar 135 men inte överstiger vad som motsvarar av medelskattekraften. 6 kronoroch per skattekrona tdl den del avgiftsunderlaget överstiger vad sommotsvarar 140 men inte överstiger vad som motsvarar av medelskattekraften. och per skattekrona till den delavgiftsunderlaget överstiger vad som motsvarar avmedelskattekraften. Avgiften är dock endast per skattekrona till dendel avgiftsunderlaget inte överstiger vad som motsvarar den tillförsäkradeskattekraften enligt lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag. Avgiften utgör per skallekrona. FiU1984/85:29 / 39 Åtgärder för att minska utdebiteringsskillnader mellankommuner (), LarsTobisson (m),Rime (), (c), (), () ochBritta Hammarbacken (c) anser att den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "I motion" och slutar med "1575 avstyrks" bortha följande lydelse; Åtgärder innebärande att ett nyttskalteutjämningssystem införs för all minska skillnaderna i utdebitering mellankommuner bör anstå till dess skatteutjämningskommittén framlägger sittbelänkande -1986.1 avvaktan på detta kan åtgärder för desämst ställda kommunerna vidtas inom ramen för nu rådande system. Mot bakgrundhärav avstyrker utskottet motion 1575. Införandet av en progressiv statskommunal enhetsskatt (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 18 som börjar med "Frågan om" och på s. 19 slutar med"motion 1581" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen atten progressiv statskommunal enhets-skall skulle verka direkt utjämnande ochdessutom skapa förutsättningar alt göra progressionen i beskattningen merverkningsfull. Den nuvarande utvecklingen innebär att kommunalskatten.ligger pådrygt av inkomsten och eftersom denna är proportionell lämnas intesärskilt mycket kvar för att åstadkomma en verklig utjämning. I samband med den ökade utslagningen av människor i vårtsamhälle har kommunerna tvingats till att öka servicen och den socialaomvårdnaden. Tillräckliga ekonomiska resurser har emellertid inte ställts tillkommunernas förfogande från statsmakten för dessa åtaganden utan tvärtom harstaten successivt brandskatlal kommunernas ekonomi. En radikal skattepolitikkan bidra till att lösa dessa problem. Utskottet tillstyrker motion 1581 och förordar mot härangiven bakgrund alt införandet av en statskommunal enhetsskait nu förbereds. dels utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande införandet av enprogressiv statskommunal enhetsskatt att med bifall till motion1984/85:1581 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, (), LarsTobisson (m),(), (c), (), () ochBritta Hammarbacken (c) anser att FiU1984/85:29 40 dels den del av utskottets yttrandepå s. 19 som börjar med "I överensstämmelse" och slutar med"yrkande 8" bort ha följande lydelse: Utskottet avvisar förslaget ipropositionen alt nu införa ett nytt finansieringssystem förskatteuijämningsbidrag till kommunerna. förslagrörande dessa frågor bör inväntas. Detta innebär all även regeringens begäranom ett bemyndigande all få utnyttja de av del extraskatleutjämningsbidraget som avses bli finansierad genom den föreslagnaprogressiva skalleutjämningsavgiften avvisas. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet propositionens förslag om bemyndigande för regeringen att för år1986 utge extra skatteutjämningsbidrag. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande bemyndiganderörande extra skatteutjämningsbidrag att med bifall fill motionerna 1984/85:3201 yrkande 3 såvitt nu är i fråga, 1984/85:3202 yrkande 4 såvitt nu är i fråga och 1984/85:3206 yrkande 8 avslår regeringens förslag i proposifion 1984/85:150 bilaga 1 moment 9 om bemyndigande för regeringen att för utge extra skatteutjämningsbidrag, Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna (), (), (), () och () anser - underförutsättning av bifall till reservation 10 att dels den del av utskottets yttrandepå s. 19 som börjar med "Ramen för" och slutar med "/86" bort ha följande lydelse: Ramen för det extraskatleutjämningsbidraget föreslås i propositionen uppgå till 250 milj. kr.,varav 50 milj. kr. avses utgå som stöd till kommuner med hög kommunalskatt.Utskottet avstyrker förslaget om detta extra bidrag på 50 milj. kr. Deltainnebär att anslaget till skatteuijämningsbidrag till kommunerna bör föras uppmed ett till . dels utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande anslag tillskatteutjämningsbidrag till kommunerna att med anledning av proposition 1984/85:150 bilaga 1 moment 10 samt med avslag på motion 1984/85:3206 yrkande 9 och med bifall till motionerna 1984/85:3201 yrkande 3 såvitt nu är i fråga och 1984/85:3202 yrkande 4 såvitt nu är i fråga till Skatteut jämningsbidrag till kommunerna m. m. för /86 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , FiU1984/85:29 41 Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna (c) och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 19 som börjar med "Eftersom utskottet" och slutar med "/86" bort ha följande lydelse: Skatteutjämningskommitténsbetänkande kommer inte all redovisas förrän vid årsskiftet 1985-1986.Skillnaderna i kommunalskatt har emellertid ökat kraftigt . I demest extrema fallen skiljer sig skatteuttaget med , dvs. viden inkomst på . Eftersom de högsta kommunalskatterna ofta drabbar folki låg- och medelinkomstlägen är det enligt utskottets mening utomordentligtangeläget att minska dessa skillnader. I avvaktan på kommitténs förslag bördärför en förstärkning utöver den som föresläs i propositionen ske avskatteutjämningen. Utskottet yrkar därför bifall till motion 3206 yrkande 9vari föreslås all anvisar 12 142,5 milj. kr. tillskatteutjämningsbidrag för /86. dels utskottels hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande anslag tillskatteutjämningsbidrag tdl kommunerna att med anledning avproposition 1984/85:150 bilaga 1 moment 10 samt med avslag på motionerna1984/85:3201 yrkande 3 såvitt nu är i fråga och 1984/85:3202 yrkande 4 såvittnu är i fråga samt med bifall till motion 1984/85:3206 yrkande 9 tillSkatteiujämningsbidrag till kommunerna m. m. för /86 undersjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av 12 , Anslag till bidrag till kommunerna med anledningav avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen (), (), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 19 börjar med "Den senaste" och på s. 20 slutar med"" bort ha följande lydelse: