bet · G801KrU7 · 1984-12-31 00:00:00 — Denregionala musikorganisationen för regional indelning Landstingen skall enligt propositionen i egenskapav nya huvudmän för verksamheten vid regionmusiken och den regionala delen avrikskonsertverksamheten själva avgöra vilken regional indelning som är lämphg.De nya huvudmännen skall själva besluta i vilka former samverkan skall ske.Staten bör enligt propositionen träffa en särskild överenskommelse med Stockholmsläns landsting, som inte berörs direkt av omorganisationen. Samtidigtsom det i propositionen understryks att, som angetts, de nya huvudmännensjälva får avgöra vilken regional indelning som är lämphg redovisas flera -enligt utskottets mening tungt vägande - skäl för att man väljer en regionalindelning som bygger på samverkan över länsgränserna. Det redovisas fleraexempel på sådan samverkan som sker eller planeras. I två exempel, som avserVästsverige och , samverkar landsting och primärkommuner. Itvå motioner, 6 (c, fp) och 11 (s), lämnas liksom i propositionen redovisningför den samverkan som sker inom Stiftelsen Västsvensk musikverksamhet.Stiftelsens uppgift är att utveckla och främja samarbetet kring musikfrågor ivästra . , läns landstingoch står som stiftare medan äradjungerat i stiftelsens styrelse. Imotiveringen till motion 6 spåras en oro för att det pågående, väl fungerandesamarbetet på musikområdet i västra skulle äventyras om förslaget ipropositionen genomförs. Utskottet anser att det inte finns fog för en sådanoro. Propositionen, som utskottet biträder i denna del, ger klart uttryck föruppfattningen att ett samarbete av aktuellt slag bör både få fortsätta ochvidareutvecklas och det föreslås inte några begränsningar då det gäller enregions storlek eller - som närmare berörs i det följande - formerna KrU 1984/85:7 11 församverkan mellan olika huvudmän. Motionens syfte får enligt utskottets meninganses tillgodosett. I den andra motionen, nr 11, framställs ett merövergripande yrkande, som behandlas i ett följande avsnitt (s. 17). Detär, understryks det i motion 8 (c), angeläget att inte ställsutanför den föreslagna regionaliseringen och att utvecklingen inom det friamusiklivet främjas i länet. Propositioneninnebär att staten skall behålla ansvaret för såväl regionmusikavdelningen iStockholm som rikskonsertverksamheten i och att en särskildöverenskommelse skall träffas mellan staten och i länet omutnyttjandet av de statliga musikresurserna inom område. Detunderstryks att även om inte kommer att ha ansvaretsom huvudman för en egen regional musikorganisation har ettfortsatt ansvar för att länets musikbehov tillgodoses, att de statligamusikresurserna i länet utnyttjas för detta ändamål och att arrangörerna inomlänet kan göra detta på samma villkor som kommer att gälla för landet i övrigt. Ianslutning till detta uttalande och med anledning av vad som anförs i dennämnda motionen kan utskottet konstatera att det innebär särskilda problem atttillgodose musiklivets behov i ett län med den struktur har meden mycket stark befolkningskoncentration i delar av länet. I linje med detsynsätt som präglar propositionen måste det emellertid ankomma på det enskildalandstinget att pröva hur problemen skall lösas. Utskottet anser att det inteär påkallat med något särskilt riksdagsuttalande med anledning av motionen idenna del (yrkande 9). Utskottetvill här starkt understryka vad som anförs i propositionen om att det kan varaviktigt att de oHka enheterna inom den nya organisationen får möjlighet attverka även utanför den egna regionen. Det är därför angeläget att undvikalikriktning när det gäller enheternas musikaliska profil och användningsområde.De ohka enheterna bör inte stöpas i samma form. De bör inriktas på attkomplettera varandra, anförs det i propositionen, så att de kan delta i ettbrett och varierat utbyte av konserter och musikupplevelser inom en större delav landet, ibland t. o. m. hela landet. Denna fråga hänger nära samman med bl.a. möjligheterna att få till stånd en väl utvecklad turnéverksamhet, något somdock i hög grad är en resursfråga. Isenare avsnitt i detta betänkande kommer utskottet att ytterligare behandlasamverkansfrågor på det regionala planet. En regional musikpolitisk planering som utgår frånmusiklivets totala situation inom regionen bör enligt propositionen göras. Iplaneringen bör beaktas att den nya regionala organisationen byggs upp för attfullfölja regionmusikens uppgifter på det regionala planet och den regionaladelen av Rikskonserters verksamhet. Att planeringen utgår från musiklivets totala KrU 1984/85:7 12 situationinnebär emellertid att den bör ha betydligt vidare syften. a. bör denklargöra situationen om behovet av insatser för frilansande musiker och förarrangörsverksamhet. Följandefem regionala ensembler, nämligen de nuvarande musikavdelningarna i ,, , och, som tidigare angetts, , börtillsammans med den statiiga musikkåren i få ansvaret för atttillgodose behovet av tjänstemusik för försvarets myndigheter inom var sinräjong, anförs det i propositionen. a. till vad som anförs i motion 5 (fp) vill utskottet starktunderstryka att det är viktigt att en musikpolitisk planering kommer till ståndsom ger en total bild av musiklivet i regionen. Som framhålls i propositionenär ett viktigt skäl för den föreslagna omorganisationen att denna skall gebetydhgt bättre förutsättningar än för en självständig och heltäckandemusikpolitik. Man måste därför uppmärksamma även det rika musikliv som finnsutanför den ram som statiiga, primärkommunala och landstingskommunala insatserger. Utskottet vill utöver vad som,anges i propositionen i sammanhangetsärskilt peka på att man både vid planeringen och vid den inventering somföregår denna måste beakta den omfattande musikverksamhet som bedrivs avsvenska kyrkan och av de fria trossamfunden, i många fall utan direktanknytning till gudstjänstverksamheten. I likhet med vad som på olika sättkommer till uttryck i propositionen finner utskottet anledning att här ocksåpoängtera att syftet med den regionala musikpolitiska planeringen skall varaatt musiklivet i dess helhet och inte bara den sektor där staten nu överlåteransvaret skall stimuleras och vidareutvecklas. Utskottet anser att det inte ärerforderligt med något särskilt riksdagsuttalande med anledning avmotionsyrkandet (yrkande 4). Dethandhngsprogram som utarbetas inom de olika landstingen bör innehålla klaramusikpolitiska prioriteringar, anförs det i propositionen. Arbetet påprogrammet bör utgå från en kulturpolitisk helhetssyn och ha som mål attutveckla ett musikliv som fungerar för människor i olika miljöer och med ohkalevnadsvillkor. a. av detta skäl bör musikutbudet präglas av bredd ochmångfald. Utskottet ställer sigbakom dessa uttalanden. Utskottet vill emellertid tillägga att det synsätt sompräglar propositionen visar att den musikpolitiska planeringen också måstebygga på att musiklivet skall stå på en kvalitetsmäs-sigt hög nivå. Ansvaret föratt kvalitetsaspekter i musikhvet tillgodoses i regionerna åvilar huvudmännenoch det är av vikt att denna fråga uppmärksammas vid de föreståendeförhandhngarna med landstingen. Utskottet vill peka på att, somframhålls i propositionen, det bl. a. beträffande det konstnärligautvecklingsarbetet måste bli fråga om ett delat ansvar och ett nära samspelmellan den regionala och centrala nivån. Att den centrala musikinstitutionensom skall skapas får stor betydelse för att kvahtetsaspek-terna skall tillvaratasi musiklivet kommer att beröras i det följande. Då det gäller det bidrag somskall utgå av statliga medel till de nya KrU 1984/85:7 13 huvudmännenfinns skäl framhålla att medlen är avsedda att användas för engagemang avmusiker på professionell nivå och till kostnader för viss annan personal. fall i ett inledande skede kommer f. ö. medlen att i betydandeutsträckning vara bundna genom de förpliktelser som huvudmännen kommer att fååta sig gentemot musiker och andra personer som är anställda inomregionmusiken och Rikskonserter. Under hänvisning till det anförda anserutskottet att syftet med motion 5 är tillgodosett såvitt däri behandlaskvalitetsaspekter vid den regionala musikpolitiska planeringen (yrkande 1). Föratt huvudmännen skall kunna leva upp till kravet på en kvalitetsmäs-sigthögtstående musikverksamhet är det enligt utskottets mening angeläget att detfinns en väl utvecklad administration i regionerna. Inte minst i övergångs- ochuppbyggnadsskedet ställs stora krav på administrationen. Detta måste beaktas dåman bygger upp den nya regionala organisationen. Även om utskottet såledesanser att det bör finnas en regional organisation med goda administrativaresurser är det uppenbart att vissa uppgifter måste skötas centralt för attmusiklivet som helhet bäst skall gagnas. Utskottet tänker härvidlag bl. a. påplaneringen av nationella och internationella turnéer. Självfalletmåste en dubblering av administrativa funktioner undvikas. Det är därför bl. a.viktigt att den centrala musikinstitutionens uppgifter mycket klart avgränsas.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att något initiativmed anledning av motion 8 i denna del (yrkande 2) inte är erforderligt. Frilansmusikernasverksamhet är av mycket stort värde för musiklivet. Deras situation berörs iflera sammanhang i propositionen. I denna framhålls bl. (s. 21) att det kanfinnas en risk för att regionaliseringen missgynnar frilansmusikerna genom attintresset ute i regionerna i första hand dras till de fasta ensemblerna ochderas roll och uppgifter. Skillnaderna mellan frilans-musiker och fastanställda musiker när det gäller sysselsättnings- och utkomstmöjligheter kanfördjupas. Utskottetanser i likhet med vad som kommer till uttryck i propositionen attfrilansmusikernas situation måste förbättras genom olika slags insatser. Viddet fortsatta arbetet rörande regionaliseringen måste enligt utskottets meninghänsyn tas till behovet av sådana förbättringar. Ipropositionen tas upp studieförbundens möjlighet att använda sina statsbidragtill kulturverksamhet för att anlita regionmusiker i interna konserter ellerandra amatörkulturella aktiviteter (prop. s. 22). Sedan propositionenbeslutades har med giltighet beslutat omvissa ändringar i föreskrifterna och kommentarerna till dessa i fråga omstatsbidragsreglerna på området (KRFS 1984:13-15). Ändringarna vidgar bl. a.möjligheterna för studieförbunden att utnyttja statsbidragen då det gällerproduktioner från Rikskonserter och regionmusiken. Utskottet anser med hänsyntill vikten av att värna om frilansmusikernas 1"1984/85.13saml. KrU1984/85:7 14 sysselsättnings- och engagemangsmöjligheter att det ärangeläget att effekterna av dessa regeländringar följs noga. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna med anledning av motion 5(fp) yrkande 5. En annan fråga som har betydelse för frilansmusikernasvillkor avser arrangörsavgifterna, dvs. de avgifter som arrangörerna betalarför olika produktioner. En nackdel med det nuvarande systemet är attarrangörsavgifterna är alltför beroende av om produktionen är subventioneradeller inte. Detta missgynnar det icke-subventionerade utbudet, bl. a.frilansmusiker och fria musikgrupper med inget eller begränsat samhällsstöd. Enöversyn av arrangörsavgifterna bör, framhålls det i propositionen (s. 29),syfta till att skapa en bättre balans mellan stödet till produktionssidan å enasidan och subventionerna till arrangörsledet å den andra och på så vis minskaskillnaderna i kostnader för den lokala arrangören mellan fast anställdamusiker och ensembler och frilansande musiker och grupper. Enligt föredragandestatsrådets mening är det angeläget att få till stånd ett så långt möjligtenhethgt system som går att tillämpa inom hela den nya organisationen. Utskottet anser det angeläget att en översyn av angivetslag kommer till stånd under förberedelserna för omorganisationen avregionmusiken och Rikskonserter. Utskottet utgår från att de nya huvudmännenkommer att ställa sig positiva då det gäller att medverka till att ett nytt,enhetiigt system skall tillämpas. Utskottet har i det inledande avsnittet biträtt regeringensförslag att staten skall ha ett särskilt ansvar för musik inom försvaret. Ipropositionen framhålls att häri ingår både ansvaret för att bevara ochutveckla de militärmusikaliska traditionerna och de löpande uppgifterna förförsvaret i form av ceremonimusik (musik vid statsbesök etc), högvaktsmusik ochtjänstemusik vid försvarets myndigheter. Utskottet har inte något att erinramot vad som anförs i propositionen om hur de löpande uppgifterna för försvaretskall fördelas mellan musikkåren i och de fem regionala ensemblerna(prop. s. 21). Då det gäller musik i anslutning till högvaktsavlösningvid har chefen för regionmusiken inför utskottet framhållitatt det bör vara möjligt att behålla beriden musikkår även efter reformen.Utskottet anser såväl utifrån kulturpolitiska som turistmässiga synpunkter attmycket starka skäl talar för att en högvakt med beriden musikkår börbibehållas. I två motioner, 10 (s) och 12 (c), tas upp frågor somavser symfoniorkestrarna och, i en av motionerna, kammarorkestrarna.Motionärerna för sitt resonemang utifrån förhållandena i , därGävleborgs symfoniorkester är verksam. Motionärerna bakom motion 10 yrkar attstatens kulturråd skall utreda vilka åtgärder som behöver vidtas för attinlemma orkestrarna i det regionala samarbetet. Motionären bakom motion 12 villatt skall utarbeta en plan för landets symfoniorkestrar, som avserorkestrarnas framtida roll och finansiering samt det interregionala samarbetet. Motionären vill också att - som ett led i arbetet - KrU1984/85:7 15 symfoniorkester skall få ett vidgat turnéansvar inom fleralän. Utskottet är inte berett att i detta sammanhang förorda enövergripande utredning rörande symfoni- och kammarorkestrarna. En sådanutredning skulle i viss mån stå i motsättning till förslag ipropositionen, nämligen att de nya huvudmännen skall göra en planering somutgår från musiklivets totala situation i regionen och att ett samarbete påregional basis skall ske, där regionindelningen skall göras efter huvudmännenseget bedömande. Därtill kommer att resursfrågor rörande de nuvarande symfoniorkestrarna,till vilka betydande statligt stöd utgår i form av s. k. grundbidrag, börprövas i budgetsammanhang. Genom att huvudmännen skall göra en planering som utgårfrån musiklivets totala situation måste en regionindelning väljas som tarhänsyn till bl. a. intresset av att symfoni- och kammarorkestrar skall kunnaverka inom ett större område. Självfallet bör det vara möjligt för en huvudmanatt ha en fast samverkan med andra huvudmän även på det sättet att samverkanomfattar endast viss del av musikutbudet, såsom exempelvis en viss orkester.Detta står i överensstämmelse med vad som föreslås i propositionen och med vadutskottet anfört i det föregående. Enligt vad ovan sagts beträffande motion 8måste huvudmännen ha sådana egna administrativa resurser att det är möjligt attskapa ett väl fungerande interregionalt samarbete även utan medverkan av dencentrala musikinstitutionen. Ett sådant samarbete är inte minst viktigt då detgäller symfoni- och kammarorkestrar, eftersom sådana orkestrar finns endast påett fåtal platser - som påpekats i en av motionerna finns det inte någonsymfoniorkester norr om . Då det gäller att ordna nationella turnéer måsteman räkna med att den centrala institutionen ofta behöver medverka. Utskottet vill här tillägga att enligt vad utskottetinhämtat centrala musikkommittén avser att i samband med sin medverkan i detkommande förberedelse- och förhandlingsarbetet arbeta ut modeller för samverkanmellan huvudmännen i här aktuellt avseende. I musikkommittén ingår en företrädare förLandstingsförbundet och till kommittén har knutits bl. a. en expert frånstatens kulturråd. Något initiativ är med hänsyn till det anfördainte erforderligt i aktuellt avseende. Med anledning av yrkandet om en försöksverksamhet förGävleborgs symfoniorkester med turnéansvar i andra län än villutskottet framhålla att avsikten är att den centrala musikinstitutionen skalldisponera medel för att stödja turnéer. Utskottet anser sammanfattningsvis att det inte årerforderligt med någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena(motion 10 yrkande 1 och motion 12). I motion 3 (s) tas upp en fråga som har nära samband medde diskuterade frågorna. Motionärerna tar som utgångspunkt förhållandena iVästerbottens län, där och regionmusikavdelningen i KrU1984/85:7 16 på olika sätt samverkar. Det påpekas attregionmusiken utöver sin ordinarie uppgift också skall utgöra en musikaliskresurs för musikteatern som i betydande utsträckning turnerar utanför länettrots att den fortfarande finansieras som en vanlig länsteater. Motionärernavill att centrala musikkommittén skall få i uppdrag att överväga hurregionmusikavdelningar med dubbla uppgifter av angivet slag skall stödjas. Då det gäller samverkan mellan olika landsting, sedandessa blivit huvudmän för den nuvarande regionmusiken, hänvisar utskottet tillvad som ovan sagts beträffande symfoniorkestrarna. Utskottet hänvisar ocksåtill vad som där sagts om utarbetandet av modeller för samverkan. Utskottet,som i ett avsnitt om resurser behandlar storleken av det statliga bidraget tillde nya huvudmännen, avstyrker motion 3. Inte heller motion 13 (s, c) påkallar enligt utskottetsbedömning någon åtgärd. Motionärerna menar att det är nödvändigt attbetona att ett beslut om att - som föreslås i propositionen och sommotionärerna tillstyrker - lägga ansvaret för den militära tjänstemusiken isödra i inte får innebära att man försvårar möjligheter attåven tillgodose andra intressen inom regionens musikliv. Som skäl för sitt ställningstagande vill utskottet anföraföljande. Utskottet har i det föregående relativt utförligt uppehållit sig vidfrågor om tjänstemusiken i försvaret. Ansvaret för denna musik skall reglerasgenom avtal, bl. a. för musikavdelningen i . Då det gäller innehålleti avtalet måste självfallet, liksom då det gäller de övriga fyra avdelningarsom skall svara för tjänstemusiken i försvaret utanför , hänsyn tastill att ett av syftena med propositionsförslaget är att, som det uttrycks imotionen, landstingen skall få möjlighet att själva ta ansvar för utvecklingenav länets musikliv. Denna utveckling bör givetvis, som också anförs i motionen,utgå från det regionala och lokala behovet och de kulturella traditioner somresp. Då det gäller resurser till denregionala musikorganisationen föreslås i propositionen följande (s. 25). Omorganisationen genomförs inomramen för befintliga statliga resurser. Här anges dessa i belopp som är hämtadefrån eller relaterade till nivån i regleringsbrevet för /84. Resurserna, totalt 142 milj. kr., fördelas så att 110milj. skall utgöra det statliga bidraget till den regionalamusikorganisationen. I bidraget ingår medel för att täcka kostnaderna för musiki försvaret genom berörda regionala ensembler. Vidare ingår medel för attförstärka resurserna för musikverksamhet i vissa län samt för utjämnings- ochstimulansåtgärder inom det fria musikhvet. Den största delen av bidragetmotsvarar baskostnaderna för personal, lokaler, resor och traktamenten samtproduktions- och verksamhetsmedel. Den närmare fördelningen av det statligabidraget görs i förhandlingar mellan staten och de nya huvudmännen. KrU 1984/85:7 17 Staten skall underövergångsperioden före omorganisationen i vanlig ordning pröva lokalfrågorna. Det framtida statsbidraget fastställs efter årligaöverläggningar mellan staten och . Någonkosfnadsövervältring till landstingssektorn skall inte ske. Utskottet har gjort ensammanställning av de beräkningar som ligger till grund för regeringsförslagetenligt den redovisning som lämnas i propositionen. Sammanställningen fogas vidbetänkandet som bilaga 1. Som framgår av bilagan motsvarar det totalbelopp, 142milj. kr., som beräknas stå till förfogande för omorganisationen de bådaanslagen till regionmusiken och Rikskonserter jämte 11,8 milj. kr. för musikinom försvaret, däri inbegripet kostnaderna för musik i statsceremoniella sammanhang. Förslaget innebär bl. a. att ca 10 milj. kr. flyttas överfrån den centrala verksamheten i till den regionala organisationen. Då det gäller musik inom försvaret bör, som framgår avinnehållet i propositionen, en noggrann reglering av de olika ensemblernasförpliktelser ske i avtalen mellan staten och de blivande huvudmännen förmusikavdelningarna i , , , och Karlskrona.Berörda landsting bör få full ekonomisk kompensation för sina åtaganden rörandemusiken för försvaret. Tillgängliga medel - enligt propositionen 11,8 milj.kr.,däri inberäknat kostnaderna för musik för försvaret av Stockholmsavdelningen -ger en yttersta ram för i vilken utsträckning musikavdelningarna blirförpliktade utföra musik i försvaret. I flera motioner framställs yrkanden om fördelningen av deregionala resurserna. Motion 11 (s) mynnar ut i ett övergripande yrkande avinnehåll att en omfördelning av det statliga stödet till den regionalamusikverksamheten skall ske så att skillnaden i villkoren för den kulturellaverksamheten mellan och landet i övrigt utjämnas. Somtidigare angetts tar motionärerna Musik i Väst-samarbetet som utgångspunkt föryrkandet. har i olika sammanhang haft anledning attuttala sig om fördelningen av resurser för kulturområdet mellanStockholmsregionen och landet i övrigt. Som utskottet framhållit(KrU 1983/84:18 s. 12) råder det enighet inom utskottet om att de ytterligareresurser som kan tillföras institutioner som omfattas av grundbidragssystemetbör fördelas under stort hänsynstagande till decentraliseringsmålet inomkulturpolitiken. Utskottet är dock inte berett att förorda att nuvaranderesurser omfördelas från institutioner i storstadsområdena för att tillgodosedetta mål. Att i syfte att tillgodose decentraliseringsmålet skära nedverksamheten vid centrala institutioner, som står utanför grundbidragssystemet,bör inte heller komma i fråga. En konsekvens av utskottets ställningstagande äri nuvarande budgetläge - där resurser ofta måste skapas genom omfördelningar -att decentrahseringssträvandena måste ses i ett relativt långt tidsperspektiv.Utbyggnad av kulturverksamheten i underförsörjda regioner tillhör dock de KrU1984/85:7 18 uppgifter som måste prioriteras under de närmaste åren.Utskottet, som också hänvisar till KrU 1983/84:18 (s. 11-13), anser med hänsyntill det anförda'att motion 11 inte bör föranleda någon åtgärd. Ett i viss mån likartat yrkande framställs i motion 1656(s), som väckts under den allmänna motionstiden . Motionären återgerpåståenden om att den nuvarande fördelningen av statliga grundbelopp tillregionala orkestrar i hög grad missgynnar institutioner i och attförhållandet är likartat på teaterområdet. Han anser att förhållandet börrättas till i förevarande sammanhang eller att det i vart fall bör läggas framen preciserad plan härför. Utskottet hänvisar till vad som anförts om stödet til!den regionala kulturverksamheten. Härutöver finns det, då det gäller statligabidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner,anledning erinra om att det till utgår flera grundbidrag äntill någon annan teaterinstitution och att det till musikinstitutioner iSkåne-Malmö konserthusstiftelse och - utgårtillhopa 142 grundbidrag av totalt för hela landet 629. På grund av det anförda och då grundbidragsfrågor börprövas i budgetsammanhang avstyrker utskottet motionen i denna del (yrkande1). Det sagda står inte i motsättning till att ett syfte med den statligainsatsen för den nya regionala musikorganisationen är att uppnå en bättre ochrättvisare fördelning mellan olika regioner av det statiiga stödet tillmusikverksamhet än vad vi nu har. Fem av de landstingsområden som ärunderförsörjda bör då det gäller resurser för musiker och/eller lokaler förmusikverksamhet få en särskild förstärkning med tillhopa ca 5 milj. kr, I tre motioner fastställs direkta erinringar mot denberäknade fördelningen av det belopp om - i 1983/budgetsiffror - 142milj. som berörs av reformen. Motionerna är nr 7 (s, m, c), nr 9 (fp) ochnr 5 (fp).