bet · G801UU6 · 1984-12-31 00:00:00 — Även de utlandsägda företagen är underkastade dennasärskilda lagstiftning. har en ny konstitution beslutals varigenom detre minoritetsgrupperna i får var sin kammare i parlamentet; en förvita, en för indier och en för färgade. De vita är garanterade egen majoritet,de svarla står helt utanför . har våldet och oron i Sydafrikafortsatt. Omfattande demonstrationer har ägt rum bl. a. mot parlamentsvalen,mot rasåtskillnaden i undervisningen, mot hyreshöjningarna och mot kommunalaavgiftshöjningar som särskilt drabbar de svarta. Polis och militär har gjortmassiva ingripanden bl. a. i området Vaai utanför . Enligtofficiella uppgifter dödades 80 personer där under orolighelerna och drygt 350personer skall ha fängslats. I Transvaal organiserade de svarta arbetarna enomfattande arbetsvägran (stay away), vilket ledde till flera dödsoffer ochavskedanden UU1984/85:6 20 och vräkningar av 6 000 statligt anställda arbetare.Sammanlagt torde mer än 1 000 personer ha fängslats under den gångna hösten.Även från regeringshåll har medgivits all läget är allvarligare än underSowetoupprorels . olagliga kontroll över fortsätter.Sedan flera år förs överläggningar om framtid på grundval avsäkerhetsrådets resolution nr 435 (Namibiaplanen), har framgångsriktlyckats förhala genomförandet av planen. Den utveckling som under det gångnaåret ägt rum i förhållande till bl. a. och har intefört Namibiafrågan närmare sin lösning. Under vårsessionen på förslag av utrikesutskottet, dels att en genomgång skulle görasav erfarenheterna av den då ettåriga , dels all en kartläggningskulle ske av möjligheterna för att vidta åtgärder även på andraområden (UU 1979/80:27). beslut ledde till att regeringen tillsatte enutredning, vars belänkande Svensk Sydafrikapolilik (SOU 1984:52) ligger tillgrund för den föreliggande propositionen 1984/85:56. Genom propositionen föreslås alt antar en ny lagom förbud mot investeringar i och . Den nya lagen innehållervissa skärpningar i förhållande till gällande lag. Finansiell leasing, som ärett sätt att kringgå investeringsförbudet, förbjuds. Vidare föreslås förbud försvenska juridiska personer att ge lån till sydafrikanska staten. Svenskadotterföretag åläggs skyldighet att redovisa löner och anställningsvillkor försina anställda. Uppgiftsskyldighet föreskrivs även vid indirekta företagsförvärvoch vid överlåtelser av patent och tillverkningsrätter. Regeringen haremellertid inte ansett det praktiskt möjligt alt reglera tekniköverföringeninnan en karlläggning av förhållandena gjorts. Dispenssystemet förändras i viss mån. Del föreslås attdotterföretagen skall få anskaffa tillgångar eller hyra egendom till ett värdeav . Vidare skall dispensansökan endast ingesen gång . En nyhet är att regeringen kan medge ett förelag rätt tillsvidare alt göra vissa ersättnings- och sociala investeringar m. m. på villkoratt förelaget gör ett särskilt åtagande alt se lill alt investeringarna inteleder till en utvidgning av verksamheten. I de motioner som väckts i anledning av propositionenföreslås å ena sidan all lagen och Sydafrikapolilik skärpsytterligare, å den andra alt lagen upphävs och Sydafrikapolifiken ges en annaninriktning. Utskottet avser att först behandla de yrkanden som tarsikte på själva lagen och övergår sedan lill övriga inslag i vårSydafrikapolilik. I mofion 166 föreslås i yrkande 1 att del i propositionenupprättade lagförslaget avslås och i yrkande 2 att beslutar avskaffaden nu gällande lagen om förbud mot investeringar i och , UU1984/85:6 21 Utskottet vill i anledning häravanföra följande. När Sydafrikalagen tillkom prövades dess bestämmelser noga urfolkrältslig synpunkt först av dåvarande (SOU 1978:53) ochdärefter av lagrådet (prop, 1978/79:196). Slutsatsen blev att varken FN-stadganeller folkrätten i övrigt uttryckligen hindrar något land att vidta åtgärder avdet slag det är fråga om här. Den svenska principen att inte delta i sanktioner somsaknar stöd i säkerhetsrådsbeslul är inget folkrättsligt åliggande utan uttryckför en självvald utrikespolitik. Statsmakterna har ansett att är ettsärfall som kan motivera exceptionella åtgärder av del slag som Sydafrikalagenutgör. De förändringar som föreslås i lagen medför enligt regeringens bedömninginte att lagens förenlighet med folkrätten ändras. Inte heller frångås degrundläggande principerna för den gällande lagens uppbyggnad. Regeringen hardärför inte ansett behov föreligga av en förnyad lagrådsgranskning. Utskottetdelar denna bedömning. I fråga om Sydafrikalagens förenlighet med de OECD-reglersom nämns i motion 166 vill utskottet hänvisa till naringsutskottets yttrande. Det finns skäl att beklaga att den svenska lagen ännu intevunnit efterföljd i andra länders lagstiftning. Utskottet vill emellertid intedärav dra slutsatsen att den svenska lagen bör avskaffas. I stället kan detfinnas anledning att ytterligare intensifiera den utåtriktade informationen omlagen, vilken ju inte varit i kraft . Särskilda medelföreslås för detta ändamål. Genom de kompletteringar av lagen som föreslås,bl.a. avseende leasing, blir lagen dessutom effektivare och därmed mertrovärdig. Investeringslagen är enligt utskottets mening att betraktasom ett av flera svenska bidrag till den internationella isoleringen avSydafrika. Den är ett politiskt uttryck för vår inställning. Andra länder harvalt delvis andra metoder för att uppnå sitt syfte. Mellan de nordiska länderna pågår ett nära samråd omSydafrikapolitiken. I utfärdas inga valutalicenser förinvesteringar i . Inte heller bedrivs någon form av statligexportfrämjande verksamhet. har en interdepartemental arbetsgrupp bl.a. föreslagit att det norska vapenexportreglemenlet skall utvidgas att omfattaförbud mot export av sådan utrustning till som även kan ha militäranvändning. Samma arbetsgrupp har föreslagit att frågan om försäljning av norskolja utreds närmare. I praktiken sker inga leveranser av norsk olja f. n. I finns en frivillig överenskommelse mellanföretag och regeringen om att begränsa verksamheten i . Även i finns ett förbud mot utförsel av valuta förinvesteringar i . I har förts en intensiv debatt ommöjligheterna att begränsa de ekonomiska kontakterna med . Någonlagsfiftning har inte kommit till stånd men frågans olika aspekter utreds. I harkritiken mot aparlheidpoliliken under de gångna månaderna UU1984/85:6 22 skärpts mycket kraftigt. Ett förslag om förbud motkapitalexport till har antagils i representanthuset men fallit isenaten. Det är förhoppning att omvärldens politik motSydafrika också skall få påtagliga ekonomiska följder för demakthavande i landet. Såsom också framhålls bl, a. i motion 166 och motion1983/84:1542 bör målet vara ett bindande beslut i omekonomiska sanktioner. Utskottet utgår från att regeringen fortsatt verkar förett sådant beslut. Det kan i sammanhanget nämnas att säkerhetsrådet i december1984 utvidgade sitt beslut om förbud mot export av vapen till med enrekommendation till FN:s medlemsländer all inte importera vapen från . Medhänvisning till det anförda avstyrks yrkandena 1 och 2 i motion 166. I flera motioner föreslås skärpningar av det framlagdalagförslaget, särskilt vad gäller dispenssystemet. Motionerna 164 och 165ansluter sig lill förslag att del i själva lagtexten (6 och7 §§) bör utsägas att dispenssyslemel skall upphöra med utgången av år 1990medan det i motion 167 anförs att ett uttalande av av denna innebördvore till fyllest. Även i motion 1983/84:1541 från föregående års riksmötehemställs alt dispenssyslemel avskaffas. Som framgår av det föregående avser regeringen att 1990 genomföra en förnyad översyn av den svenska Sydafrikapolitiken,inkl. Regeringen är därför av åsikten att dispenssystemet förutsättningslöstbör prövas i detta vidare sammanhang och att det inte redan nu bör fattas någotbeslut om dispenssystemets framtid. delar i sitt yttrande denna åsikt. Omemellertid inga avgörande förändringar sker i del sydafrikanska samhället underde närmaste åren i riktning mot ett avskaffande av apartheid får entidsbegränsning av dispensmöjligheten förnyad aktualitet, tilläggernäringsutskottet. Även utrikesutskottet är av uppfattningen att det inte nubör fastställas någon tidsgräns för dispensgivningen. Det bör vara den kommandeutredningens uppgift all belysa denna fråga, bl. a. med hänsyn till denfortsalla utvecklingen i . Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motion1983/84:1541, yrkande 1 i motion 164, yrkande 3 i motion 165 och yrkande 3 imotion 167. Motion 164, motion 165 och motion 168 vill även all delföreslagna förfarandet med befrielse från dispenskrav för de förelag som görett särskilt åtagande enligt 8 § skall utgå ur lagen. Motiveringen är bl. a.att det särskilda åtagandet innebär en uppmjukning av lagen. Som framgår av propositionen är syftet inte att åstadkommaen uppmjukning av bestämmelserna utan en förenkling av dem. Som skäl angesockså all det skulle kunna te sig mera lockande för andra länder att följaSveriges exempel, om lagen har ett smidigt dispensförfarande. Utskottet noterar att regeringen uppställt strikta villkorför detta förfarande och att tillståndet att göra vissa investeringar utanförhandsprövning kan UU1984/85:6 23 dras in av regeringen på grunder som närmare anges ipropositionen. Mot denna bakgrund är utskottet berett alt förorda attkonstrukfionen med särskilda åtaganden prövas. Yrkande 2 i motion 164, yrkande2 i motion 165 och yrkande 1 i motion 168 i vad avser 8§ avstyrks följakfiigen. I motion 167 föreslås att det särskilda åtagandet enligt8§ förses med en ellårsgräns, alt dispensmöjligheterna åsätts en beloppsgränsoch all påföljden för överträdelsen särskilt anges i lagtexten. Ulskotiet konstaterar - i likhet med näringsutskottet -att regeringen har möjlighet att till villkoren för det särskilda åtagandetenligt 8§ vid behov även uppsätta en tidsgräns. Det finns enligt utskottets mening dock inte tillräckligaskäl för att därutöver skärpa lydelsen av 8 § på det sätt som föreslås i motion167. Utskottet vill i sammanhanget erinra om den översyn av lagen regeringenavser genomföra. Därvid kommer även förfarandet enligt 8§ att kunna ses över.Yrkande 1 i motion 167 avstyrks med hänvisning härtill. Vid sidan av det särskilda förfarandet enligt 8§ föreslårregeringen alt investeringar och leasing upp till ett belopp av får göras ulan föregående ansökan eller tillstånd. Motion 165 motsättersig detta. Syftet med denna beloppsgräns är att göra fillämpningen avlagen så enkel som möjligt. Gränsen är så lågt satt att det i praktiken endasttorde kunna röra sig om mindre anskaffningar såsom möbler och enklare redskapsom inte påverkar verksamhetens omfattning. Utskottet finner regeringensförslag rimligt och avstyrker därför yrkande 1 i motion 165. I mofion 164 finns ytterligare förslag till ändringar somberör propositionens dispensordning. Motionärerna hemställer i yrkande 3 attregeringen vid prövningen av dispensansökningar även bör ta hänsyn fill omföretaget expanderat på annat sätt än genom investeringar eller leasing ellerom företagets personalpolitik försämrats. Det är utskoltets uppfattning att regeringen har attbedöma dispenser utifrån lagens bestämmelser om investeringsförbud och utifrånde möjligheter till undantag från denna huvudregel som finns. Utskottet utgårfrån att denna bedömning liksom kommer att förbli strikt och att olikaomständigheter kan vägas in i en helhetsbedömning. Som näringsutskoltet påpekatsägs i propositionen bl. a. att förändringar i negativ riktning avpersonalpolitiken bör inverka negativt på företagens möjligheter att få endispensansökan beviljad. Utskottet är emellertid inte berett att föreslå nyakriterier, som delvis berör andra förhållanden än själva investeringsverksamheten.Yrkande 3 i motionen avstyrks därför. I yrkande 4 hemställs alt lidpunkten för inlämnande avdispensansökningar skall förskjutas från till den 1 majpåföljande år så att varje höst kan hålla en samlad Sydafrikadebatt.Detta år enligt utskottets mening i första hand en praktisk fråga som bör fåavgöras av regeringen med hänsyn till vad huvudsyftet med den samladeansökningsom- UU1984/85:6 24 Utskottet finner inte anledning alt uttala sigi frågan och avstyrker därför yrkande 4 i motionen. I samma motions yrkande 6 hemställs om största möjligaoffentlighet för handlingar som har att göra med tillämpningen avdispensreglerna. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget alt åtgärder mot , vari investeringsförbudslageningår, omges med sådan öppenhet att en sakkunnig och inträngande debatt kanföras. Utskottet utgår från att regeringen och de myndigheter som har atttillämpa Sydafrikalagen så långt det är möjligt offentliggör det material somde grundar sina beslut på. Yrkande 6 i motionen föreslås därmed vara besvarat. Genom den föreliggande propositionen och vad utskottetanfört om förslagen i den torde syftet med yrkande 3 i motion 1983/84:2202angående en skärpning av Sydafrikalagen vara tillgodosett. Yrkandet får därmedanses besvarat. I detta sammanhang vill utskottet också behandla de tvåyrkanden i motionerna 164 och motion 166 i vilka föreslås avslag på detsärskilda bidrag om 1 milj. kr. som upptas för information om svenskSydafrikapolitik. Utskottet, som finner del angeläget med internationellopinionsbildning mot rasåtskiUnadspolitik, har ingen invändning mot att ettbelopp av föreslagen storlek avsätts i budgetpropositionen för informationutomlands om Sydafrikalagen och den svenska Sydafrikapolitiken. Yrkande 5 i motion 164 och ifrågavarande del av yrkande 3i motion 166 avstyrks med hänvisning till det anförda. Till följd av utskottets ställningstagande till det ipropositionen framlagda lagförslaget får utskottet anse yrkande 4 i motion 167besvarat. Lagen bör träda'i kraft . Överväganden om andra inslag i Sydafrikapolitik Vid sidan av förändringarna isjälva lagen föreslås i propositionen ett antal andra åtgärder och nya inslag iSveriges Sydafrikapolilik. En ny utredning skall före år 1990förutsättningslöst studera den svenska Sydafrika-poUtiken. bör ocksåfortsätta att verka för ett bindande oljeembargo mot . Det svenskaförbudet mot export av vapen till bör utvidgas att omfatta även vissdatautrustning, terränggående fordon och drivmedel avsedda för sydafrikanskamilitära eller polisiära myndigheter. Vidare bör frågan om nedläggning av SASflyglinje till diskuteras med övriga skandinaviska länder. Somytterligare led i isoleringspolitiken föreslås att myndigheters ochinstitutioners upphandling från begränsas. Dessa bör även i övrigtnedbringa sina kontakter med till ett nödvändigt minimum.Sydafrikanska låneansökningar i IMF bör granskas kritiskt av den nordiskerepresentanten. Propositionens förslag i dessa avseenden möts inte avinvändningar i de föreliggande motionerna utom på två punkter. I motion 166hemställs att UU1984/85:6 25 förslaget att myndigheter och statliga institutioner böravstå från upphandling i inte skall bifallas av medmotiveringen att förslaget strider mot andan i . Regeringens förslag innebär inte något brott mot GATTeller andra åtaganden. Även med iakttagande av internationella regler finns detmöjlighet för statliga organ alt avstå från upphandling i . Regeringensrekommendation avser endast ett tillvaratagande av denna handlingsfrihet ochbör därför enligt utskottets mening kunna tillstyrkas. Till följd häravavstyrks yrkande 3 i motion 166 i vad avser upphandling. I samma motion föreslås vidare att avslårförslaget att regeringen med de danska och norska regeringarna skall överväganedläggning av SAS flyglinje till . SAS bör självt på kommersiellagrunder avgöra flyglinjernas sträckning, heter det i motionen. En nedläggning av SAS flyglinje har diskuterats i olikasammanhang ett flertal gånger. Sydafrikakommiltén belyser i sill betänkandenågra av frågans aspekter. Den konstaterar bl. a. att inga internationellaåtaganden hindrar en nedläggning av linjen. Utskottet finner det motiverat att regeringen tar kontaktmed de norska och danska regeringarna i ärendet för alt utröna vilkaförutsättningar som kan föreligga för en nedläggning av denna förbindelse.Yrkande 3 i motion 166 avstyrks i vad avser SAS flygförbindelse. I några yrkanden föreslås att regeringen beslutar omytterligare och längre gående åtgärder mot än vad propositioneninnebär, I motion 964 hemställs om en utredning rörande eventuell inblandningav svenskägda företag i sydafrikanska militära säkerhetsåtgärder, Imotionstexten hänvisas till en genomförd lagstiftning i , dens, k. National , enligt vilken sydafrikanska regeringen kanförklara ett område eller en industrianläggning vara av betydelse för den inresäkerheten i landet, I kraft av lagen kan ett förelag åläggas att på egenbekostnad vidta vissa säkerhetsåtgärder. Enligt motionärerna kan det inteuteslutas alt svenska förelag kan tvingas delta i lagens tillämpning, vilketskulle stå i strid med den svenska Sydafrikapolitiken. En utredning skullekunna klarlägga i vilken utsträckning svenska företag år inblandade i deltasystem, anser motionärerna. En utförlig redovisning av National finns iSydafrikakommitténs betänkande. Lagen berörs även i propositionen. Som framgårdärav förbjuder lagen all information om dess tillämpning. Det skulle av dettaskäl ställa sig mycket svårt att genomföra den begärda utredningen. Utskottei finner det därför inte meningsfullt att åläggaregeringen att verkställa en sådan utredning. Det finns heller inget som direktlyder på alt svenskägda dotterbolag ålagts att delta i lagens tillämpning.Samtidigt ser utskottet emellertid med allvar redan på möjligheten all svenskägdaföretag kan tänkas tvingas till deltagande i denna typ av säkerhetsåtgärder.Utskottet utgår från att regeringen begagnar sig av de vägar som kan stå lillbuds för att UU1984/85:6 26 bringa ytterligare klarhet i förhållandel. Motionen fårdärmed anses besvarad. I sammanhanget vill utskottet också behandla motion1983/84:962, i vilken föreslås alt regeringen utarbetar en särskild förteckningöver materiel som är användbar för militärt bruk och för vilken lagen om förbudmot krigsmaterielexport skall tillämpas vid export till . Utskottet har i betänkande UU 1982/83:24 ingåendebehandlat ett motsvarande yrkande. Det konstaterades däri att det torde varaförenat med principiella och praktiska svårigheter att utarbeta en förteckningsom går utöver säkerhetsrådets vapenembargo och de generella svenska reglernaom vapenexport. Frågan har studerats av Sydafrikakommiltén som även den funnitatt det av principiella och praktiska skäl är svårt att genomföra någon omfattandeutvidgning av förbudet till varor som kan ha militär användning. Kommittén hardärför stannat vid att föreslå alt vapenexporlförbudet skall utsträckas tilldatautrustning, terränggående fordon och drivmedel. Regeringens förslagöverensstämmer med kommitténs på denna punkt. Med hänsyn till att den angelägnafråga som väcks i motionen redan övervägts av regeringen och att syftet medmotionen delvis blivit uppfyllt, får ulskotiet föreslå att motion 962 ansesbesvarad. Flera motioner vill uppnå en nedskärning eller ett förbudavseende handel med och . Motion 1983/84:2202 föreslår iyrkande 1 en begränsning av importen från enligt ett förslag frånSvenska ekumeniska nämnden. Detta förslag går ut på att licenstvång till enbörjan införs på betydande importvaror såsom frukt och vissa metaller. Vidarebör den landstingskommunala kompetensen vidgas så att kommunala bojkottaktionerblir möjliga. I motion 165, yrkande 5, föreslås likaledes en begränsningav handeln med i form av licenstvång för export av elektronik ochteknologi inom kärnkraftsområdet och för import av frukt och livsmedel. Också motion 1983/84:963 tar upp handeln med ochföreslår i yrkande 1 att regeringen undersöker möjligheterna att få lill ståndett effektivt oljeembargo mot och i yrkande 2 alt regeringen utrederfrågan om ensidiga svenska åtgärder på oljeområdet. Längst i kravet på handelssanktioner går motion 2202, somi yrkande 2 föreslår att Sydafrikalagen ersätts med en ny lag som bl. a. skulleinnebära ett totalt förbud mot handel med . Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena påhandelsområdet anföra följande. Regeringens och inställning är sedanen lång följd av år att sanktioner på handelsområdet måste föregås av ettbindande beslut i , eftersom endast ett sådant beslut kan hävade åtaganden som gjorts enligt . Reglerna i om icke-diskrimine-ringgäller även för enstaka varor och för licenstvång av det slag som förordas imotion 165. Vid export av utrustning för kärnteknisk verksamhet gäller, somframgår av naringsutskottets yttrande, generellt strikta regler. UU1984/85:6 27 Sydafrikakommiltén och regeringenhar i den föreliggande propositionen gjort en förnyad genomgång avGATT-reglerna på detta område och inte funnit anledning att ändra den hittillsgällande svenska ståndpunkten. Vad gäller förslaget att utvidga den landstingskommunalakompetensen vill utskottet hänvisa lill vad som i denna fråga anfördes ibetänkande UU 1981/82:22, nämligen dels att det finns GATT-regler på området,dels att det skulle kunna uppslå en besvärande situation om en kommun fattadebeslut om bojkoitaktioner som inte överensstämde med den utrikespolitiska linjeregeringen intog. Frågan om att vidga den kommunala kompetensen för allmöjliggöra solidariietsyttringar kommer f. ö. alt belysas av beredningen förökad samverkan mellan stat och kommun (Dir. 1983:30), som beräknas avge ettbetänkande . Utskottet är självfallet fortfarande av åsikten attSverige i FN aktivt bör verka för bindande beslut av säkerhetsrådet omhandelssanktioner mot , bl.a. på oljeområdet. Frågan om andra ekonomiska sanktioner mot än sådanasom beslutats av säkerhetsrådet bör enligt utskottets mening hållas underfortsall övervägande. I den tidigare nämnda norska arbetsgruppens nyligenavgivna rapport nämns bl. a, möjligheten till frivilliga internationellabojkotlåtgärder, liksom möjligheten alt reducera handelsutbytet på frivilligväg. Den utredning som skall se över den svenskaSydafrikapolitiken i dess helhet bör även kunna göra en förnyad genomgång avtänkbara metoder att åstadkomma en sådan begränsning av handel och annatekonomiskt utbyte med och som inte strider motinternationella åtaganden. Med hänvisning lill del ovananförda avstyrker utskottet de yrkanden som tar sikte på alt nu genomföraensidiga svenska bojkottaktioner på handelsområdet, dvs. yrkande 2 i motion1983/84:963, yrkandena 1 och 2 i motion 1983/84:2202 och yrkande 5 i motion165. Yrkande 1 i motion 1983/84:963 och yrkande 2 i motion1983/84:1542 får härmed anses besvarade. Under detta avsnitt behandlas även de yrkanden i motion166 som föreslår en delvis ny inriktning av den svenska Sydafrikapolitiken. Imotionens yrkande 4 förordas riktlinjer som bl. a. omfattar ett fortsalt arbetei FN för bindande beslut i säkerhetsrådet. bör läggas vikt vid godakontakter med grupper som arbetar för en demokratisk utveckling i landet.Motionärerna framför uppfattningen att en industrialisering och moderniseringav ekonomi skulle kunna vara ett stöd för den svarla majoritetenskrav på avskaffande av apartheidsystemet. Även de svenska företagens närvaro iSydafrika bör ses i delta ljus. I stället för alt förbjudas alt investera börde svenska företagen i uppmanas att tillsammans med fackföreningarnautforma en ny Codex Ethicus för de svenska förelagens verksamhet i . I yrkande 6 i samma motion föreslås närmare kontakter medSydafrika på kulturens och vetenskapens områden. Utbyte på dessa områden ienlighet UU1984/85:6 28 med Helsingforsandan är viktiga drivkrafter för påverkan.Om kontakter av detta slag i stället avbryts ökar det snarare den vitabefolkningens uppslutning kring apartheidpolitiken, anser motionärerna. Enligt utskottets mening är det självfallet värdefullt attde svenska förelagen söker medverka till en demokratisering av arbetslivet. etisk kod skulle kunna vara ett bidrag i denna strävan. Utskottet villemellertid inte betrakta detta som ett alternativ till Sydafrikalagen och deövriga inslagen i vår Sydafrikapolitik. Till en liknande slutsats kommer ocksånäringsutskoltet i sitt yttrande.