bet · G801UU16 · 1984-12-31 00:00:00 — Nordiska rådels verksamhet skulleenligt utskottets mening inte gagnas om en ändring nu vidtogs i den regl som denordiska länderna är eniga om och som vunnit hävd i rådets arbete. Med detanförda avstyrks yrkandena 2, 3 och 4 i motion 2418. säkerhetspolitiska beredskap m.fl. frågor Under detta avsnitt avser utskottetbehandla vissa motionsyrkanden som bl. a. har att göra med Sverigessäkerhetspolitiska beredskap samt ett par yrkanden som inte naturligen hörhemma under övriga rubriker. I motion 2418 (vpk), yrkande 1, föreslås att riksdagenbegär en allmän översyn och skärpning av tillståndsgivningen för främmandeländers militära enheter all uppehålla sig på svenskt territorium. I motionensmotiveringar anförs att det ändrade säkerhetspolitiska lägel i medförtallt fler militära incidenter i form av kränkningar av svenskt luftrum ochterritorialvatten. Som exempel nämns i motionen ubåtsincidenlerna, vissahändelser i samband med ett västtyskt flottbesök och en genomfart av franskaflollenheter samt en sovjetisk kränkning av svenskt luftrum utanför Gotland.Mot denna bakgrund önskar motionärerna skärpa de svenska reglerna för militäraövningar på svenskt territorium sarht göra en översyn av fillståndsgivningen. Utskottetvill med anledning av molionsyrkandet anföra följande. De bestämmelser som reglerar främmande länders tillträdetill svenskt område återfinns i Förordningen (1982:755) om utländskastatsfartygs och statsluftfartygs tillträde till territorium(lilllrädesförordningen). Förordningen (1982:756) om försvarsmaktens ingripandenvid kränkningar av territorium under fred och neutralitet samt i ettantal andra lagar och förordningar. De relevanta bestämmelserna har sammanförtsi handboken vid kränkningar av territoriumunder fred och neutralitet m. m. De svenska tillträdesbeslämmelserna har varitföremål för en genomgripande översyn som resulterade i en nytillträdesförordning vil- UU1984/85:16 20 ken trädde i kraft . Bestämmelserna innebäri korthet att utländska militära fartyg och luftfartyg inte får befinna sig påsvenskt territorium utan tillstånd av regeringen. Fartyg har emellertid rätttill s. k. oskadlig genomfart genom svenskt territorialhav efter föranmälan.Särskilda regler gäller av hävd i . Där har fartyg och luftfartyg rättlill genomfart utan föranmälan. Med hänsyn till att en översyn av tillträdesförordningennyligen skett avstyrks yrkande 1 i motion 2418 om en ny översyn. Utskottet villi sammanhanget också erinra om det uppenbara förhållandel att enbart enytterligare skärpning av tillträdesbestämmelserna inte automatiskt leder tillatt avsiktliga och oavsiktliga kränkningar av territoriet minskar. I detta sammanhang behandlar utskottei också motion 595 ivilken hemställs all regeringen i olika internalionella sammanhang försöker fåtill stånd ett förbud mot att ubåtar övar på fiskeplatser. I motionen redovisasfall av svåra olyckor då ubåtar fastnat i fiskenät och därvid förorsakatfartygsolyckor. Det problem som motionärerna fäster uppmärksamheten på harstor räckvidd. Konflikterna mellan det militära och del civila utnyttjandet avhaven begränsar sig för övrigt inte bara till fisket. Frågan har under flera årbl. a. behandlats av internalionella sjöfartsorganisationen i utan attnågon slutlig lösning kunnat uppnås. Enligt vad utskottet inhämtat övervägs således redan vilkamöjligheter som står till buds för all få till stånd en tillfredsställandereglering av frågan. Motionen anses därför besvarad. I motion 1262 (fp) föreslås all en delegation förfredsfrågor och fredsforskning knyts lill . a. att det folkliga engagemanget för det internationella fredsarbetetsamt utbildningen och forskningen inom delta område bättre skulle kunna taslill vara genom en sådan delegation, vilken skulle ha en rådgivande ställningtill . Det organ som har till sittförfogande för en bred diskussion om bl. a. nedrustningsarbetet ärnedrustningsdelegalionen. I denna är politiska partier företrädda. har också på olika sätt nära ochfortlöpande kontakt både med den folkliga fredsrörelsen och fredsforskningen.Utskottet utgår från att regeringen själv överväger huruvida kontakternamellan departementet och fredsrörelsen å ena sidan och fredsforskningen viduniversiteten å den andra behöver förbättras ytterligare. Utskottet anser sigemellertid inte ha tillräckliga skäl för att förorda den ytterligareinstitutionalisering som det skulle innebära om det vid sidan av nedrustningsdelegalionenockså inrättas en fast delegation för fredsfrågor. Yrkande 3 i motion 1262avstyrks därför. I motion 974 tas forskningen om fredsfrågor upp i ettbredare säkerhetspolitiskt sammanhang i det alt motionärerna föreslår attregeringen ge- UU1984/85:16 21 nomför en översyn av den utrikespolitiska forskningen medsärskild betoning på säkerhetspolitiken. Ett motiv för förslaget är enligtmotionärerna all det är väsentligt för ett alliansfritt land som att hagod möjlighet att göra självständiga säkerhetspolitiska analyser ochbedömningar. Det eventuella behovet av ett centrum för säkerhetspolitisk forskningi landet bör klarläggas. Den säkerhetspolitiska forskningen i bedrivs på enrad olika institutioner. (), utrikespolitiskainstitutet, universitetsinstitutionerna, , Folk och försvar är någraorgan som har olika ställning och uppgifter pä detta fält. Inom utrikesdepartementethar en av de politiska enheterna i uppdrag all bl. a. följa utvecklingen påområdet. Säkerhetspolitiska bedömningar görs självfallet också inomförsvardeparlemenlet och försvarsstaben. Frågan om ett fristående institut harför övrigt belysts av försvarsutskottet i betänkandet FöU 1981/82:2. Utskottet vill inte utesluta att det finns anledning förberörda departement att något närmare överväga vad som skulle kunna göras föratt ge bättre överblick över den utrikes- och säkerhetspolitiska forskningenoch utredningsverksamheten i . Sådana överväganden skulle kunna liggalill grund för en bedömning av behovet av ytterligare åtgärder. Med delanförda får motion 974 anses besvarad. Det föreslås i yrkande 6 i motion 2418 (vpk) att Sverigebör stärka sina säkerhetspolitiska kontakter med europeiska länder såsomNederländerna, och . Som skäl för detta förslag anförs bl.a. att bör ha intresse av närmare kontakter med de opinioner i dessaländer som har en kritisk inställning till NATO:s utplacering av missiler iEuropa. Del framhålls också att de nämnda länderna spelar en central roll ifrågan om upprättande av en korridor fri från kärnvapen i . har redan kontakter med dessa länder i olikautrikespolitiska frågor. Regeringen håller sig väl underrättad om deninställning de politiska partierna i de europeiska NATO-anslulna staternaintar i säkerhels-politi-ska frågor. Enligt utskottels mening finns inte skäl för attange särskilda riktlinjer för den typ av politiska kontakter med vissa ländersom åsyftas i motion 2418. Yrkande 6 i motionen avstyrks därför. I motion 1258 föreslås att regeringen tar initiativ konferens med brett internationellt dellagande i syfte ätt redovisamänniskors beleende i krig och katastrofer. Forskning på detta angelägna område bedrivs dels , dels inom sociologiska insitutionen vid Uppsalauniversitet. FOA-forskningen inriktar sig såväl på de rent medicinskaföljderna av katastrofer som på människors beteenden vid katastrofer och störreolyckor. Så som arrangerade Folk och försvar ettsymposium i frågan i samarbete med bl. a. FOA och . UU 1984/85:16 22 Utskottet konstaterar alt ansvariga myndigheter ochforskningsorgan redan har sin uppmärksamhet riktad på frågan om människorsbeleende i krig och kalastrofer. Väl förberedda och till bestämda frågoravgränsade konferenser kan självfallet vara betydelsefulla för att ge tillfälletill iiiter-nalionella jämförelser och öka intresset för detta viktiga område.Utskottet anser sig emellertid inte nu böra föreslå något riksdagsinitiativ ifrågan. Motion 1258 får därmedanses besvarad. Imotion 298 föreslås att regeringen begär initiativ i FN och för attåstadkomma ett bättre skydd av barn i krig. Somframgår av förra årets nedrustningsbelänkande (UU 1984/85:1), i vilket enmotsvarande motion behandlades, driver regeringen denna fråga på olika sätt.Sverige har sökt åstadkomma en bättre anslutning lill Genévekonventionerna,som bl. innehåller bestämmelser om barns skydd i krig. ingår också ien arbetsgrupp som inom kommissionen för de mänskliga rättigheterna i Genevehar till uppgift att utarbeta en konvention om barns rättigheter. Sedan delovannämnda betänkandet skrevs har tillsammans med andra länder förelagtarbetsgruppen ett förslag till en konventionstext just på detta område. Imotionen framförs möjligheten av att får ett sådant mandat allorganisationen uttryckligen får skyldighet att hjälpa barn i krig ochinbördeskrig. Enligtvad utskottet inhämtat finns del inget i mandat som hindrar ettsådant uppträdande. måste på samma sätt som andra FN-organhandla på de villkor som uppställs av medlemsregeringarna. Utskottet serpositivt på att det inom nu bedrivs ett utredningsarbete om praktiskavägar att stärka organisationens roll på detta område. Resultatet av deltaarbete skall föreläggas . Motionensyrkande om ett särskilt initiativ avstyrks med hänvisning till det anförda. Imotion 1697 (vpk) yrkande 4 föreslås alt regeringen gör en grundlig redovisningav sambandet mellan kärnkraft och kärnvapen. Dennafråga behandlades utförligt i betänkandet UU 1984/85:1. Utskottetkom då till uppfattningen att sambandet mellan kärnkraft och kärnvapen redanvar väl utrett. Utskottet erinrade också om de ansträngningar som bl. a. påsvenskt initiativ pågick inom internationella atomenergiorganet (lAEA) ochinom ramen för icke-spridningsfördraget (NPT) för att minska risken förkärnvapenspridning. Utskottetutgår från att regeringen alltfort begagnar sina möjligheter att verka föricke-spridning och en väl fungerande kontroll över kärnkraftsverksamheten. Med det anförda tordeyrkande 4 i motion 1697 (vpk) få anses besvärat. UU1984/85:16 23 1. beträffande rustningarnasorsaker res. I (vpk) att avslår motion 1984/85:1697 yrkande I, 2. beträffande pågåendenedruslningsförhandlingar s.y. 1 (c) all förklarar motion 1984/85:1165 yrkandena 2 och 3, mofion1984/85:1262 yrkande 1, motion 1984/85:1679 yrkandena 1, 2, 3, 6, 7, 9 och 11,motion 1984/85:1697 yrkandena 2, 3 och 5 och motion 1984/85:2418 yrkande 5besvarade med vad utskottet anfört, 3. beträffandestärkande av FN allriksdagen förklarar motion 1984/85:1679 yrkande 4 besvarat med vad utskottetanfört, 4. beträffandeFN-studie om konflikter i tredje världen att avslårmolion1984/85:1679 yrkande 10, 5. beträffandeFN-initiativ om vapenhandel allriksdagen förklarar moliori 1984/85:1262 yrkande 2 besvarat med vad utskotteianfört, 6. beträffandekärnvapenprov i res. 2 (c) att avslår motion 1984/85:2416, attriksdagen förklarar motion 1984/85:1165 yrkande 1 besvarat med vad utskottetanfört, 8. beträffande parlamentariskreferensgrupp för kärnvapenfri zon res. 3 (c) / attriksdagen avslår motion 1984/85:1679 yrkande 8, 9. beträffande samnordiskparlamentarisk kommission m. m.för en nordisk kärnvapenfri zon attriksdagen avslår mofion 1984/85:2418 yrkandena 2 och 3, 10. beträffandesäkerhetspolitik i attriksdagen avslår motion 1984/85:2418 yrkande 4, 11. beträffande översyn av de svenskamilitära res. 4 (vpk) tillträdesbeslämmelserna attriksdagen avslår tnotion 1984/85:2418 yrkande. 12. beträffandeubåtsövningar i fiskevatten att avslår motion 1984/85:595, 13. beträffandedelegation för fredsfrågor , res. 5 (fp) att avslår motion 1984/85:1262yrkande 3, 14. beträffandesäkerhetspolitisk forskning i , attriksdagen förklarar motion 1984/85:974 besvarad med vad utskottet anfört, 15. beträffandesäkerhetspolitiska kontakter med vissa europeiska länder attriksdagen avslår motion 1984/85:2418 yrkande 6, UU1984/85:16 24 16. beträffande konferensom katastrofer m. m. s. y. 2 (c) all förklarar motion 1984/85:1258 besvarad med 17. beträffandebarns skydd i krig attriksdagen avslår motion 1984/85:298, 18. beträffanderedovisning av sambandet kärnkraftkärnvapen all förklarar motion 1984/85:1697 yrkande 4 besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (c), StureEricson (s), (), Axel (), (),(), (), (vpk), (),() och (). I. Rustningarnas orsaker (vpk) anser t/e/j alt den del av utskottetsyttrande som pås. 10 börjar med "Rustningarna i" och på s. 11 slutarmed "bakom rustningarna." bort ha följande lydelse: Kampen om världens begränsade resurser, kapplöpningen omatt först lägga beslag på dem och strävan att sedan behålla kontrollen för attmöjliggöra en exploatering, är den största och grundläggande orsaken till allarustningar. Detta döljer ofta de som är beroende av att lägga under sig andrastaters och regioners tillgångar bakom påståenden om att motsättningarna är avetnisk, religiös, kulturell eller ideologisk karaktär. Utskottet villnaturligtvis inte betvivla att konflikter och rustningar också kan ha sin grundi dessa senare faktorer. Vår historiska kunskap visar emellertid att demestadels varit utanverk för bakomliggande, ekonomiska intressen. Det är utskottets bestämda uppfattning att dessaförhållanden är mera aktuella än någonsin i dagens värld. Vid bedömningen avstaters eller pakters rustningar är det därför av största betydelse attkonstatera vem eller vilka som har störst behov av all gå utanför sitt egetområde, sitt eget territorium för att skaffa sig ekonomiskt underlag för sinexistens. UU1984/85:16 25 och den svenska regeringenbör i det fortsatta nedruslningsarbeiet ägna större uppmärksamhet åt dessafrågor. Eftersom del endast är den rika, industrialiserade världen som kanutnyttja sitt övertag gentemot den fattiga, underutvecklade tredje världen idetta som i många andra fall, finns här en direkt koppling till den s. k.nordsyd-konflikten. Vårt land har i andra sammanhang, t. ex. påhandelspolitikens område, aktualiserat denna konflikt. Det är vårt ansvar attockså i ruslningssam-mahhang la upp konkreta fall, aktuell statistik och annatmaterial för alt visa hur kampen om råvaror och andra tillgångar utgör endirekt orsak lill den ständigt pågående upprustningen. Vad utskottet framfört bör ges regeringen till känna.Därmed tillgodoses också yrkande 1 i motion 1697. dels att utskottets hemställan imoment I bort ha följande lydelse: I. beträffande rustningarnas orsaker attriksdagens med bifall fill mofion 1984/85:1697 yrkande T som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om rustningarnas orsaker. och (båda c) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 16 som börjar med "verkar" och på s. 17 slutarmed "avstyrks följaktligen." bort ha följande lydelse: De upprepade franska kärnvapenproven kring Moruroa-alolleni har mötts av omfattande protester frän många länder ochinternalionella organisationer. Krav på att en grundlig undersökning aveffekterna av dessa prov bl. a. ur hälsosynpunkt genomförs har tillbakavisatsav den franska regeringen. Enligt utskottets mening finns det i detta läge anledningatt la fasta på det förslag som framförs i motion 2416 om att ett initiativ nubör tas i FN för att få till stånd de erforderliga undersökningarna. Utskollet, som i detta hänseende ställer sig bakom motion2416, anser att regeringen bör aktualisera denna fråga i FN, om möjligttillsammans med stater i regionen. dels att utskottets hemställan inioment 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande kärnvapenprov i . att med bifall till motion 1984/85:2416 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. UU1984/85:16 26 Parlamentarisk referensgrupp för kärnvapenfri zon och (båda c) anser ' dels all den del av utskottetsyttrande som på s. 18 börjar med "Utskottet har" och på s. 19 slutarmed "avstyrks följaktligen." bort ha följande lydelse: Tanken på en kärnvapenfri zon i har ett brettfolkligt stöd. Utskottet anser all del finns skäl alt la lill vara detta stödoch kanalisera det så att opinionen för en kärnvapenfri zon känner sig kunnapåverka utvecklingen. Förslageli motion 1679 att inrätta en parlamentariskreferensgrupp skulle kunna tjäna detta syfte. Redan upprättandet av en sådangrupp, med företrädare för riksdagspartierna, skulle innebära att frågan försframåt. Utskottet ansluter sig därför till motionärernas bedömning och föreslåratt som sin mening ger regeringen till känna all en parlamentariskreferensgrupp bör knytas till regeringens arbete för en kärnvapenfri zon iNorden. dels att utskottets hemställan i momeiit 8 bort haföljande lydelse: 8. beträffande parlamentariskreferensgrupp för kärnvapenfri zon i allriksdagen med bifall till motion 1984/85:1679 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 4. översyn av militära tillträdesbestämmelser m. m. (vpk) anser dels all den del av utskottetsyttrande som på s. 19 börjar med "De bestämmelser" och på s. 20slutar med "territoriet minskar." bort ha följande lydelse: Den säkerhetspolifiska utvecklingen i och kring denordiska länderna har utan tvivel medfört att läge blivit mer utsatt.I motion 24l8 beskrivs ell antal kränkningar av svenskt territorium, som allaägt rum under en relativt kort tidrymd. Utskollet delar motionärernas oro över utvecklingen. Delfinns enligt utskottets bedömning anledning att med yttersta skärpa slå fastatt kränkningar av vårt territorium eller ett utmanande uppträdände avmilitära enheter på besök eller genomfart i vårt land inte kan accepteras. Ettsätt att uppnå detta syfte vore en genomgripande översyn och skärpiiing av desvenska tillträdesbeslämmelserna. Det är också väsentligt för vår trovärdighet att svensktterritorium inte i något sammanhang upplåts för militära prov eller övningarutförda eller beställda av främmande makt. En konsekvent neulralilelspolilikkräver att del inte får uppstå någon tvekan om vår beslutsamhet att freda detsvenska territoriet från all militär inblandning utifrån. Vad utskottet här anfört med anledning av motion 2418 börges regeringen lill känna. UU1984/85:16 27 dels att utskottets hemställan i moment 11 bort följandelydelse: 11, beträffande översyn av desvenska militära tillträdesbeslämmelserna attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2418 yrkande I som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, dels all den del av utskottetsyttrande som på s. 20 börjar med "Det organ" och slutar med "avstyrks därför." bort ha följande lydelse: Det finns i det svenska samhället ett betydande engagemangoeh betydande kunskaper om freds- och nedrustningsfrågor. är deluppenbart alt fredsarbetet bedrivs i sammanhang som är sinserhellan skilda ät,ofta på ett för det gemensamma målet olyckligt sätt. Ett folkligf engagemangoch en bred opinion finns inom fredsrörelsen. Den vetenskapligafredsforskningen och säkerhetspolitiska forskningen är koncentrerad tilluniversiteten och vissa institutioner. Förhandlingsarbetet och förberedelsernaför det sker huvudsakligen inom . Enligt utskottets mening finns det anledning all försökaåstadkomma en bättre samordning mellan dessa olika centra för fredsarbetet. Ensärskild delegation för fredsfrågor och fredsforskning, knuten lillutrikesdepartementet, skulle kunna vara ett viktigt forum förinformationsutbyte och samråd. Den skulle kunna vara lill gagn såväl förregeringens förhandlingsarbete som för fredsrörelsen och den akademiskaforskningen. Utskottet anser därför att , i enlighet med vad somföreslås i motion 1262, bör uttala sig för att en sådan delegation inrättas. dels att utskottets hemställan imoment 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande delegation för fredsfrågor attriksdagen med bifall lill motion 1984/85:1262 yrkande 3 som sin mening gerregeringen lill känna vad ulskotiet anfört. och (båda c) anför: Kryssningsmissiler är en relativtny vapenlyp som har egenskaper som gör att det finns särskild anledning attförsöka få till stånd ett förbud mot användningen av dem. De är lågflygande ochsvåra att upptäcka. De uppges också vara förhållandevis billiga att tillverka ochkan därför befaras få en allt större spridning om inte åtgärder mot dem sättsin i lid. UU1984/85:16 28 De kan dessutom anses utgöra ettsärskilt hot mot icke paklanslutna länder som , därigenom att de kanbefaras få anflygningsbanor som kränker vårt territorium. Även i och för sigoavsiktliga kränkningar eller olycksfall vid hanteringen av dem kan innebäraell hot mot oss. Vi anser av dessa skäl att det är angeläget att så snartsom möjligt få till stånd internationella förhandlingar som syftar till ettförbud mot kryssningsmissiler. Sådana förhandlingar bör i första hand inriktaspä de typer av kryssningsmissiler med lång räckvidd som innebär ett särskilthot mot neutrala länders territorier. Konferens om människors beteende i krig och katastrofer och (båda c) anför: Över hela världen pågår ellintensivt forskningsarbete kring konsekvenser av krig och katastrofer. Syftetär att finna de bästa möjligheterna att bereda människor skydd för en sådaneventualitet. Det framgår av utskoltets betänkande att forskning pä dettaområde bedrivs även i och att en konferens i ämnet ordnats. Enligt vår uppfattning bör de kunskaper och del intresseför frågan som finns i tas till vara genom att en brett upplagdkonferens ordnas med deltagande av internationella experter. Konferensens syftebör vara att kartlägga och diskutera människors beteende i krig ochavspärrning. Resultaten av konferensen bör sedan sammanställas till en rapportsom bl. a. kan utnyttjas vid utformningen av vår beredskapsplanering. Vi anserall initiativ till en sådan konferens borde ha kunnat tas .