bet · G801SkU42 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottet tar i betänkandet uppelva under den allmänna motionstiden väckta motioner med anknytning tillmervärdeskatten. a. behandlas frågor om filmproducenters skattskyldighet,mervärdeskatten vid återtagande av avbetalningsgods, mervärdeskatten vidoffentlig upphandling samt räntegottgörelse vid restitution av mervärdeskatt.Utskottet avstyrker samtliga motioner. En gemensam borgerlig reservation har avgivits beträffandemervärdeskatten vid offentlig upphandling. 1984/85:377 av () och () I motionen yrkas att begär att regeringenkontaktar övriga nordiska länder för att få en ändring till stånd av den lagsom förhindrar mervärdeskattefri försäljning på nordiska flygplatser. 1984/85:553 (jfr 552) av (vpk) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att kulturprodukter som film, böcker m. m. som införs ilandet för utställningar, festivaler och andra kulturevenemang generellt börundantas från tull och mervärdeskatt. 1984/85:575 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar attturistbroschyrer som utges på främmande språk och som är avsedda för spridningutomlands skall vara befriade från mervärdeskatt. 1984/85:1203 av vall (m) I motionen yrkas att begär att regeringenframlägger förslag om obligatorisk registreringsavgift vid ägarregistrering avbegagnade bilar och att regeringen i samband därmed framlägger förslag omupphävande av mervärdeskatt vid försäljning av begagnade bilar. 1984/85:1212 av () I motionen yrkas att beslutar att 49 § lagen ommervärdeskatt (1968:430) skaU ha följande lydelse: Överstiger----- ------- -- beloppet. Det----------------------- - - rnycket. 1 1984185. ösaml. SkU1984/85:42 2 Står - -- --- löneavgift. Fordran------------------------------- utmätes. I övrigt gäller uppbördslagens (1953:272) bestämmelser omrestitution av skatt, samt såvitt avser skattskyldig för myckel debiterat ochinbetalt belopp som restitueras även ränta, i tillämpliga delar beträffandeåterbetalning av mervärdeskatt. 1984/85:1583 av () och () I motionen yrkas att soin sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om rätt att avräkna ingåendemervärdeskatt vid export av konstnärlig film. 1984/85:1595 av () och () 1 motionen yrkas att hos regeringen anhåller omförslag om ändring av reglerna för mervärdeskatt för offentlig myndighet så attden fria konkurrensen mellan privat och offentlig verksamhet inte hindras. 1984/85:1614 av () 2. att hos regeringen anhåller att företag somförsålt motorfordon och efter köparens konkurs återtagit detta tillåts att vidförnyad försäljning av fordonet få restitution av mervärdeskatteandelen på dentidigare köparens resterande skuld på fordonet, i enlighet rned vad i motionenangivits. 1984/85:1627 av () och (s) 1 motionen yrkas att hos regeringen begär enskyndsam översyn av gällande mervärdeskatteregler vid kommunalegenregiverksamhet kontra utlämnande på entreprenad. 1984/85:1643 av m. fl. 2. att hos regeringen begär förslag omfullständigt slopande av mervärdeskatten på livsmedel i enlighet med vad sortianförs i motionen. 1984/85:2354 av () och () I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omändring av mervärdeskattereglerna vid offentlig upphandling så att de ejförhindrar fri konkurrens och ej bidrar till ökad offentlig egenregiverksamhet. Gällande rätt m. m. I samband med en nordisköverenskommelse om gränshandeln mellan , , ochSverige infördes ett förbud mot skattefri försäljning på flygplatser medundantag av den försäljning som SkU1984/85:42 3 bedrivs i s. k. exportbutiker. Förbudet tog sig uttryck ien bestämmelse i anvisningarna till en ny 2 a § mervärdeskattelagen (1968:430),ML, vari föreskrevs att leverans av vara från annat försäljningsställe påflyplats än exportbutik skall anses ha skett inom landet. 1 utskottetsbetänkande /80:19 betonades att regleringen av flygplatsförsäljningen inteberodde på några svenska önskemål utan på att de övriga nordiska ländernaställt förbudet mot skattefri försäljning som ett oavvisligt krav för att tillmötesgåde svenska önskefnålen beträffande gränshandeln. Med hänsyn till fördelarnamed att få överenskommelsen till stånd ville utskottet inte motsätta sig attden fullföljdes även i den delen som avsåg det nämnda förbudet. Sedan förbudet infördes har utskottet vid flera tillfällenbehandlat frågan om att upphäva förbudet. Senast en motion med ett sådantyrkande behandlades - det skedde - anförde utskottet (SkU1983/84:44): Utskottet vill erinra om att detaktuella förbudet mot skattefri försäljning på flygplatser ingår som en del ien överenskommelse mellan de nordiska länderna om gränshandeln ochövrig försäljning inom . Av ett frågesvar som finansministern lämnaderiksdagen framgår att man tidigare väckt frågan om. enändring av överenskommelsen så att mervärdeskattefri försäljning skulle blitillåten på flygplatserna men att enighet inte kunnat nås om en sådan ändring.Enligt vad utskottet erfarit övervägs inom regeringen att på nytt i lämpligtsammanhang ta upp frågan på det nordiska planet. Någon särskild framställninghärom från sida är därför enligt utskottet inte påkallad, ochutskottet avstyrker följaktligen motionen. Mervärdeskatt och tull vid införsel av vissa varor förkulturella ändamål m. m. 158 § ML föreskrivs attmervärdeskatt skall erläggas till tullmyndighet när skattepliktig vara införstill landet och att tullagen (1973:670), TL, gäller i fråga om skatten omregeringen inte föreskriver annat. Enligt 2 § TL skall vara som införs till tullområdetförtullas. Vid förtullning tar tullmyndigheten ut tull, skatt och annaninförselavgift. I vissa fall får dock varor införas utan att förtullas, bl a.varor som innehas med temporär tullfrihet. Enligt 40§ tullkungörelsen(1973:1014), TK, skall temporär tullfrihet medges bl. a. för vara som införsför tillfälligt bruk vid teaterföreställning eller vid kongress, officiellfestlighet, idrottstävling eller liknande arrangemang av internationellkaraktär. Temporär tullfrihet medges också för varor som är avsedda förutställning eller mässa. Enligt 11 § tullförordningen (1973:979) får regeringenmedge tullfrihet för bl a. vara för kulturellt ändamål. I kraft härav hartullfrihet medgivits för bl. a. film, diapositiv, grammofonskivor och liknandeåskådnings- eller Ijudåtergivningsmateriel, om materielen förtullas förinstitution eller sammanslutning för undervisning, vetenskap eller kultur ochskall användas SkU1984/85:42 4 uteslutande i dess undervisningsverksamhet ellervetenskapliga eller kulturella verksamhet, eller om varan i annat fall visasvara avsedd för undervisningsändamål eller för vetenskapligt eller kulturelltändamål och är av undervisningskaraktär av vetenskaplig eller kulturell karaktär(28 § TK). Enligt 1§ kungörelsen (1973:1015) om frihet från införselavgiftutgår för sådana varor ej heller skatt eller annan införselavgift. Enligt 7§ fjärde stycket ML skallvisningsrätt eller annan rätt till kinematografisk film som avser reklam ellerinformation omfattas av skatteplikten till mervärdeskatt. Annan film fallerutanför mervärdeskatten. Beskattningen sker i form av ingående skatt påframställningskostnaderna. I den proposition som låg till grund för ML anfördedepartementschefen följande angående dessa bestämmelser (prop. 1968:100 s.112): Med generellt undantag frånskatteplikt för nöjesområdet bör följa, att upplåtelse av visningsrätt tillkinematografisk film i princip anses som inte skattepliktig transaktion. Skattskall då inte utgå på de s. k. filmhyror, som erläggs av biograferna och andrasom visar film. Detta bör gälla oavsett filmens art. Dock anser jag i likhetmed utredningen, att skatt skall utgå på reklamfilm och jämförliga filmer, närsådan film tillhandahålls beställaren. Skatt på sådana filmer bör utgå även omtillhandahållandet formellt har karaktär av upplåtelse av visningsrätten tillden beställda filmen. Skatteplikt i dessa fall medför givetvis rätt till avdragför ingående skatt som faller på inspelning m.m. av dessa filmer. behandladeutskottet en motion om befrielse från mervärdeskatt för turistbroschyrer påfrämmande språk avsedda för spridning utomlands. I sitt av godkändabetänkande (1983/84:44) anförde utskottet: Utskottet vill peka på att enleverans till utlandet av broschyrer liksom andra varor är att hänföra tillexport. För en sådan leverans utgår följaktligen ingen mervärdeskatt, men omleveransen görs av ett tryckeri eller annan som är skattskyldig för mervärdeskattföreligger enligt vanliga regler avdragsrätt för den ingående skatten. Omdäremot upphandlingen av broschyrerna sker i av någon som inte ärskattskyldig, t. ex. en sådan turistorganisation som motionärerna nämner,saknas möjligheter till kompensation för den mervärdeskatt som belastarförvärvet av varorna. Detta gäller såväl om leverantören är svensk som omupphandlingen sker genom import och är en naturlig följd av mervärdeskattenskonstruktion. Enligt utskottet är det vidare av värde från likformighets- ochneutralitetssynpunkt att beskattningen har en i princip generell utformning.De skäl motionärerna åberopat motiverar inte ett avsteg härifrån. Utskottetavstyrker därför motionen. SkU 1984/85:42 5 Fr.o.m. upphävdesbestämmelsen om undantag från skatteplikt för begagnad personbil och begagnadmotorcykel. Mervärdeskatt skall således redovisas vid yrkesmässig omsättning avsåväl nya som begagnade personbilar och motorcyklar. Vidare infördes engenerell rätt till avdrag för ingående mervärdeskatt på alla förvärv iverksamhet som avser yrkesmässig försäljning eller uthyrning av personbilareller motorcyklar med undantag av sådana fordon som förvärvas för privat bruk.Köpare som bedriver yrkesmässig försäljning eller uthyrning av personbilar hardessutom . fått rätt till avdrag för s. k. fiktiv skatt vid förvärv frånsäljare som inte är skattskyldiga föromsättningen. Härigenom blirendastmervärdet - handelsvinsten - beskattat. Motivet riksdagsbeslut att införamervärdeskatt på begagnade fordon och medge avdrag för fiktiv skattvid förvärv av sådana fordon var att man ville undanröja de kontrollproblem somdet dittillsvaran-de undantaget från skatteplikten för sådana fordon hademedfört. Syftet var dessutom att skapa neutralitet mellan de olikaverksamhetsformerna inom bilhandeln och bättre förutsättningar att komma tillrätta med den "svarta" bilhandeln (prop. 1978/79:141 s. 70 ff., SkU1978/79:52 s. 42 ff.). Vid 1982/avstyrkte utskottet en motionvari yrkades en omprövning av mervärdeskatten på begagnade bilar (SkU1982/83:43). Frågan om att slopa mervärdeskattenpå mat har under en lång följd av år prövats av skatteutskottet, ofta upprepadegånger under ett och samma . Regelmässigt har yrkanden häromframställts av vpk, men övriga riksdagspartier har motsatt sig en sådanskattedifferentiering. Som ett resultat av behandling under hösten1982 av ett regeringsförslag om höjning av mervärdeskatten tillsattes i januarj1983 en parlamentarisk kommitté med företrädare för samtliga riksdagspartieroch med uppdrag att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att helteller delvis befria livsmedel från mervärdeskatt. Utredningen avvisade tankenpå en sådan skattedifferentiering (SOU 1983:54). Bortsett från vpk-ledamoten ikommittén var detta ställningstagande enhälligt. Vid utskottets behandling av en härefter väckt vpk-motionmed yrkande om befrielse från mervärdeskatt på livsmedel anfördes följande (SkU1983/84:44 s. 14-15): Vid sin ingående prövning av deargument som kunde anföras för och emot en befrielse av mervärdeskatt pålivsmedel fann kommittén au ett utbyte av livsmedelssubventionerna mot en sänktmervärdeskatt på livsmedel skulle innebära en omfördelning till barnfamiljernasoch låginkomsttagarnas nackdel, att såväl subventionerna på vissa baslivsmedelsom mer direkta SkU1984/85:42 6 åtgärder riktade till utsatta grupper var överlägseteffektivare när det gällde att förbättra barnfamiljernas och låginkomsttagarnasekonomiska situation än en differentiering av mervärdeskatten, att en sänktellei; slopad mervärdeskatt på livsmedel, sett som en isolerad åtgärd ochräknat i absoluta belopp, främst skulle komma höginkomsttagarna till del, attbarnfamiljer med en disponibel inkomst . skulle missgynnasav en momsbefrielse både relativt och i absoluta belopp jämfört med hushåll medsamma inkomst men utan barn och att ett system med olika mervärdeskatt pålivsmedel och övriga varor och tjänster skulle skapa betydande administrativaproblem och kostnadsökningar inom såväl statsförvaltningen som näringslivet,försvåra skattekontrollen och öppna nya möjligheter till skattefusk. Även skatteutskottet ställer sig bakom kommitténsställningstagande. Av utredningen framgår f. ö. också att ett borttagande avmervärdeskatten på samtliga livsmedel utom spritdrycker, vin, starköl ochtobaksvaror skulle medföra ett skattebortfall för statsverket om ca 15miljarder kronor eller nödvändiggöra en höjning av mervärdeskattepålägget från23,46 till . Utredningen bestyrker således den uppfattning riksdagenunder en följd av år gett uttryck åt, nämligen att skattetekniska ochstatsfinansiella skäl med betydande styrka talar mot en differentieradmervärdeskatt i enlighet med vpk-förslaget. Utredningen har dessutom enligtutskottets mening bevisat att ett undantagande av livsmedel från mervärdeskattskulle leda till effekter som är fördelningspolitiskt förkastliga. Därmed harvpk:s huvudargument i sammanhanget förfallit. Utskottetavstyrker följaktligen motionen. Återtagande av vara som sålts på kredit mot avbetalning Den tidigare möjligheten tillkontantmässig redovisning av mervärdeskatt vid avbetalningshandel med varor somsålts med förbehåll om återtaganderätt slopades fr.o.m. i sambandmed den slutliga avvecklingen av kontantmetoden. Vid en sådan försäljninginträder numera redovisningsskyldighet för säljaren för den redovisningsperiodfaktura har utställts eller borde ha utställts enligt god redovisningssed. När en vara återtas enligt konsumentkreditlagen (1977:981)eller enligt lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare m. fl.betraktas detta som sista ledet i den ursprungliga försäljningen. Ätertagandetinnebär alltså inte någon omsättning i mervärdeskattesammanhang. Vidåtertagande av en vara som levererats eller senare får säljarengöra avdrag för den andel av mervärdeskatten som belöper på värdet av denåtertagna varan om det kan visas att köparen helt saknar rätt till avdrag föringående skatt för den inköpta varan. Ett återtagande av vara från en köparesom haft rätt till avdrag för ingående skatt berör inte skatteredovisningen hosvare sig säljaren eller köparen. De nyssnämnda reglerna infördes genom beslut (SFS 1983:1052; prop. 1983/84:75, SkU 1983/84:19). Motivet var i huvudsak attkomma till rätta med vissa avarter inom avbetalningshandeln som de tidigare SkU1984/85:42 7 särbestämmelserna gett upphov till samt att åstadkommakonkurrensneutralitet gentemot annan kredithandel med bokföringsmässigskatteredovisning. Dessutom ansågs de nya reglerna innebäraredovisningstekniska och kontrollmässiga fördelar. Som en följd av den nya lagstiftningen har RSV meddelatnya anvisningar på detta område (RSV Im 1984:2). Härav framgår att en återtagenvara, vid den avräkning som sker mellan säljare och köpare vid återtagandet,bör värderas exkl. mervärdeskatt när återtagandet sker från en redovisningskyldigsom haft rätt till avdrag för ingående skatt för inköpet. Sker återtagandetfrån någon som inte haft rätt till avdrag för ingående skatt bör den återtagnavaran värderas inkl. mervärdeskatt. Detta gäller även när ett finansieringsföretagåtertar varan. Om säljaren efter återtagandet fortfarande har en fordranpå köparen och det konstateras att denna fordran är förlorad, har säljaren rätttill avdrag för skatten på det förlorade beloppet. Verksamhet som bedrivs av stateller kommun (även landstingskommun) för att tillgodose eget behov ärskattepliktig om den drivs i bolagsform eller liknande (t. ex. ekonomiskförening). Vidare medför statlig eller verksamhet som bedrivs på annatsätt än i bolagsform (dvs. a. såsom myndighet, förvaltning, institutioneller verksform) skattskyldighet när den avser utåtriktad verksamhet mendäremot inte när den avser statens eller kommunens egna behov. Omsättning mellan olika statliga verk eller institutionerräknas som inåtriktad och anses avse egna behov. Med hänsyn tillkonkurrensneutraliteten i förhållande till enskilda näringsidkare haremellertid föreskrivits i upphandlingskungörelsen att man vid statligupphandling skall ta hänsyn till att leverans från annan statlig myndigheteller förvaltning inte beläggs med mervärdeskatt. Upphandlingskungörelsengäller dock inte för kommunerna. Omsättning som sker mellan stat och kommun eller mellanolika kommuner räknas vanligen som utåtriktad verksamhet. Dock anses verksamhetsom bedrivs i form av ekonomiskt samgående mellan staten och en kommun ellermellan olika kommuner för visst gemensamt ändamål inte som yrkesmässigtbedriven. Med hänsyn till konkurrensen mellan enskilda tvätterieroch i offentlig regi drivna tvätterier utgår endast reducerad mervärdeskatt() när ett tvätteri utför tvätt av textilt gods eller tvätt i förening meduthyrning av det textila godset åt stat eller kommun (SFS 1979:1190; prop.1979/80:57; SkU 1979/80:19). (Fi 1971:05) har tidigareaviserat en kartläggning av den kommunala verksamhet där mervärdeskatten kansnedvrida konkurrensförhållandena. SkU1984/85:42 8 Ränta vid restitution av mervärdeskatt Bestämmelsen om återbetalning avmervärdeskatt återfinns i 49 § ML. För olika fall föreskriver paragrafen attlänsstyrelsen skall återbetala skatt. a. gäller att skallåterbetala det överskjutande beloppet när den skatt som en skattskyldig harbetalat för viss redovisningsperiod överstiger skatten enligt beslut omfastställelse av skatt. Vidare skall uppbördslagens bestämmelser om restitutionav skatt i tillämpliga delar gälla beträffande återbetalning av mervärdeskatt.Enligt ett regeringsrättsavgörande (R75 1:49) är dock inte uppbördslagensbestämmelser om ränta tillämpliga vid restitution av mervärdeskatt. Någon räntautgår således inte på det återbetalade beloppet. I motion 377 av (båda c) yrkas att regeringen kontaktar övriga länder för attfå till stånd lättnader i förbudet mot skattefri försäljning på nordiskaflygplatser. Motionärerna kritiserar det förhållandet att butiker som ärbelägna i flygplatsernas transithallar inte kan erbjuda utomnordiska besökaremöjlighet att göra mervärdeskattefria inköp, vilket är möjligt i andra butiker. Som framgår av den nyssnämnda redogörelsen har utskottettidigare ställt sig positiv till tanken att genom förhandlingar söka åstadkommalättnader i förbudet, om detta låter sig göra utan att det nordiskagränshandelsavtalet äventyras. Enligt vad utskottet erfarit har rnari underhösten och vintern från svensk sida tagit upp frågan med övriga nordiska ländermen utan nämnvärt resultat. Utskottet förutsätter att man på nytt och ilämpligt sammanhang aktualiserar frågan på det nordiska planet. Eftersom fråganär föremål för regeringens uppmärksamhet är någon särskild framställning frånriksdagens sida enligt utskottet inte påkallad, och utskottet avstyrker följaktligenmotionen. Mervärdeskatt och tull vid införsel av vissa varor förkulturella ändamål m.m. (vpk) begär i motion553 - med hänvisning till motion 552 - att uttalar attkulturprodukter som införs till landet för utställningar, festivaler och andrakulturevenemang generellt bör undantas från mervärdeskatt och tull. Härigenomskulle man enligt motionären undvika att staten tar ut mer i form av tull ochmervärdeskatt än de statliga bidrag som utgår i dessa sammanhang. Enligt utskottetsuppfattning ger gällande bestämmelser - en redogörelse SkU1984/85:42 9 härom återfinns i inledningen till detta betänkande -fullgoda möjligheter till tullfrihet resp. temporär tullfrihet för filmer m. m.som införs till landet för att användas i kulturella sammanhang. Som ocksåframgår av den nämnda redogörelsen utgår i dessa fall inte heller någonmervärdeskatt. Av motiveringen till yrkandet torde framgå att motionenaktualiserats av ett enskilt fall som - enligt vad utskottet erfarit - ännuinte avgjorts i högre instans. Vad som förekommit i detta ärende påkallarenligt utskottets uppfattning inte ändringar i nuvarande regler. På grund häravavstyrker utskottet motionen. Export av konstnärlig Fdm I motion 1583 av ochIngrid (båda m) yrkas att ingående mervärdeskatt skall kunna avräknasvid export av konstnärlig film. Motionärerna jämför med reklamfilm, därfilmproducenten kan avräkna ingående mervärdeskatt vid försäljning av filmen.De hävdar att det finns en efterfrågan utomlands på svenska naturfilmer, ochdet är enligt deras mening angeläget att undvika att belasta exporten härav medkostnader. Enligt vad utskottet erfarit avsermervärdeskatteutredningen att i ett kommande betänkande ta upp frågor som rörbeskattningen av filmproduktion. Utskottet förutsätter att även den fråga sommotionärerna aktualiserat tas upp i detta sammanhang och avstyrker i avvaktanpå utredningens förslag motionen. m. fl. (c) yrkar imotion 575 att mervärdeskatten slopas på turistbroschyrer på främmande språk,avsedda för spridning utomlands. Enligt motionärerna anlitar regionalaturistorgan och kommunala turistbyråer ofta tryckerier utomlands beroende påatt dessa kan erbjuda priser som understiger de svenska med ett belopp sommotsvarar mervärdeskatten. De anser att den förordade åtgärden skulle bidratill att stärka sysselsättningen i svenska tryckerier som har ett lågtkapacitetsutnyttjande. Utskottet har tidigare avstyrkt ett liknandemotionsyrkande med hänsyn till att ett sådant avsteg från beskattningensgenerella utformning på detta område inte kan anses motiverat. Utskottetvidhåller denna uppfattning och avstyrker motionen. () yrkar i motion1203 att mervärdeskatten vid försäljning av begagnade bilar slopas. Motionärenanser att mervärdeskattereglerna medfört att handeln med begagnade bilar i storutsträckning kommit att konstrueras som försäljning mellan enskilda bilägare.Han anser att en SkU1984/85:42 10 obligatorisk registreringsavgift vidäganderättsöverlåtelsen av en begagnad bil skulle vara att föredra. Motivet bakom riksdagsbeslut att införamervärdeskatt på begagnade fordon och införa rätt till avdrag förfiktiv skatt vid förvärv av sådana fordon var att man ville undanröja dekontrollproblem som det dittillsvarande undantaget från skatteplikten försådana fordon hade medfört, bl. a. därigenom att många bilförsäljare fick enblandad verksamhet, dvs. till en del skattepliktig och till en del skattefri.Syftet var dessutom att skapa neutralitet mellan de olika verksamhetsformernainoin bilhandeln och bättre förutsättningar att komma till rätta med den svartabilhandeln. Såvitt utskottet kan bedöma har dessa syftemål med lagstiftningen ihuvudsak tillgodosetts, och utskottet finner därför inte skäl att förordaändringar av reglerna. Utskottet avstyrker följaktligen motionen. kommunisternaåterkommer i motion 1643 med ett yrkande om befrielse från mervärdeskatt pålivsmedel. Yrkandet motiveras, nu liksom tidigare, med att mervärdeskatten pålivsmedel i särskilt hög grad belastar låginkomsthushåll, som enligt motionärernasmening måste lägga en större andel av sina utgifter på matinköp. Utskottet har vid upprepade tillfällen,ofta under ett och samma , avstyrkt yrkanden av sammainnebörd som det nu aktuella. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning attyrkandet av bl. a. statsfinansiella och fördelningspolitiska skäl inte börbifallas och avstyrker således motionen i denna del. I mofion 1614 yrkar () att företag som försålt motorfordon med återtaganderätt och efter köparenskonkurs återtagit fordonet skall, vid förnyad, försäljning av fordonet, fårestitution av mervärdeskatteandelen på den tidigare köparens resterande skuldpå fordonet. Motionären gör gällande att det säljande företaget inte har rätttill avräkning om återtagandet sker i samband med konkurs utan endast i andrafall. Denna ordning innebär enligt motionären att seriöst arbetande återförsäljarei bilbranschen drabbas av stora förluster.