bet · G801FiU29 · 1984-12-31 00:00:00 — Motionärernakräver därför att de skatteintäkter som erhålls från alkoholförsäljningen ihuvudsak bör tillfalla den kommunala sektorn. Utskottet har tidigare behandlat motioner i vilkaspecialdeslination av statsinkomster krävts (FiU 1984/85:19 och FiU1979/80:4y). Yrkanden med denna innebörd har avstyrkts av utskottet medmotiveringen att en bärande princip i statsbudgetens uppbyggnad är attspecialdeslination av statsinkomster till bestämt ändamål inte bör förekomma.Skälen härför är främst att statsmakternas fortlöpande avvägningar mellan olikahandlingsalternativ försvåras då medel specialdesfineras. Utskottet finner inteanledning att nu ändra sitt ställningstagande. Någon ny specialdeslination börsåledes inte införas och utskottet avstyrker därför motion 2810. FiU1984/85:29 22 Bidrag till vissa kommuner ock kommuntyper I motion 946 av Per m.fl. (m) anförs att bör ge regeringen till känna att en utredning isyfte att ge vattenkraftskommuner skälig del av vattenkraflsanläggningarnasvinster bör genomföras. Yrkandet i motion 946 syftar till all skapa en särskildlagstiftning för skatteutjämning till vattenkraftskommuner. Utskottet har vidett flertal tillfällen och (FiU 1983/84:39 s. 24) behandlatyrkanden med liknande innehåll. motsatte sig utskottet atten särskild skattelagstiftning skulle tillämpas för enskilda kommuner. Kommuner som drabbas särskilt hårt av förslag omindragning av kommunalskattemedel och som bedöms ha en särskilt ekonomiskt svagsituation kan erhålla kompensation för detta inom ramen för det extraskatleutjämningsbidraget. Det ankommer på regeringen all göra den nödvändigaprövningen. Det bör också nämnas all kommun liksom andra kommunergenom skatteutjämningsgarantin tillförsäkras viss skattekraft. Med detanförda avstyrker utskottet motion 946. I motion 1490 av . (s) anförs att ökningen av socialbidragskoslnaderna låser allt störreekonomiska och personella resurser i kommunerna till utbetalning avindividuell behovsprövad ekonomisk hjälp. Enligt motionärerna bör ell temporärtspecialdestinerat bidrag skyndsamt införas för täckande av en del avkommunernas socialbidragskostnader för de i detta avseende hårdast drabbadekommunerna. Motionärerna framhåller även alt skatteutjämningskommittén börpröva om inte ett socialförsäkringstillägg kan finansieras genom en samtidigförändring av nuvarande skalteutjämningssystem. Utskottet behandlade en motion med liknandeinnehåll (FiU 1983/84:39 s. 24). Utskottet anförde att iskalteutjämnings-kommilléns uppdrag ingår all pröva faktorer - såsom kostnadertill följd av invandring och arbetslöshet - som bör beaktas iskatleutjämningssyslemet. Frågan om att ersätta individuellt behovsprövadekonomisk hjälp med generella socialförsäkringslillägg är emellertid inte iförsta hand en fråga om att utjämna kostnader mellan olika kommuner utan ensocialpolitisk fråga. Den bör därför inte utredas av skatteutjämningskommittén. Ulskotlel har vidare tidigare i detta betänkandeframhållit vikten av en ökad generalisering i stalsbidragsgivningen. Också motdenna bakgrund är det enligt utskottets mening mindre lämpligt alt införa ettspecialdestinerat bidrag för vissa delar av kommunernas sociala kostnader. Medhänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet motion 1490. I motion 1577 av ()hemställs alt en utredning tillsätts om hur s. k. frilidskommuner skalltillgodogöras en rättmätig del av det kommunala skatteunderlaget. FiU1984/85:29 23 Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att i det nuvarande skatteutjämningssystemet bestäms dengrundläggande skattekraflsgarantin av bl. a. bebyggelsestrukturen. Däri ingårkostnader för vatten och avlopp, gator, vägar och fritidshus. För att täcka delarav kostnaderna för fritidsbebyggelsen erhåller kommunerna medel frånfastighetsbeskattning och olika typer av avgiftsbeläggning. De frågor som tasupp i motionen har anknytning till frågor som behandlas iskatteutjämningskommittén. Det finns därför inte skäl att nu vidta någon åtgärdfrån sida som motionären begär innan kommittén avslutat sitt arbete. Medhänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motion 1577. 1 tnotion 2254 av () föreslås att kommun skall erhålla ett ökatskatteutjämningsbidrag. 1 motionen framhålls alt även om det har förekommit enbetydande nyetablering av ersättningsindustri i kommunen efter nedläggningen avÖresundsvarvet har befolkningsmängden kraffigt minskal med vikandeskatteunderlag som följd. Då arbetsmarknadssituationen alltjämt är mycketbesvärlig i Landskronaområdet har detta medfört all kommunen har betydandeekonomiska svårigheter. Nivån på utgående skatteutjämningsbidrag är för låg föralt kompensera skattebortfallet. Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Nivån på skatteutjämningsbidragen bestäms utifrån vissa kriterier bl. a.åldersstruktur och befolkningsminskning. Kommuner med särskilt svår ekonomisksituation kan därutöver erhålla stöd genom extra skatteutjämningsbidrag.Beslut härom fattas av regeringen efter särskild ansökan. Principen förskatteutjämningsbidragen ses över av skatteutjämningskommittén. Med delanförda avstyrker utskottet motion 2254. Kostnadsanalyser av förslag i propositioner och kommunalredovisning I motion 1579 av ()anförs att kommunernas suveräna beslutanderätt försvagas i takt med ekonomiskaåtstramningar och successivt övervältrande ålägganden från stat till kommun.Regering och riksdag styr allt tydligare det kommunala livet mot likriktningoch likformighet. Motionären pekar på beslut som får ekonomiska konsekvenserför kommunerna men som inte är redovisade i propositionen. Motionärenhemställer att varje proposition som medför kommunala kostnadsökningar, direkteller indirekt, redovisar dessa i form av såväl konsekvensbeskrivningar somkostnadsanalyser. Utskottet har vid ell flertal tillfällen behandlatmotioner med denna innebörd, . Utskottet gav därvid (FiU1982/83:45 s. 30) uttryck för samma principiella inställning som redovisas imotion 1579. Utskottet påpekade att del är angelägel all statsmakterna i detlöpande arbetet klarlägger olika reformers effekter på den kommunalavolymutvecklingen och på den kommunala ekonomin. FiU1984/85:29 24 När det gällerriktlinjeproposilioner har åtgärder vidtagits för att förslagen så långt det ärmöjligt skall åtföljas av kostnadsbedömningar. Av dessa bedömningar börsjälvfallet även de kommunala kostnaderna framgå. Det kan även nämnas att i allmänna direktiv tillkommittéer och särskilda utredare (1984:5) föreskrivs alt för avgivnaförslag skall väl genomarbetade kostnadsberäkningar redovisas. Dessa skall lahänsyn till alla kostnader för olika intressenter däribland kommuner. I den reviderade budgethandboken för myndigheternasanslagsframställningar föreskrivs att förslag skall kostnadsberäknas. Särskiltskall konsekvenserna för bl. a. kommunerna uppmärksammas. Detta leder till attregeringen får ett bättre underlag för kostnadsbedömningar i kommandepropositioner. Utskottet anser i överensstämmelse med tidigareriksdagsbeslut att motionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida och avstyrker därför motion 1579. Motion 2344 av m.fl.(m) behandlar främst frågor rörande den kommunala redovisningen och denkommunala revisionen. har lagt framett gemensamt förslag om en ny modell för redovisning. Motionärerna kritiserar bl. a. förslaget utifrån densynpunkten all sammankopplingen av budgeterings- och redovisningssystemen integrerad helhet leder till en onödig stelhet. Systemet ger varken utrymmeför information vid redovisningsårets slut om hur effektiva förvaltningar ochenheter varit eller för vissa andra uppgifter. Ett sådant styrsystem är, menarmotionärerna, uppenbart förödande på allt vad decentraliserad styrning genomincitament och motivation heter. Utgångspunkterna för ett nytt redovisningssystem börenligt motionärerna vara att skapa - ettredovisningssystem sorn närmar sig de redovisningsformer som används inom andrasektorer i samhället och som underlättar kostnadsjämförelser kommuner emellansaml med den privata sektorn - ettredovisningssystem som ger ökad information, inte minst till externaintressenter. Motionärerna diskuterar också möjligheter att ersättakommunallagens nuvarande bestämmelser angående förmögenhetsskydd. Man menar atti detta sammanhang bör ell solidiietsmåll kunna användas. Vad gäller den av rekornmenderade realaannuitels-metoden har den, enligt motionärerna, två betydande svagheter. Fördet första förskjuts avskrivningarna framåt i liden, vilket innebär all dagenskostnader kan komma alt få bäras av framtida generationer. För det andra försvårar den reala annuiletsmeloden FiU1984/85:29 25 jämförelser mellan och privat verksamhet. 1motionen ges en utförlig beskrivning av en alternativ metod. 1 frågan om den kommunala revisionen anförs följande imotionen. Den kommunala revisionen har veterligen inte varit föremål för ensamlad analys. Med tanke på den nya ekonomiska situation kommunerna kommer attställas inför är det nödvändigt att en sådankommer till stånd. Den kommunala revisionen måste utvecklas till en effektivdel av kommunernas ekonomiska styrsystem. Frågor om revisionens oberoendeställning, om politikers och tjänstemäns ansvar och förhållandet till annanstatlig kontroll är av central betydelse. Motionärerna begär all här nämndafrågor utreds. Utskottet har berett tillfälle attyttra sig över motionen. Yttrandet återfinns som bilaga 2 till belänkandet.Till yttrandet har bifogats en reservation av de ledamöter i förbundetsstyrelse som representerar moderata samlingspartiet. Medanledning av motion 2344 vill utskottet anföra följande. De krav som motionärerna ställer på ett nytt kommunaltredovisningssystem har också legat till grund för det utvecklingsarbete som nugenomförts. Del är utskottets uppfattning att förslaget till nyttredovisningssystem i stort uppfyller de allmänna krav som motionärerna anger.De krav som motionärerna ställer på en mer långtgående detaljerad redovisningkan försvåra möjligheterna att anpassa redovisningssystemet till skilda lokalaförhållanden som exempelvis kommunstorlek. Sådana olikheter kan motivera välgrundadeavvikelser från ell generellt redovisningssystem. I motionen kritiseras det föreslagna redovisningssystemetbl. a. för att det försvårar möjligheterna alt åstadkomma en decentraliseradstyrning. Dessutom borde förmögenhetsskydd och avskrivningar beaktats på annatsätt. Vad gäller dessa invändningar mot förslaget framhålls iKommunförbundels yttrande följande. Den redovisningsmodell som tagits fram beskrivs påkommunnivå. Modellen hindrar enligt styrelsens uppfattning inte attekonomisystemet decentraliseras. Den praktiska utformningen av ettdecentraliserat ekonomisystem måste emellertid anpassas till den enskildakommunen. Angående förmögenhelsskyddet anser motionärerna att ettsolidiietsmåll kan användas, där gränser kan anges för hur myckel solidiietenfår minska . I yttrandet avvisas förslaget att använda ettsolidiietsmåll. Alt centralt ange gränser och restriktioner försolidiietsutvecklingen skulle enligt styrelsens uppfattning ställa stora kravpå detaljreglering av värderingsprinciper m. m. På grund av att det blandkommunernas tillgångar ingår s. k. publik egendom är soliditetsmättet överhuvudtaget olämpligt. Styrelsen avvisar bestämt en sådan detaljreglering. När del gäller avskrivningar vidhåller styrelsen all en realannuitetsmetod bör användas. Avsikten med real annuitetsmetod vid beräkning avkapital- FiU1984/85:29 26 kostnader är att rätta till de skevheter som dagens systemi kombination med en hög inflationstakt inneburit. Utskottet anser att i sitt yttrande anförttungt vägande skäl mot de invändningar sorn här redovisats mot förslaget omnytt redovisningssystem för kommunerna. Beträffande den kommunala revisionen tas i motionen uppbl. a. frågan om vilka kvalifikationskrav som bör gälla för revisorer och ivilka former ansvar skall kunna utkrävas när revisionen uppdagar grova fall avmisskölsel. Frågan om hur revisionsansvaret skall utformas i ettmålstyrt syslem övervägs - enligt vad erfarit - redannu i samband med att demokratiberedningen utarbetar en principskiss till en nykommunallag. Beredningen har i sitt diskussionsbetänkande (SOU 1984:83 s, 60)framhållit alt revisionsreglerna behöver ses över i fråga om ansvarsfrihet.Denna översyn bör avvaktas innan ställning tas till frågan omansvars-utkrävande. I yttrandet framhålls alt frågan om särskildakvalifikationskrav har varit föremål för överväganden vid flera tillfällen.Därvid har konstaterats att skulle särskilda kompetenskrav införas ikommunallagen för revisorer, innebär detta att revisionsuppdraget inte längreblir ett förtroendeuppdrag utan någon form av sakkunniguppdrag. Vidareunderstryks att det inte finns några behov av särskilda kvalifikationskrav förde förtroendevalda revisorerna. Dessa anlitar nämligen yrkesrevisorer somkonsulter i revisionsverksamheten. Utformningen av ett kommunalt redovisningssystem är enuppgift som faller inom det kommunala kompetensområdet. Utskottet anser inte attde synpunkter som framförs i motionen påkallar någon åtgärd gentemot kommunernafrån eller regeringens sida. Med det anförda avstyrker utskottetmotion . 1. beträffande denekonotniska utvecklingen i kommunsektorn m. m. alt med anledning avproposition 1984/85:150 bilaga 1 moment 17 samt med avslag på motionerna1984/85:3201 yrkande 6, 1984/85:3202 yrkande 3, 1984/85:3203 yrkande 9 och1984/ 85:3206 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 2. beträffandelag om skaiteutjämningsavgift attriksdagen med avslag på motionerna 1984/85:1575, 1984/ 85:3201 yrkande 5 a,1984/85:3202 yrkande 7,1984/85:3206 yrkande 7 och 1984/85:3205 antar iproposition 1984/85:150 bilaga 1 moment 13 framlagt förslag till lag omskatteuljämningsavgift. FiU1984/85:29 27 3. beträffandeinförandet av en progressiv statskommunal enhetsskatt att avslårmotion 1984/85:1581, 4. beträffandebemyndigande rörande extra skatteiujämningsbidrag att med avslag påmotionerna 1984/85:3201 yrkande 3 såvitt nu är i fråga, 1984/85:3202 yrkande 4såvitt nu är i fråga och 1984/85:3206 yrkande 8 bemyndigar regeringen all förår 1986 utge extra skatteutjämningsbidrag i enlighet med vad som förordals iproposition 1984/85:150 bilaga 1 moment 9, 5. beträffandeanslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna att med bifalltill proposition 1984/85:150 bilaga 1 moment 10 samt med avslag på motionerna1984/85:3201 yrkande 3 såvitt nu är i fråga, 1984/85:3202 yrkande 4 såvitt nuär i fråga och 1984/85:3206 yrkande 9 till Skatteutjämningsbidrag tdlkommunernam. m. för /86 under sjunde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , 6. beträffandeanslag tdl bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av denkommunala företagsbeskattningen altriksdagen med bifall till proposition 1984/85:150 bilaga 1 moment 11 samt medavslag på motionerna 1984/85:3201 yrkande 4, 1984/85:3202 yrkande 5,1984/85:3203 yrkande 7 och 1984/ 85:3206 yrkande 6 till Bidrag till kommunernamed anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen för budgetåret1985/86 under sjunde huvudtiteln anvisar ell förslagsanslag av , 7. beträffande utbetalningav kommunalskattemedel och beaktande av taxeringsändringar altriksdagen antar i proposition 1984/85:150 bilaga 1 moment 14 framlagt förslagtill lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommunsoch annan menighets utdebitering av skatt, m. m. 8. beträffande överföringav kommimernas specialdestinerade stats bidrag till ett generellt statsbidragssystem a) att riksdagenavslår motionerna 1984/85:1144 yrkande 2 och 1984/85:3206 yrkande 5, b) att riksdagenavslår motion 1984/85:1574, c) alt riksdagenavslår motion 1984/85:941, 9. beträffande uttalande ommålsättningen sänkt marginaleffekt i skatte- och bidragssystemet altriksdagen avslår motion 1984/85:1144 yrkande 1, 10. beträffande överföringtill kommuner av skatteintäkter från alko holförsäljning attriksdagen avslår motion 1984/85:2810, 11. beträffande bidrag tillvissa kommuner eller kommuntyper a) att avslår mofion 1984/85:946, FiU1984/85:29 28 b) att riksdagenavslår motion 1984/85:1490, c) att riksdagenavslår motion 1984/85:1577, d) attriksdagen avslår motion 1984/85:2254, 12. beträffandekostnadsanalyser av förslag i propositioner som medför kommimala kostnadsökningar attriksdagen avslår motion 1984/85:1579, 13. beträffande ny kommunalredovisningsmodell m. m. att avslår motion 1984/85:2344, Närvarande: (), (), (), (), (c), (), (),(), (vpk), i (s),(), (), (), () och (). Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 14 börjar med "Del är" och på s. 15 slutar med"yrkande 4" bort ha följande lydelse: Som framhållits har kommunsektornslikviditet märkbart förbättrats . Likviditeten iprimärkommunerna beräknades till ca 20 miljarder, en ökningfrån föregående år med . Landstingskommunernas likviditetuppgår också till ca 20 miljarder, vilket innebär att kommunsektornssammanlagda likviditet uppgår till i storleksordningen 40 miljarderkronor. Dessa förhållanden bidrar till obalansen i den offentligasektorn och i den svenska ekonomin. De icke socialistiska partierna varnadetidigt för den nu beskrivna utvecklingen och krävde begränsningar av destatliga bidragen. Dessa varningar har visat sig vara i högsta grad befogade,men när dessa förslag om begränsningar tidigare framfördes betecknades dessa avregeringen och den socialdemokratiska majoriteten i som en politik föratt "riva ner den svenska välfärden och förstöra den svenskamodellen". Denekonomiska utvecklingen i kommunerna inverkar i hög grad på FiU1984/85:29 29 möjligheterna att nå framgång med antiinflationspolitiken.Mot bakgrund av att en god finansiell utveckling kan förutses för kommunernadelar utskottet den uppfattning som framförs av regeringen i propositionenoch i motionerna 3201, 3202 och 3206 att åtgärder måste vidtas mot dennuvarande ökningstakten i den kommunala konsumtionen. Regeringen föreslår emellertid att huvudparten avindragningarna skall ske som en likviditetsindragning beräknad på kommunernasoch landslingens lönekostnader saml genom införandet av en allmän och en extraskatteuljämningsavgift på det kommunala skatteunderlaget. Förslaget till likvidiletsindragning anser emellertidutskottet vara felaktigt. Eftersom indragningen till större delen enligtpropositionen skall återbetalas blir den åtstramningseffekt somuppträder enbart temporär. Förslaget innebär att regeringen skjuter frågan omen minskad finansiell överföring från staten till kommunerna framför sig tillår 1988, Risk föreligger att detta ger kommunalpolitikerna felaktiga signalerom de framtida villkoren för den kommunala ekonomin. Utskottet delar därför denuppfattning, som framförs i motionerna 3201, 3202 och 3206 vad gäller denallmänna inriktning av den ekonomiska politiken som berör kommunerna, attindragningarna måste ske på så sätt att den eftersträvade åtstramningsef-fekienblir permanent. Det bör här påpekas att den valda metoden för denfinansiella indragningen icke är densamma i motionerna 3201 (m), 3202 (fp) och3206 (c), 1 motion 3201 föreslås denna ske i huvudsak med en successivindragning av de specialdestinerade bidragen, i motion 3202 genom en avgift påkommunernas och landstingens skatteunderlag och i motion 3206 genom all detkommunala skatteunderlaget minskas för såväl kommuner som landsting.Frågan om storleken på indragningarna och deras fördelningseffekter återkommerutskottet till i avsnittet om skatteuljämningsavgift och skatteutjämningsbidrag. Mot bakgrund av vad utskottet anfört tillstyrks motion3201 yrkande 6 medan motionerna 3202 yrkande 3, 3203 yrkande 9 och 3206 yrkande4 avstyrks. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande den ekonomiskautveckUngen i kommunsektorn m. m. alt med avslag på motionerna1984/85:3202 yrkande 3, 1984/85:3203 yrkande 9 och 3206 yrkande 4 samt medanledning av proposition 1984/85:150 bilaga 1 moment 17 och med bifall tillmotion 1984/85:3201 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. FiU1984/85:29 30 Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn (c) och () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 14 börjar med "Del är" och på s. 15 slutar med"yrkande 4" bort ha följande lydelse: Som framhållits har kommunsektornslikviditet märkbart förbättrats . Likviditeten iprimärkommunerna beräknades till ca , enökning från föregående år med . Landstingskommunernas likviditetuppgår också till ca 20 miljarder, vilket innebär alt kommunsektornssammanlagda likviditet uppgår till i storleksordningen 40 miljarderkronor. Dessa förhållanden bidrar till obalansen i den offentligasektorn och i den svenska ekonomin. varnade för den nu beskrivnautvecklingen och krävde begränsningar av de statliga bidragen. Dessa varningarhar visat sig vara i högsta grad befogade, men när dessa förslag ombegränsningar tidigare framfördes betecknades dessa av regeringen och densocialdemokra-fiska majoriteten i som en politik för att "rivaner den svenska välfärden och förstöra den svenska modellen". Den ekonomiska utvecklingen i kommunerna inverkar i höggrad på möjligheterna att nå framgång med antiinflationspolitiken. Mot bakgrundav att en god finansiell utveckling kan förutses för kommunerna, delarutskottet den uppfattning som framförs av regeringen i propositionen och imotionerna 3201 (m), 3202 (fp) och 3206 (c) att en dämpning av ökningslakten iden kommunala konsumtionen är nödvändig. Regeringen föreslår emellertid att huvudparten avindragningarna skall ske som en likviditetsindragning beräknad på kommunernasoch landstingens lönekostnader saml genom införandet av en allmän och en extraskatteuljämningsavgift på det kommunala skatteunderlaget. Detta förslag till likvidiletsindragning anser emellertidutskottet vara felaktigt. Eftersom indragningen till större delen enligtpropositionen skall återbetalas blir den åtslramningseffekt somuppträder enbart temporär. Förslaget innebär att regeringen skjuter frågan omen minskad finansiell överföring från staten till kommunerna framför sig tillår 1988. Risk föreligger att detta ger kommunalpolitikerna felaktiga signalerom de framtida villkoren för den kommunala ekonomin. Utskottet delar därför denuppfattning, som framförs i motion 3206 vad gäller den allmänna inriktning avden ekonomiska politiken som berör kommunerna, att indragningarna måste ske påså sätt alt den eftersträvade åtstramiungseffekten blir permanent. Utskottet anser att en direkt besparing för staten på ca 4miljarder kronor bör ske . 1 det sammanhanget är det viktigt attbetona att den minskade finansiella överföringen måste kombineras med enminskad statlig detaljreglering av kommunernas och landstingens verksamhet, såall möjligheterna till lokala anpassningar ökar. FiU1984/85:29 31 Ett avgörande inslag i strävandenaatt stärka den kommunala självstyrelsen och att effektivisera den kommunalaverksamheten måste bli en begränsning av kostnadsdrivande statlig reglering. Despecialdestinerade statsbidragen, som utgår till ca 96 olika kommunalaoch landstingskommunala verksamheter, belöper sig sammantaget till ca 40miljarder kronor. Strävan bör vara alt etappvis omfördela dessa resurser tillell system med generellt utgående statsbidrag med skalleutjämnande effekt. Medett sådant system skulle lokala och regionala anpassningar underlättas,som en regional utjämning skulle ske mellan kommuner och landstingmed god respektive svag skattekraft. En ökad avgiftsfinansiering av kommunala tjänster kan ledatill både högre effektivitet och större rättvisa. Del förutsätter emellertid isin tur att ekonomiskt svaga grupper är tillförsäkrade en grundtrygghet, somgör det möjligt för alla att utnyttja samhällets tjänster. Självfallet måsteskilda principer gälla för avgiftssätining på sociala respektive tekniskatjänster. En ökad avgiftsfinansiering har betydelse både för efterfrågestyrningoch som finansieringskälla.