bet · G801JoU11 · 1984-12-31 00:00:00 — Det kan t. ex. uppstårtillfälliga majoriteter i för sådana ingrepp när starkaexploateringsintressen gör sig gällande. Utskottet delar därför den i motion1983/84:849 framförda uppfattningen att det finns anledning att övervägaförstärkt legalt skydd mot exploatering av nationalparker, naturreservat ochnaturvårdsområden. Som sägs i motionen bör för nationalparkernas del ettgrundlagsskydd övervägas. Härigenom skulle bl. a. redovisningen inför väljarnasäkras innan ett övergrepp görs. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande grundlagsskydd för nationalparker att med bifalltill motion 1983/84:849 yrkande I hos regeringen hemställer om utredning ochförslag om förstärkt legalt skydd för nationalparker, med inriktning pågrundlagsskydd för nafionalparkerna, Skyddför fjällvärlden, nya nationalparker m. m. (mom. 35) LarsErnestam (fp) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s, 26börjar med "Vad beträffar" och på s, 27 slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse: mofion 1983/84:902 anförs finns i fjällväriden landets mest värdefullanaturområden med bl. a. högalpina glaciärområden, högproduktiva älvdalar ochhedområden med stora botaniska värden. Området är genom sin storlek, sinrelativa orördhet och sina naturvärden unikt i . Fjällvärden erbjuderockså utomordentliga rekreations- och turistvärden såväl sommar- somvintertid. Fjällområdet är också en bas för rennäringen. JoU 1984/85:11 39 På olika sätt har statsmakterna sökt skyddafjällvärlden mot exploatering, bl. a. genom riktlinjer för den fysiskariksplaneringen. I praktiken har det visat sig att skyddet inte varittillräckligt hållbart. De ingrepp som gjorts i nationalparkerna t. ex. visaratt exploateringsintresset ofta väger tyngre än skyddsintresset. Riktlinjerna iden fysiska riksplaneringen har visat sig tänjbara så snart de ställts motkonkreta företagsekonomiska krav från bl. a. skogsbruket. Utskottet anser motangivna bakgrund att det är nödvändigt att ge det svenska fjällområdet ettbättre och mera varakfigt skydd mot exploatering. Efter detta principiellaställningstagande, som utskottet föreslår att ger regeringen tillkänna, övergår utskottet till att behandla motionärernas förslag i övrigtangående skyddsåtgärder i fjällområdet. Vadförst gäller den nuvarande delar utskottetmotionärernas uppfattning att denna delvis är så exploaterad att den inte kanfylla de krav som måste ställas på en nationalpark. När det gäller utskottetsprincipiella inställning till exploatering av nationalparker hänvisar utskottettill sina uttalanden i betänkande 1979/80:39. I detta av godkändabetänkande framhöll utskottet bl. a. att den allra största restrikfivitet måsteiakttas när ingrepp i nationalparker aktualiseras. När det gäller Stora Sjöfallethar betydande exploatering redan ägt rum, vilket gör att delar avnationalparken kan sägas vara ett objekt med särskilt stortskyddsvärde från naturvårdssynpunkt. Eftersom nationalparksinstitutet enligtutskottets mening bör reserveras för sådana särskilt skyddsvärda objekt, delarutskottet motionärernas uppfattning att börupplösas och att de inte exploaterade delarna bör överföras till Sareksnationalpark respektive till en nyinrättad nationalpark i . Riksdagenbör hos regeringen anhålla om ett förslag till sådana åtgärder. Imofionen förordas också nya nationalparker inom Sjuanjaområdet och inomTaavavuomaområdet. Dessa båda områden har uppenbariigen mycket stortskyddsvärde från naturvårdssynpunkt och tillhör båda de europeiska våtmarkersom det är särskilt angeläget att bevara. Särskilt när det gäller villutskottet understryka vikten av att detta område, som f. n. endast är klassatsom fågelskyddsområde, möjligt erhåller ett effektivare skydd motexploatering i form av skogsavverkning m. m. Ilikhet med motionärerna anser utskottet att frågan om inrättande avnationalparker i de båda områdena nu bör prövas. Närdet gäller Taavavuoma bör framhållas att områdets botaniska värden är utomordentliga.Att det i området finns mycket känsliga palsmyr-områden och ett ytterstvärdefullt fågelliv har i andra sammanhang också understrukits. Rogenområdetär ett särpräglat naturområde i den södra delen av fjällvärlden. Det saknarmotsvarighet i bortsett från angränsande områden i . I områdetfinns glesa urskogsartade barrskogar och JoU1984/85:11 40 Av särskilt intresse är s. k. rogenmorän,drumlinisering och rullstensåsar. Det är också en tillflykt för hotadedjurarter. Rogenområdet är f. n. naturreservat. Dock är det angeläget att det,eftersom det hör till det mest unika och storslagna i landet, ges högstaskyddsvärde, dvs. att det avsätts som nationalpark. Vad utskottet här anfört med anledning av motion1983/84:902 yrkandena 1 4 och 6 bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 3 5 bort ha följandelydelse: 3. beträffandeStora Sjöfallets nationalpark attriksdagen med anledning av motion 1983/84:902 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 4. att riksdagenmed anledning av motion 1983/84:902 yrkandena 24 hos regeringen begär förslagom inrättande av nya nationalparker i , Taavavuoma och Rogenområdet, 5. att riksdagenmed anledning av motion 1983/84:902 yrkande 6 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet i övrigt anfört om skydd för fjällvärlden, Skydd för urskogar m. m. (mom. 6) () anser att delsden del av utskottets yttrandepå s. 27 som börjar med "I anslutning" och slutar med"åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i mofion 1983/84:902 framförda åsiktenatt gammelskogens situation är ytterst allvarlig Anspråken från skogsbruket ärstora. Inventeringarna är tidsödande och görs med knappa resurser. Resursernaför att skydda områdena genom att bilda naturreservat är alltför små. Det finnsuppenbara risker att också merparten av de små rester som finns kvar av gammelskogenkommer att försvinna medan naturvården inventerar och väntar på bättre anslag.Därför måste samtliga kända sådana områden ges ett tillfälligt skydd motavverkning i enlighet med vad tidigare föreslagit. Det är därför nödvändigt att inventeringarna kanfullföljas och åtföljas av ett ambitiöst bevarandeprogram. Det är ingetdrastiskt krav att några promille av vår skogsmark bevaras. Ett sådantbevarandeprogram kommer givetvis att dra kostnader, särskilt för att betalaskogsägarna för att de låter skogen stå kvar. Med tanke på den betydelsegammelskogen har också för skogsbruket är det rimligt att skogsbruketkollektivt finansierar bevarandeprogramemt. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen uttalar sig för att urskogsinventeringen påskyndas och att ettbevarandeprogram utarbetas och genomförs. Åtgärder bör vidtas för attavverkning av sådana skogar ej skall förekomma i avvaktan på inventeringen. Detfår ankomma på regeringen att lösa uppkommande ersättningsfrågor i samråd medbl. JoU 1984/85:11 41 Genom utskottets ställningstagande tillgodoses även motion1983/84:849 yrkande 2 i motsvarande del. de/5utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffandeskydd för urskogar m. m. att medanledning av motion 1983/84:849 yrkande 2 i motsvarande del och motion1983/84:902 yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Skyddför domänreservat och privata reservat (mom. 7) (vpk) anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Frågan om" och på s. 28 slutar med "vidareåtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottetanser det angeläget att befintliga domänreservat och privata reservat ges ettlegalt skydd. Dessa utgör, som framhålls i motion 1983/ 84:849, en frånnaturvårdssynpunkt mycket värdefull tillgång. De ekonomiska resurserna för attbilda nya naturreservat är emellertid begränsade. Utskottet anser därför attfrågan om överförande av mark från domänfonden till naturvårdsfonden på nyttbör aktualiseras. Särskilt skyddsvärda områden kan vid tillämpningen av ettsådant system överföras till naturvårdsfonden utan ersättning och således utanatt belasta statsbudgeten. Det bör ankomma pä regeringen att i en propositiontill lägga fram förslag om överförande av domänverksmark i enlighetmed av utskottet angivna riktlinjer. Vad utskottet anfört med anledning avmotion 1983/84:849 yrkande 2 i nu berörd del bör ges regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffandeskydd för domänreservat och privata reservat att medanledning av motion 1983/84:849 yrkande 2 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Vissaersättningsfrågor m. m. (), (), (), (), () och ()anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 28 sombörjar med "Till den" och slutar med "1983/84:1303" bort haföljande lydelse: Utskottetvill i anslutning till motionen framhålla att det av bl. a. naturvårdsverketsanslagsframställning klart framgår att anspråken på säkerställande av nyanaturvårdsobjekt vida överstiger de ekonomiska ramar som anvisats och som iframtiden rimligen kan komma i fråga för detta ändamål. Härav följer attambitionsnivån i naturvårdsarbetet och finansieringsformerna måste bli föremålför en grundlig omprövning. JoU1984/85:11 42 motionärerna anfört bör en noggrann prioritering avnaturreservaten göras så att dessa ryms inom tillgängliga, samhällsekonomisktmotiverade, ramar. Det bör ankomma på regeringen att i samband med budgetbehandlingenta upp dessa frågor till övervägande och redovisa resultatet härav förriksdagens prövning. I anslutning till övriga synpunkter i motionen villutskottet understryka det angelägna i att reservatsärenden m. m. inte onödigtvisdrar ut och att framför allt ersättningsfrågorna behandlas med störstamöjliga skyndsamhet. I förarbetena till 33 § NVL har för övrigt gjortsuttalanden som överensstämmer med motionärernas önskemål härvidlag. Vad utskottet anfört med anledning av motion 1983/84:1303bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 8bort ha följande lydelse: 8. beträffande vissa ersättningsfrågor m. m. attriksdagen med anledning av motion 1983/84:1303 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Strandskydd (mom. 10) , och (allam) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 29 som börjarmed "Som framgår" och slutar med "avstyrks således" bort haföljande lydelse: Utskottet vill för sin del framhålla att det givetvis ärangeläget att ha ett väl fungerande strandskydd. Det finns emellertid framförallt vid våra insjöar, men även i kustområdena stora arealer vilkasbeskaffenhet gör dem olämpliga eller svårtillgängliga för friluftsliv. Man kanmot angiven bakgrund ifrågasätta om det varit rationellt att göra strandskyddetgenerellt för att sedan överlåta till länsstyrelser att medge dispens förområden som är utan intresse för det rörliga friluftslivet, med den belastningdetta innebär för byggnadslovgivningen. Enligt utskottets mening fungerade detidigare reglerna, som innebar att länsstyrelserna förordnade om strandskydd ide områden där detta ansågs erforderligt, på ett smidigare och mindrebyråkratiskt sätt än de nuvarande. Utskottet delar därför motionärernasuppfattning att erfarenheterna av den genomförda lagändringenbeträffande strandskydd talar för att man går tillbaka till den tidigareregleringen av skyddet. bör begära att regeringen i angivet syftelägger fram förslag till ändring av naturvårdslagens bestämmelser omstrandskydd. Genom utskottets ställningstagande fillgodoses i första handmofion /84:927 och fill stor del även motion 1983/ 84:1843. dels utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse: 10. beträffande strandskydd attriksdagen med bifall till motion 1983/84:927 och med an- JoU 1984/85:11 43 ledningav motion 1983/84:1843 hos regeringen anhåller om förslag till ändring avnaturvårdslagens bestämmelser om strandskydd i enlighet med vad utskottetanfört, Skogsbruketshänsyn till naturvärden m. m. (mom. 12 b) (vpk) och () anser att delsden del av utskottetsyttrande på s. 32 som börjar med "I anslutning" och slutar med"yrkande 12)" bort ha följande lydelse: Ianslutning fill mofionerna 1983/84:849 och 1983/84:902 vill utskottet framhållaatt det finns klara motsättningar mellan å ena sidan naturvårdens ochkulturminnesvårdens intressen och å andra sidan de åtgärder som vidtas för attavveckla 5:3-skogarna. Prognoser utarbetade på grundval av skogsmyndigheternasegna inventeringar och planer visar att avvecklingsprogrammet kan få mycketallvarliga följder för naturen. I de södra delarna av landet har man bl. a.från naturskyddsorganisafionernas sida dragit slutsatsen att mellan enfjärdedel och hälften av alla lövskogar är i farozonen. De berörda områdenahar marginell betydelse för skogsbruket men utgör ofta refugier för både djuroch växter, varav många sällsynta arter. Ett konsekvent genomförande av5:3-programmet, med dessa ensidiga satsning på barrskog, kan leda till en utarmningav landskapet. Mot angivna bakgrund ansluter sig utskottet till kraven i debåda motionerna på en uppföljning och kartläggning av hur naturvårdsintressenapåverkas av programmet i fråga. Utskottet förutsätter att kompletterande bestämmelserutfärdas så att väsenfiiga naturvårds- och kulturminnesvårdsintressen ejkommer till skada. (ie/i-utskottetshemställan under 12 b bort ha följande lydelse: 12. b) att med anledning av motion1983/84:849 yrkande 4 och 1983/84:902 yrkande 12 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Skogsbruketshänsyn till naturvärden m. m. (mom. 12 d och e) LarsErnestam (fp) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 31 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "(yrkande 10)"bort ha följande lydelse: Somframhålls i mofion 1983/84:902 är det nödvändigt att skogsbruket tarfillräcklig hänsyn fill bl. a. naturvårdens krav. Sådan hänsyn kan innebäraatt de mest radikala metoderna inte används i områden med särskilda natur-eller friluftslivsvärden, att hyggenas storlek begränsas, att man låter bli attavverka i vissa känsliga områden, att ursprungliga skogstyper bevaras m. m. I skogsvårdslagen finnsbestämmelser om naturvårdshänsyn. JoU 1984/85:11 44 geratt skogsbruket måste bedrivas under vissa restriktioner. De begränsningar mankunnat göra med hänvisning till skogsvårdslagen har dock varit få och av ringaomfattning. Så snart som konflikter uppstått mellan skogsbruket och naturvårdenhar frågan om insatser enligt naturvårdslagen aktualiserats. Sådana insatserborde inte vara nödvändiga om intenfio-nerna bakom skogsvårdslagensbestämmelser fått fullt genomslag. Bristen på pengar har sedan gjort att maninte kunnat skapa naturreservat i tillräcklig omfattning. Detta innebär att deåterstående resterna av naturskogar, urskogar och andra värdefulla områdensnabbt håller på att försvinna. Detär därför nödvändigt att snabbt fä till stånd en utvärdering av bestämmelsernaom naturvårdshänsyn och att en skärpning av bestämmelserna kommer till stånd.Det behöver inte nödvändigtvis innebära ändringar i paragraferna iskogsvårdslagen. Snarare gäller det de förordningar och föreskrifter som utfärdasutifrån lagen. Det bör påpekas att de inskränkningar i skogsbruket som härdiskuterats är av den karaktären att någon ersättning till markägaren inteskall utgå. Den nu flytande gränsen för när ersättning skall utgå måstepreciseras. Om mer omfattande inskränkningar krävs får reservatsbildning ske. Utskottetansluter sig således till yrkandet i motion 1983/84:902 om en utvärdering ochskärpning av bestämmelserna om naturvårdshänsyn i skogsbruket och föreslår attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet i dettahänseende anfört. delsden del av utskottets yttrande på s. 33 sombörjar med "Återstående yrkanden" och slutar med"1983/84:902" bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer i yrkandet i motion 1983/84:902 att skogsbruket självt bör finansiera naturvårdsinsatser som i ett långsiktigt perspektiv är till nytta också för skogsbruket. Utskottet föreslår att i ett utta lande till regeringen ansluter sig till denna princip. (lika med utskottet)_ tillskogsbruket). dels utskottets hemställan under 12 d och e bort haföljande lydelse: 12. d) att med anledning av motion 1983/84:902yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, e) att medanledning av motion 1983/84:902 yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 9.översyn av naturvårdslagen m. m. (mom. 14) LarsErnestam (fp) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 34som börjar med "Utskottet behandlade" och på s. 35 slutar med"1983/84:902" bort ha följande lydelse: JoU 1984/85:11 45 Utskottet delar motionärernas åsikt attnaturvårdslagen i vissa avseenden är otillräcklig och att det nu är tid för enallmän översyn av lagen. Översynen bör utföras i huvudsak enligt de riktlinjersom anges i motion 1983/84:902. a. bör utgångspunkten vara att man inaturvårdslagstiftningen samlar regler om naturvårdshänsyn i alla verksamhetersom påverkar naturen. I avvaktan på en sådan översyn bör, som motionärernaföreslagit, sådana ändringar i lagen göras att direkt hosregeringen kan initiera skyddsåtgärder för värdefulla naturområden, oberoendeav vederbörande länsstyrelses ställningstagande. t/e/s utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse: 14. beträffande översyn av naturvårdslagen m. m. att med bifalltill mofion 1983/84: 902 yrkande 15 hos regeringen hemställer om översyn av ochändring i naturvårdslagen i enlighet med vad utskottet anfört. LarsErnestam (fp) anför: I vårt land finns totalt 67 miljoner ha våtmarkerav olika slag som inte ger någon direkt produktiv avkastning för jord- ochskogsbruket. Dessa områden är ekologiskt sett av utomordentligt stor betydelse.De spelar stor roll för vattenbalansen och som ostörda områden för djur ochväxter. De bidrar också i hög grad till omväxlingen i landskapet. Genomnya tekniska landvinningar har våtmarkerna efter hand blivit intressanta förolika typer av exploatering, såsom skogsbruk, torvtäkt och s. k.energiskogsodling. Motdenna bakgrund är det viktigt att skyddet av våtmarkerna ägnas den störstauppmärsksamhet och att naturvårdsintressena kommer in på ett tidigt skede i denfysiska planeringen. Medhänsyn till pågående våtmarksinventeringar och till att frågan omtillståndsplikt för skogsdikning m. m. nu övervägs i har jaginte ansett det nödvändigt att föreslå något riksdagsinitiativ i frågan. Jagvill dock understryka det angelägna i att våtmarksinventeringen fullföljs ochatt tillräckliga resurser anvisas för ändamålet. och (båda c) anför: Frågan om åretruntbemanning avGotska Sandön och är utomordentligt viktig från en rad olikasynpunkter. I motion 1983/84:1770 har utförligt redovisats alla debetydelsefulla funktioner som utförs av JoU1984/85:11 46 tillsynspersonalen på de både öarna. Det kan gällabevakning av djur- och växtliv, väderobservationer, oljeutsläpp, brandskydd,sjösäkerhetsfrågor och mycket annat. I förhällande fill andra stater kan ettåretruntboende ha särskild betydelse vid förhandlingar om gränsdragningsfrågorm. Med hänsyn till den positiva grundtonen i jordbruksministerns frågesvarhar vi för dagen inte ansett det nödvändigt att förorda någon framställningi bemanningsfrågan. Vi utgår från att regeringens positiva inställning tillfortsatt åretruntbemanning också innebär att erforderliga medel kommer attanvisas för ändamålet.