bet · G801UbU18 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt utskottetsmening är det naturligt att de samhälleliga resurser som ställstill förfogande för sysselsättningsskapande åtgärder avseende ungdomar vägs invid överväganden om möjligheterna att finansiera en ökad omfattning avgymnasieskolan. Vad utskottet nu har anfört om ambifionen att bereda ävensökande som är upp till plats i gymnasieskolan bör som utskottetser det inte innebära att en indelning i sektorer av gyrhnasieskolansutbildningar slopas. Utskottet föreslår att med anledning avmotionerna 1984/ 85:1914 och 1984/85:2291 yrkande 1 samt med avslag påmotionerna 1984/85:1343 yrkande 2 i denna del och 1984/85:2538 yrkandena 5 och6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om enöversyn av planeringssystemet för gymnasieskolan. Skolledning, lärartjänster, arbetsformer m. m. I budgetpropositionen framförs ettantal förslag rörande skolledningen i gymnasieskolan som syftar fill att gekommunen eller landstingskommunen en samlad skolledningsresurs som kan användasmer flexibelt än vad som är fallet. Som ett led i denna förändring föreslåsatt den nuvarande indelningen i tre kategorier av skolenheter med gymnasieskolaslopas och ersätts med en enklare indelning i två typer, A och B. Utskottet tillstyrker vad i budgetpropositionen harförordats om skolenheter typ A och B. Föredragande statsrådet erinrar omatt organisationen med huvudlärare och institutionsföreståndare i grundskolanupphörde . Statsrådet föreslår nu att arvodestjänster somhuvudlärare i gymnasieskolan och arvodestjänster som institutionsföreståndare igymnasieskolan bör upphöra. Inte heller bör uppdrag som huvudlärare ellerinstitutionsföreståndare finnas kvar. De hittillsvarande uppgifterna förhuvudlärare och insfitutions-föreståndare bör enligt statsrådet i ställetfullgöras av lärare med specialfunktioner. Medel motsvarande de nuvaranderesurserna för detta ändamål bör tillföras en samlad skolledningsresurs, somockså skall kunna användas för nedsättning av undervisningsskyldigheten förlärare med specialfunkfioner. Den samlade skolledningsresursen bör enligtföredragande statsrådet få fördelas av huvudmannen friare än mellan olikaskolenheter med UbU1984/85:18 21 gymnasieskola och mellan olika skolledningsfunktioner ochspecialfunktioner. På det sättet ges möjligheter att ta hänsyn till lokalaförutsättningar. Förslaget att avskaffa det nuvarande systemet medinstitutionsföreståndare och huvudlärare avvisas i motionerna 1984/85:731 (fp)yrkande 25 och 1984/85:2543 (m) yrkande 3. Motionärerna hänvisar till attinstitutionsföreståndarna ansvarar för vården av ofta mycket dyrbarutrustning. I den senare motionen åberopas huvudlärarnas pedagogiska uppgiftersom är av stort värde för andra lärare i ämnet. Utskottet har inget att erinra mot att nubeslutar om en avveckling av systemet med huvudlärare ochinstitutionsföreståndare i gymnasieskolan. I likhet med vad som gällerför bör de uppgifter som fullgörs av huvudlärare ochinstitutionsföreståndare i gymnasieskolan i fortsättningen åvila lärare med specialfunktioner.Utskottet tillstyrker därmed förevarande förslag i budgetproposifionen ochavstyrker därjämte mofionema 1984/85:731 yrkande 25 och 1984/85:2543 yrkande 3i motsvarande delar. I budgetpropositionen förordas att tjänster som rektor,biträdande rektor och studierektor i fortsättningen skall knytas tillgymnasieskolan i kommunen eller landstingskommunen och inte som är fallettill viss skolenhet. Utskottet delar föredragande statsrådets principiellauppfattning att varje skolenhet med gymnasieskola bör ledas av enhelfidsanställd rektor. Utskottet anser vidare att ytterligare begränsning avfriheten att fördela skolledningsresursen bör finnas i det hänseendet att detbör fastställas en minsta organisation av fasta skolledartjänster. Utskottethar vidare uppfattat förslaget om skolledningsresurs i budgetproposifionen påsådant sätt att resursen liksom avser ledning av skolenhet och iprincip inte bör nyttjas av skolhuvudmannen som en reguljär fillgång förkommunens centrala skoladministration. Med hänvisning till vad som anförts om användningen avskolledarresur-sen tillstyrker utskottet att tjänster som rektor, biträdanderektor och studierektor knyts till kommunen och landstingskommunen och intetill viss skolenhet. I motion 1984/85:2543 (m) yrkande 4 i denna del hävdas attdet bör vara en uppgift för att fastställa nivån för hur mycket avskolledningsresurser som bör gå till fasta skolledartjänster (rektor,studierektor) resp. till specialfunktioner (huvudlärare, institutionsföreståndare).Regeringen bör återkomma till med förslag härom. Liknande tankegångaråterfinns i motion 1984/85:731 (fp) yrkande 23 i denna del. Motionärernabeklagar att regeringen inte nu har velat fastställa en lägsta nivå för fastaskolledartjänster resp. specialfunktioner. Detta bör ske i kommandebudget-proposifion. Till skillnad från motionärerna anser utskottet att detbör ankomma på regeringen eller myndighet som regeringen beslutar att närmarebestämma om nivåerna för en minsta organisafion med dels fastaskolledartjänster, dels UbU 1984/85:18 22 specialfunktioner.Med hänvisning härfill bör avslå mofionema 1984/85:731 yrkande 23 idenna del och mofion 1984/85:2543 yrkande 4. Ibudgetproposifionen anges hur skolledningsresursen fortsättningsvis skallberäknas (s. 181). Utskottet har inget att erinra mot att den i fortsättningeni huvudsak beräknas och fördelas på skolenheter på det sätt som föredragandestatsrådet anger. Utskottet har emellertid erfarit att det för vissa mindrelandstingskommunala skolor kan innebära att de inte når upp till det poängtalsom avses krävas för att erhålla en hel skolledartjänst. I de fall landstingfår särskilda problem genom en markant resursminskning bör regeringen genomnärmare bestämmelser och inom ramen för det föreslagna systemet kunna ge visskompensation härför. Vidare bör regeringen vara oförhindrad att inom ramen fördet föreslagna systemet och inom ramen för beräknade kostnader även medgekompensafion för primärkommunerna i de fall systemet genom"tröskelvärdeseffekt" medför en påtaglig och ej avsedd minskning avskolledarresursen i förhållande till nuläget. Utskottet tar nu upp vissa frågor som avser delslärartjänster inom ungdomsskolan i sin helhet, dels vissa lärartjänster inomgymnasieskolan. Ibudgetproposifionen behandlas frågan om överklagande av fillsättningsbeslutinom skolområdet (s. 51 f.). Föredragande statsrådet erinrar om riksdagensbeslut i vissa frågor rörande besvär hos regeringen, vilket bl. innebar attärenden som prövats i två instanser under regeringsnivån inte bör få förasvidare fill regeringen, om inte särskilda skäl föranleder annat (prop.1983/84:120, KU 1983/84:23, rskr. 1983/84:250). Mot bakgrund härav förordarstatsrådet att skolstyrelsens/utbildningsnämndens beslut om fillsätt-ning avtjänster som lärare, syofunktionärer, huvudlärare, institutionsföreståndaresamt föreståndare och biträdande föreståndare vid elevhem vilka har prövats avSÖ som andra instans, inte bör få överklagas hos regeringen. Motsvarande börockså gälla besvär i fråga om tjänstetyp. Föratt SÖ skall kunna vara slutinstans i fråga om alla lärartjänster bör enligtföredragande statsrådet lektorstjänster tillsättas av länsskolnämnderna istället för som av SÖ. Imotion 1984/85:2543 (m) yrkande 6 hemställs om avslag på regeringens förslag ombegränsning av besvärsrätten. Motionärerna hävdar som sin principiellauppfattning att den enskildes rätt att överklaga fillsättningsbeslut hos regeringeninte utan tungt vägande skäl får kringskäras. I samma motion, yrkande 7, och imotion 1984/85:2521 (m) hemställs om avslag på förslaget om ändrad ordning förfillsättning av lektorstjänster i gymnasieskolan. I den sistnämnda mofionenhävdas att ett genomförande av förslaget kommer att leda till ett onödigtadministrativt merarbete för den statliga skoladministrationen. Regeringenbör- vid ett bibehållande av SÖ som fillsättningsmyndig-het förlektorstjänsterna - kunna klara av de relativt få besvärsärenden som det kanbli fråga om, menar mofionärerna. Utskottetansluter sig till den av regeringen föreslagna administrafiva förenklingen avifrågavarande tjänsters tillsättning. Med hänvisning till den UbU 1984/85:18 ' 23 sålundaändrade besvärsordningen bör även biträda förslaget attlänsskolnämnderna filisätter lektorstjänsterna. bör såledesbifalla proposition 1984/85:100 i motsvarande del och därjämte avstyrkamofionema 1984/85:2521 och 1984/85:2543 yrkandena 6 och 7. beslutade attlektorstjänsterna i gymnasieskolan tills vidare skulle filisättas som ordinarie(prop. 1981/82:157, UbU 1981/ 82:36, rskr. 1981/82:445). Lektorstjänsternaborde enligt propositionen ses i samband med tjänsteorganisationen i högskolan,varför inga ändringar borde ske i avvaktan på prövningen av förslagen ilärartjänstutredningens betänkande (SOU 1980:3) Lärare i högskolan. Riksdagenhar beslutat om ny arbets- och tjänsteorganisafion för lärare i denstatliga högskolan (prop. 1984/85:57, UbU 1984/85:9, rskr. 1984/85:115). Ibudgetpropositionen behandlas nu frågan om tjänstetyp för lektorer.Föredragande statsrådet erinrar bl. a. om lektorernas betydelse för att hållaundervisningen å jour med den vetenskapliga utvecklingen och därmed bl. a.bidra fill att ge eleverna vikfig sfimulans. Vidare påpekas att enlektorstjänst kan vara den naturliga yrkesmässiga fortsättningen påforskarutbildning. För rekryteringen till forskarutbildningen är detta avbetydelse inte minst för ämnesområden, där den naturliga arbetsmarknaden iövrigt för forskarutbil-dade är begränsad. förordar att lektorstjänsterna i gymnasieskolan även fortsättningsvisskall filisättas som ordinarie. Isyfte att underlätta rekryteringen av lärare till högskolan utan att samtidigtförsvåra för gymnasieskolan att knyta fill sig kvalificerade lärare föreslås ibudgetpropositionen att lektorstjänster skall föras över stat, om de innehas avnågon som är tjänstledig för att uppehålla en annan statHg eller statligtreglerad anställning med förordnande fills vidare utan tidsbegränsning.Därigenom blir det möjligt att återbesätta tjänsterna. Utskottettillstyrker vad i budgetpropositionen har förordats om att lektorstjänsterfortfarande skall filisättas som ordinarie och vad som förordats omöverstatförande av lektorstjänster. Utskottet behandlar i detta avsnitt yrkande 5 imotion 1984/85:1045 (vpk), vari motionärerna tar upp frågan om tillgången pålärare i gymnasieskolan. Motionärerna, som utgår från en bétygsfri intagningtill gymnasieskolan och att alla som önskar det bör kunna bedrivagymnasiestudier, menar att det behövs förstärkningsåtgärder utöver dem somföreslås i budgetpropositionen. Med hänvisning till en ökad lärartillgångföreslås att en samhällskostnadskalkyl bör göras över de kostnader som uppstårför stat och kommun, om lärare går arbetslösa i stället för att göra envärdefull insats genom att fullgöra de uppgifter som de är utbildade för. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet peka på vissa förhållanden. har uppfattat mofionen åsyftar mofionärerna sådan ökad lärartillgångsom betingas av att elevunderlaget minskar. Problem i form av UbU1984/85:18 24 arbetslöshet som kan bli följden härav söker statsmakternaförebygga genom att dimensionera lärarutbildningen på grundval av vad som ärkänt om elevutvecklingen. På grund av en rad svårberäknade faktorer, t. ex.yrkesbenägenheten hos dem som skaffat sig lärarutbildning och konkurrens frånnäringslivet om de färdigutbildade är det i praktiken omöjligt att nå enfullständig överensstämmelse mellan tillgång och efterfrågan på lärare. Härfillkommer att fillgången på lärare kan variera kraftigt från ämnesområde tillämnesområde, vilket är fallet . Den i motionen framställda bilden av engenerellt god tillgång på lärare stämmer inte med verkligheten. På flerayrkesinriktade studievägar råder en besvärande brist på behöriga lärare. Detgäller även de högre årskurserna av den fyraåriga tekniska linjen. Vidare bördet uppmärksammas att lärartillgången ofta varierar starkt mellan olika delarav landet. Utskottet vill erinra om att länsskolnämnden får medgestyrelse för skola att ge övertalig lärare fortsatt förordnande som lärareunder högst en termin (reservlärare). Reservlärare skall i första hand fullgöraundervisning vid skolor i kommunen eller i annan kommun inom området somlänsskolnämnden bestämmer. Till avlönande av reservlärare utgår statsbidragenligt gängse grunder för statsbidrag fill lärare. Syftet med motionen är att knyta arbetslösa lärare tillskolan. I de fall en alarmerande arbetslöshet bland lärare uppstår, bör detenligt utskottets mening ankomma på berörda organ i samhället att föranstaltaom de åtgärder som bedöms vara mest ändamålsenliga. Detta bör vara möjligt utanatt uppdrag ges om en samhällskostnadskalkyl i enlighet medmotionen. Med hänvisning till vad utskottet har anfört i frågan bör riksdagenavslå mofion 1984/85:1045 yrkande 5. Resurser för undervisningen i gymnasieskolan Erfarenheterna av den friareresursanvändningen i gymnasieskolan tyder enligt vad SÖ har redovisat påbrister i fördelningen av förstärkningsresursen. Undervisningen för elever medsvårigheter, en elevgrupp som särskilt uppmärksammades i den proposition (prop.1981/82:14) som låg till grund för beslutet om den friare resursanvändningen,har inte fått ökade resurser. Föredragande statsrådet menar att de nuföreliggande utvärderingsresultaten pekar på att det behövs en tydligaremarkering av målet för den friare resursanvändningen i föreskrifterna fördenna. En målinriktad användning av förstärkningsresursen kan enligt statsrådetfrämjas genom att skolstyrelsen beslutar om en plan med allmänna riktlinjerför resursens användning inom den eller de skolenheter med gymnasieskola somfinns i kommunen. Utskottettillstyrker att en sådan ordning införs . Regeringen föreslår en ökning avresursen för stödundervisning och samordnad specialundervisning. beräknar 15 milj. kr. för detta, vilket innebär att resursen kommeratt uppgå till 0,8 UbU 1984/85:18 25 veckotimmarper klass om 16 eller 30 elever i stället för som 0,65veckotimmar. Imotion 1984/85:731 (fp) yrkande 20 hemställs om avslag på förslaget. Medlenanvänds enligt motionärerna bättre om de i stället får nyttjas för att ökaantalet platser i gymnasieskolan. Utskotteterinrar om vad i det föregående (s. 12) har anförts om ambitionen att beredaalla 16- och 17-åringar plats i gymnasieskolan fr. o. m. nästa budgetår. a.med hänvisning till det ökade behovet av särskilt stöd för vissa elever somförväntas bli följden härav finner utskottet den föreslagnaresursförstärkningen motiverad, varför bör bifallabudgetpropositionen i denna del. Utskottet avstyrker därmed mofion 1984/85:731yrkande 20. I sin föredragning berör statsrådet i korthet densärskilda återföringsresurs som infördes i samband med utvidgningen av systemetmed timreduktioner (prop. 1983/84:40, UbU 1983/84:7, rskr. 1983/84:91). Honöverväger att föreslå regeringen vissa ändringar i reglerna för fördelningen avresursen för att främja en klar prioritering till förmån för i huvudsakskolenheter med alternafiva timplaner. Imofion 1984/85:1045 (vpk) yrkande 6 hävdas att systemet med timreduktion slårsärskilt hårt mot glesbygdsskolor, där det oftare än i de större tätorternasgymnasieskolor är svårt att fylla undervisningsgrupperna. Motionärerna pekarpå minskade valmöjligheter för eleverna vid mindre skolor och mindremöjligheter att välja "smala" ämnen. För att eliminera sådananegativa effekter av systemet med fimredukfioner bör enligt mofionenförevarande anslag filiföras särskilda medel om 115 milj. kr. Utskottethänvisar till den av statsrådet aviserade översynen av reglerna för den s. k.återföringsresursens fördelning. Som utskottet ser det sammanfaller i huvudsakmotionärernas synsätt i vad avser resursens fördelning med vad föredragandestatsrådet har anfört i frågan. Utskottet kan emellertid mot bakgrund av detstatsfinansiella läget inte fillstyrka motionärernas förslag om tillskott avmedel i syfte att avveckla systemet med fimredukfioner. Med defia avstyrkerutskottet bifall fill motion 1984/85:1045 yrkande 6. beslutade under det förra atthelt slopa systemet med självstudietimmar för tvååriga linjer och att slopa tvåav de fem självstu-dietimmarna på de tre- och fyraåriga linjerna (prop.1983/84:100, UbU 1983/84:19, rskr. 1984/85:321). Föredragande statsrådet anförnu att de kvarvarande bör tas bort ur självatimplanerna för de treåriga linjerna. För att skapa ekonomiskt utrymme fördetta bör en motsvarande minskning komma till stånd av resursen för delning avklass eller grupp vid studietekniska övningar för årskurs 1 av de tre- ochfyraåriga linjerna. Genom en allmän föreskrift till fimplanerna bör det emellerfidfortfarande finnas en möjlighet att i årskurs 3 lägga ut högst två veckofimmarsåsom självstudiefid. En på det sättet frigjord resurs bör enligt förslaget UbU 1984/85:18 26 Enligtmotion 1984/85:1045 (vpk) yrkande 7 bör självstudietimmarna slopas utan attmedel för detta tas från andra områden inom skolan med följd att åtgärdernalikväl går ut över utbildningens kvalitet. Motionärerna biträder sålunda interegeringens sätt att finansiera borttagandet av självstu-diefimmarna utan yrkaratt 72 milj. kr. för ändamålet tillförs anslaget. Imotion 1984/85:2822 (m) yrkande 23 anförs att det finns skäl för att viss fid igymnasieskolan anslås till studier på egen hand. Härigenom underlättaselevernas övergång till universitets- och högskolestudier. Självstudierna börplanläggas noga och ingå som en integrerad del av undervisningen. Motionärerna,som finner att även de studietekniska övningarna fyller en viktig funktion,avvisar samfidigt förslaget att minska resursen för dessa. Mot den redovisadebakgrunden förordas i mofionen sådana förändringar i läroplanen att kommunernasjälva kan avgöra om de önskar nyttja självstudier, dela undervisningsgruppereller vidta andra åtgärder som man anser bäst främjar ett gottundervisningsresultat. Motbakgrund av bl. a. den allmänna diskussion som har förts om det ändamålsenligai systemet med självstudietimmar alltsedan dess tillkomst, anser utskottet attdet är angeläget att åtgärder nu vidtas så att föreskrifterna omsjälvstudiefimmar tas bort ur fimplanen. Av statsfinansiella skäl anser sigutskottet emellertid inte kunna föreslå att i enlighet med motion1984/85:1045 förstärka förevarande anslag med särskilda medel för borttagandeav självstudietimmarna. Utskottethar inget att erinra mot att möjlighet fill självstudier ges genom en allmänföreskrift till timplanerna i enlighet med vad som förordas ibudgetpropositionen. Utskottetavstyrker med det anförda motionerna 1984/85:1045 yrkande 7 och 1984/85:2822yrkande 23 och föreslår att biträder regeringens förslag omsjälvstudiefimmar och minskning av resursen för studietekniska övningar. Under innevarande budgetår har ett projekt benämntteknikservice påbörjats. Syftet med projektet är att åstadkomma ett närmaresamarbete .mellan skolor med fyraårig teknisk linje och små eller medelstoraföretag. Projektet stöds av SÖ och styrelsen för teknisk utveckling (STU).Statligt bidrag för verksamheten utgår med sammanlagt 400 000kr. Föredragande statsrådet anser att bidraget i enlighet med förslag av SÖ börökas till . för /86. Enligtmotion 1984/85:2822 (m) yrkande 25 bör projektet i sin helhet finansieras avSTU, varför motionärerna motsätter sig att regeringen anvisar medel förändamålet. Utskottet vill medanledning av mofionsyrkandet peka på följande. Demedel som SÖ disponerar för verksamheten med teknikservice avser den del avverksamheten som är direkt knuten fill skolan. Härigenom möjliggörs ennedsättning av undervisningsskyldigheten med två veckotim- UbU 1984/85:18 27 STU:s medverkan i projektet avser stöd till utvecklingsfondernaför att de bl. a. skall kunna informera småföretagen om möjligheter fillteknikservice. Utskottethar samma uppfattning som föredragande statsrådet i frågan, nämligen attverksamheten är angelägen och att den bör öka i omfattning. Därför avstyrkerutskottet yrkandet. I motion 1984/85:1038 (s) anförs att arbetsmiljönär dålig vid undervisningen i vissa praktiska ämnen. Motionärerna lyftersärskilt fram förhållandena i ämnet maskinskrivning, där stora elevgrupper ochbuller enligt motionen innebär påfrestningar för lärarna. I motionen yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad mofionärerna har anförtom behovet av lägre elevantal i ämnet maskinskrivning m.fl. praktiska ämnen. Utskottet,som i likhet med motionärerna erinrar om att delning av klass i t. ex. maskinskrivningi viss omfattning får ske, inser att arbetsmiljön i nu berört hänseende kanvara besvärande. Utskottet utgår från att skolhuvudmannen vidtar debullerdämpande åtgärder i undervisningslokalerna som bedöms nödvändiga.Utskottet kan emellertid av statsfinansiella skäl inte föreslå attuttala sig för en generell minskning av antalet elever i undervisningsgruppernai nu ifrågavarande ämnen. Utskottet har inhämtat att enbart en förändringinnebärande halvklassundervisning i maskinskrivning medför en ökad kostnad av12-13 milj. kr. Med det anförda avstyrker utskottet motionen. Utskottet behandlar i detta sammanhang yrkande 15 imotion 1984/ 85:1325 (c), vari föreslås att det rekryteringsbidrag om 5 000 kr.per plats i gymnasial lärlingsutbildning som utgår till kommunerna underinnevarande budgetår skall utgå även för /86. Motionärernaberäknar 10 milj. kr. Riksdagenbeslutade i anledning av den s. k. kompletteringspropositionen omifrågavarande bidrag för /85 (prop. 1983/ 84:150 bil. 3, UbU1983/84:30, rskr. 1983/84:415). Utskottet anser att inte nu böruttala sig för fortsatt rekryteringsbidrag för platser i gymnasiallärlingsutbildning. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion1984/85:1325 yrkande 15 i denna del. Föredragande statsrådet anmäler sin avsikt attåterkomma fill regeringen i frågan om tidpunkt för avstämning av antalet eleveri gymnasieskolan. ligger elevantalet normalttill gmnd för beräkning av timunderlaget för hela läsåret. Timunderlaget äravgörande för statsbidragets omfattning. Statsrådet menar att enavstämningstidpunkt mitt i läsåret skulle vara mer rättvisande. Förändringar iden riktningen övervägs inom och bör kunna genomförasfr. o. m. /86. Regeringen begär godkännande av deförändringar som blir följden härav i fråga om kopplingen mellan timunderlagoch statsbidrag. Som utskottet haruppfattat förslaget syftar det fill att förmå skolhuvud- UbU1984/85:18 28 mannen att vid läsårets börjanåstadkomma en sådan organisation i enlighet med bestämmelserna för anordnandeav undervisning att den ligger fast för resten av läsåret. Utskottet anser attdetta är i linje med strävan att nyttja statsbidraget så effekfivt som möjligt.I de fall organisationen på grund av förändringar i elevgruppering blir sådanatt statsbidrag för viss undervisning ej skall utgå bör kommunen - somutskottet ser förslaget -själv bestrida kostnaderna för verksamheten. uppfattning bör förstärkningsresursen i dessa fall inte komma ifråga för att regelmässigt täcka ett bortfall av statlig "basresurs".Utskottet erinrar om vad i det föregående (s. 24) har förordats om en ordningmed planering av förstärkningsresursens användning. Med det anfördatillstyrker utskottet regeringens förslag om vissa förändringar i kopplingenmellan timunderlag och statsbidrag. Läroplansfrågor, försöksverksamhet m. m. På högstadium kannumera också annat språk än tyska eller franska läsas som tillval i en treårigstudiegång. Föredragande statsrådet föreslår att elever som i har studerat ett sådant språk som B-språk ges möjlighet att fortsättastudiet av detta som B-språk i gymnasieskolan, om elevunderlaget ärtillräckligt. erbjuds normalt som nybörjarspråk i gymnasieskolan,s. k. C-språk, franska, ryska, spanska och tyska. Efter medgivande av SÖ får undervisninganordnas även i finska, italienska, kinesiska och portugisiska. föreslår nu att även andra språk än de nämnda - dock ej engelska-skall kunna väljas som C-språk på de tre- och fyraåriga linjerna.