bet · G801SkU52 · 1984-12-31 00:00:00 — om ideella föreningar m. m. I detta betänkande behandlarutskottet olika motioner rörande beskattningsreglerna för ideella föreningaroch stiftelser. Två reservationer (m, c, fp) har fogats till betänkandetmed yrkanden om höjning av grundavdraget för ideella föreningar från 15000 kr.till 1,5 basbelopp och om särskilda skattelättnader för . 1984/85:313 av (c) och ()yrkande 5 I motionenyrkas bl. 5. att hos regeringen begär att enöversyn/utredning av samtliga skatteregler för ideella organisationer kommertill stånd möjligt. 1984/85:412 av m.fl. (s) I motionen yrkas att hos regeringen begär ensärskild översyn av beskattningsreglerna för stiftelser. 1984/85:577 av () Imotionen yrkas 1. att beslutar ändra 8 § lagen (1947:570) omstatlig inkomstskatt så att orden "" byts ut mot "av detbasbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring bestämts för året närmast före taxeringsåret", 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om tillämpningen av skatteregler för ideella föreningar och samfund. 1984/85:677 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att hos regeringenbegära förslag som befriar ideell sommargårdsverksamhet från beskattning. 1984/85:1225 av () I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omett förslag som för gott skyddar från de skattepålagor somurholkar värde. 1 1984/85. SkU1984/85:52 2 1984/85:1612 av m.fl. (c) I motionen yrkas 1. att beslutar om höjningav grundavdraget för de allmännyttiga ideella föreningarna till 1,5 basbelopp, 2. att beslutar vidhålla sintidigare begäran hos regeringen om översyn av gällande skatteregler för ideellaföreningar. Ideella, allmännyttigaorganisationer av olika slag är under vissa förutsättningar befriade fråninkomstbeskattning. Skattebefrielsen gäller beträffande vissa av dessaorganisationer för all inkomst utom inkomst av fastighet. Vanligtvis är deemellertid skattskyldiga också för vissa rörelseinkomster. I så fall uppkommerockså skyldighet att erlägga förmögenhetsskatt för den förmögenhet som ärnedlagd i rörelsen. Från den skattepliktiga inkomsten av rörelse och fastighethar en ideell förening, som är befriad från skatt på andra inkomster, rätt tillgrundavdrag. Grundavdraget för de ideella föreningarna var . höjdes detta avdrag till . medverkan fr. o. m. T. o. m. hade reglerna den angivnainnebörden i vad avser inkomstskatt. I fråga om statlig inkomstskattomfattade befrielsen även inkomst av fastighet. Vissa organisationer medspeciell karaktär - däribland - var således helt befriade frånstatlig inkomstskatt och erlade endast inkomstskatt för fastighetsinkomster.Övriga organisationer erlade statlig inkomstskatt på vissa rörelseinkomstermed härav. Fr. o. m. har den kommunala beskattningenav juridiska personer slopats (prop. 1984/85:70, SkU 1984/85:23). Samtidigtutformades reglerna om skattebefrielse vid taxeringen till statlig inkomstskattpå det sätt som tidigare gällt för den kommunala beskattningen, och detstatliga skatteuttaget höjdes till för att innefatta det tidigare kommunalaskatteuttaget. Nuvarande principer för de ideellaföreningarna infördes genom en särskild lagstiftning 1977 (prop. 1976/77:135,SkU 1976/77:45) och gäller års taxering. medgavsskattebefrielse endast för. föreningar med kvalificerat allmännyttigt ändamål.Numera är gränsen meUan allmännyttiga och ej allmännyttiga föreningar vag.Skattelättnaderna omfattar föreningar som driver en verksamhet som frånallmänna utgångspunkter är värd att stödja. Föreningar med syfte atttillgodose medlemmarnas ekonomiska intressen, såsom fackföreningar ochliknande, vanliga villaägarföreningar och sällskapsföreningar omfattas dock iregel inte av skattelättnaderna. I princip fordras också att föreningen äröppen, dvs. att den inte vänder sig till en alltför begränsad krets, och attden använder sina inkomster för den angivna verksamheten. Syftet har varit attutforma SkU1984/85:52 3 reglerna så att de inte motverkar ett vitalt föreningsliv.Samtidigt har beaktats att reglerna inte skall kunna utnyttjas för att uppnå ejavsedda skatteförmåner. I fråga om inkomst av fastighet och rörelse har ocksåbeaktats att olika näringsidkare bör kunna konkurrera på samma villkor. En allmännyttig ideell förening kan inkomstbeskattas förvissa rörelse-eller fastighetsinkomster. Även sådana inkomster går emellertidfria från skatt om de huvudsakligen har naturiig anknytning till föreningensideella verksamhet eller utgör en traditionell finansieringskälla för ideelltarbete. Inkomster av kommersiellt bedriven verksamhet skall i princip beskattasi vanlig ordning. De allrnännyttiga föreningarna är dock - i motsats till andraföreningar - i så fall berättigade till ett grundavdrag. Av "Idella föreningar.Information om skatter och avgifter m. framgår att gränsdragningenmellan skattepliktig och inte skattepliktig inkomst av rörelse kan vara svåratt bedöma. Ur broschyren, som utkommit i ny upplaga , kanföljande återges. Vad är rörelse i en förening I skatterättslig mening ärverksamhet som bedrivs självständigt, i vinstsyfte och med varaktighet attbetrakta som rörelse. Samma principiella bedömningsgrund gäller för ideellaföreningar. Som rörelse räknas normalt t. ex. bingoverksamhet, offentligadanstillställningar, idrottstävlingar, sådan serverings-, försäljnings- ochuthyrningsverksamhet som inte kan sägas ha skett internt samt vissa offentligabasarer. Enligt reglerna är dock allmännyttiga föreningar inte skattskyldigaför flertalet av sådana rörelseinkomster (se sid. Inom skatterätten görs inte enbart skillnad mellan olikainkomstslag utan också skillnad mellan inkomster i samma inkomstslag.Inkomsterna indelas nämligen i olika förvärvskällor. En ideell förening, somexempelvis arrangerar idrottstävlingar och bedriver permanentserveringsverksamhet utan anknytning till idrottsplatsen, anses ha två skildaförvärvskällor inom inkomstslaget rörelse. Inkomsterna i den förra blirskattefria (ingår som ett led i den allmännyttiga verksamheten), medaninkomsterna i den senare i sin helhet är skattepliktiga. Varje förvärvskällabedöms nämligen självständigt. Någon uppdelning av förvärvskällans inkomster i enskattefri och en skattepliktig del får inte ske. Rörelseinkomster med naturlig anknytning Rörelseinkomster som har ettnaturligt samband med den aUmännyttiga verksamheten är befriade från skatt omföreningen uppfyller övriga villkor för skattebefrielse. I lagtexten nämns somexempel på sådana inkomster entréavgifter till idrotts- och kulturevenemang. Även inkomster som syftar till att göra föreningen känd,t. ex. en naturskyddsförenings försäljning av böcker, märken, affischer,tidningar m. m. anses ha ett direkt samband med den ideella verksamheten och ärdärför skattefria. Att detta slag av försäljningsverksamhet ses som en del avdet ideella arbetet har sin grund i att det primära syftet med verksamhetenvarken är att erhålla en vinst eller att ge köparen ekonomiska förmåner(förmånssyfte). SkU1984/85:52 4 Om försäljningsverksamhetenutvidgas så att den kan anses kommersiellt bedriven, dvs. med vinst- ellerförmånssyfte, bUr inkomsterna skattepliktiga. Om verksamheten bedrivs i heltobetydlig omfattning beskattas den dock inte. Rörelseinkomster av servicekaraktär med viss naturliganknytning När försäljningsverksamheten inteingår som ett direkt led i den ideella verksamheten men ändå har viss naturliganknytning till denna kan inkomsten bli skattefri. Detta gäller oavsett attverksamheten eventuellt bedrivs kommersiellt. Förutsättningen för skattefrihetär att huvudsyftet med försäljningsverksamheten är att ge service åtmedlemmarna och andra som deltar i föreningens allmännyttiga aktiviteter. I regelinnebär detta att verksamheten bedrivs i relativt liten omfattning. Detta kan t. ex. vara fallet om en musikförening eller ettstudieförbund erbjuder noter eller böcker till medlemmarna. Kravet på sambandkan även anses uppfyllt om föreningen i anslutning till klubblokalen anordnaren mindre servering eller försäljning av idrottsartiklar till dem som använderföreningens anläggningar. Kan verksamheten inte betecknas som serviceåtgärd förmedlemmarna -t. ex om verksamheten utsträcks till andra än medlemmar blirinkomsterna skattepliktiga. Skatteplikten förutsätter dock att verksamhetenbedrivs stadigvarande och under ungefär samma former som normal näringsverksamhet. Kravet på naturlig anknytning anses inte uppfylltendast för att syftet med en viss verksamhet är att finansiera detallmännyttiga arbetet. Rörelseinkomster som av hävd finansierat ideellt arbete rörelseinkomster sominte har annat samband med den allmännyttiga verksamheten än att finansieradenna, beskattas dessa inkomster på vanligt sätt utom i vissa fall. För attäven sådana inkomster skall vara skattefria krävs att de traditionelltutnyttjas som fiansieringskälla för ideellt arbete. Till sådan verksamhet somav hävd utnyttjats på detta sätt och alltså är skattefri räknas enligtlagtexten bl. a. anordnande av bingo och andra lotterier, fester, basarer,försäljnings- och insamlingskampanjer. Hit hör också sådan biografrörelse sombedrivs i egna lokaler av nykterhetsföreningar eller bygdegårdsföreningar ochliknande, som har till främsta syfte att hålla med allmän samlingslokal. Somtraditionell finansieringskälla räknas dessutom reklamintäkter frånreklamutrymme på idrottsplatser, klubbdräkter eller i samlingslokal,programblad och liknande. (Observera dock vad som sägs nedan om moms ochreklamskatt.) Det bör observeras att lagtexten är allmänt hållen och attdet därför inte på förhand går att säkert avgöra om en viss verksamhet blirskattefri. Föreningar som samlar in returpapper inom ramen för detkommunala renhållningsmonopolet blir i allmänhet befriade från skatt. Enförutsättning är dock att verksamheten sköts ideellt av oavlönade personer. driver rent kommersiell insamlingsverksamhet med anställd personalblir vinsten däremot inte skattefri. Idrottsföreningar m. fl. som arrangerar offentliga fester(festplatsverksamhet) eller danstiUställningar blir i allmänhet också befriadefrån skatt för denna verksamhet. Förutsättningar för skattefrihet torde dockbl. a. vara att arrangemangen sköts av oavlönade personer samt att dennaverksamhet inte har för stor omfattning i förhållande till den allmännyttigaverksamheten. SkU1984/85:52 5 Inkomster av kommersiell verksamhetav större omfattning skall beskattas, om inkomsterna inte är skattefria pågrund av hävd. Bedriver t. ex. en idrottsförening en vanlig sportaffär eller enlitterär eller religiös förening en bokhandel, beskattas dessa inkomster påvanligt sätt. Detta påverkar dock inte skattefriheten för övriga inkomster. Underskott av skattefri verksamhet får inte kvittas motöverskott av skattepliktig verksamhet. 1 redovisningen (bokföringen, se sid. 9)bör därför intäkter och kostnader i skattefri och skattepliktig verksamhethållas isär. För att bl. a. kompensera ätten förening i vissa fall kan förlorapå att en sådan kvittning inte får göras, har ett s. k. grundavdrag på 15 000kr. Vanliga regler gäller för denideella föreningens skyldigheter som arbets-och uppdragsgivare. Föreningenmåste göra skatteavdrag samt betala in och redovisa skatt. Föreningen måsteockså svara för arbetsgivaravgifter på samma sätt som andra arbets- ochuppdragsgivare. I fråga om mervärdeskatten gäller inga särskilda reglerför de ideella föreningarna. Verksamhet som enligt allmänna bestämmelser är atthänföra till rörelse föranleder skyldighet att redovisa mervärdeskatt näromsättningen överstiger . Särskilda regler medger dockundantag för transport av returpapper m.m. De ideella föreningarna är också skyldiga att erläggaolika punktskatter på samma sätt som andra skattskyldiga. De punktskatter somideella föreningar kan bli redovisningsskyldiga för är i första handreklamskatt, spelskatt och lotterivinstskatt. Vidare gäller att de ideella föreningarna är befriade frånatt erlägga gåvoskatt men att de i allmänhet skall erlägga arvsskatt. hade utskottet attbehandla ett antal motionsyrkanden rörande skattebefrielse förinsamlingsverksamhet m. m. som bedrivits av ideella föreningar (SkU1983/84:38). Med anledning av motionerna begärde utskottet en översyn avreglerna. Utskottet anförde följande: Bakgrunden till flertalet av deaktuella motionerna är att det i praktiken visat sig svårt att dra klaragränser mellan skattepliktiga och icke skattepliktiga inkomster. Detta har bl.a. visat sig i att skattemyndigheterna tycks bedöma dessa frågor på olika sätti olika län. Utskottet har vid sin återkommande prövning av dessa frågor hävdatatt föreningar som driver en vanlig näringsverksamhet också bör beskattashärför enligt vanliga principer. Till vanlig näringsverksamhet hör emellertidknappast insamling av returpapper eller annan verksamhet som grundar sig påideella insatser av medlemmarna. Utskottet instämmer i finansministernsbedömning i samband med en riksdagsdebatt att sådana aktiviteter inte- på sätt som skett i flera fall - bör beskattas, även om verksamheten på grundav ändrade förhållanden bedrivs i andra och mer organiserade former äntidigare. Härtill kommer att mervärdeskatten är förenad med särskilda problemsom i vissa situationer kan medföra svåra påfrestningar för föreningarna. Som finansministern framhållit torde vissa förbättringarkunna åstadkommas genom att omarbetar sin broschyr och genomklargö- Rätielse: S. 12, 1. rubriken avskattereglerna mom. 2) Rattat till: Grundavdraget------- mom.1) rad 17Står: mom. 2 Rättat till: mom. 1 SkU1984/85:52 6 rande avgöranden i högsta instans. Enligt utskottetsuppfattning är det emellertid inte troligt att man den vägen helt kan kommatill rätta med problemen. Att utskottet tidigare avstyrkt motioner i dessafrågor har delvis berott på uppfattningen att en översyn av inkomstbeskattningenoch arvsbeskattningen borde anstå i avvaktan på resultatet avstiftelseutredningens arbete. Utskottet har också utgått från attmervärdeskatteutredningen skulle ta upp mervärdeskattefrågorna till en snarprövning. arbete har dock numera lagts ned, och de nuaktuella mervärdeskattefrågorna har enligt vad utskottet erfarit ännu intetagits upp av mervärdeskatteutredningen. Enligt utskottets uppfattning bördärför föreningarnas skattefrågor nu ses över separat. Översynen bör enligtutskottets uppfattning omfatta samtliga skattefrågor för de ideellaföreningarna och således -förutom inkomstskatten - även mervärdeskattefrågornaoch arvsskatten. Utskottet förordar således att med anledning av deaktuella motionerna hos regeringen begär en översyn av beskattningsreglerna förde ideella föreningarna. Med det anförda anser utskottet sig ha besvaratmotionerna. höjdes grundavdragetför de ideella föreningarna , kr. med verkan fl. taxering (prop. 1984/85:8, SkU 1984/85:7). I propositionen anfördedepartementschefen att det enligt hans uppfattning infe var lämpligt att nutillsätta en kommitté för att se över de ideella föreningarnas beskattning.Beträffande inkomstbeskattningen ansåg han att omedelbara lättnader varmotiverade, men de övriga frågorna kunde enligt hans mening bäst utredas iannan ordning. Utskottet tillstyrkte propositionen och avstyrkte föreliggandemotioner med följande motivering: Bakgrunden till att utskottet våren1984 förordade en separat utredning om samtliga skattefrågor för de ideellaföreningarna var framför allt att vissa problem uppkommit för föreningar sombedriver insamlingsverksamhet med ideella insatser. I en del sådana fall hademervärdeskattereglerna visat sig kunna medföra stora påfrestningar, och deinformationer som utskottet då erhöll tydde på att mervärdeskatteutredningen -mot tidigare antaganden -inte skulle ta upp dessa frågor. Därtill kom att lägrebeskattningsinstanser på sina håll ansett att föreningarnas inkomster avverksamhet med denna eller likartad karaktär skulle redovisas som skattepliktiginkomst. Enligt vad som har framkommit kommermervärdeskatteutredningen att skyndsamt behandla föreningarnas skatteproblem påsitt område, och utredningen förväntas lägga fram sitt förslag . Attunder sådana förhållanden tillsätta en särskild utredning om samtligaskattefrågor för de ideella föreningarna, och att således bryta utmervärdeskattefrågorna från mervärdeskatteutredningens uppdrag i övrigt, kanenligt utskottets uppfattning medföra att en lösning av dessa viktiga ochkomplicerade frågor fördröjs. Beträffande inkomstskattefrågorna bör framhållas att denya reglerna i allmänhet har fungerat tillfredsställande för föreningarna ochatt de högre instanserna inte har beskattat föreningarna för inkomstav sådan ideell verksamhet som nämnts tidigare. Utskottet vill också nämna attriksskatteverket kommer att ge ut en ny .broschyr rörandeskattefrågorna med beaktande av vunna erfarenheter av lagstiftningen. Redan med hänsyn till vad utskottet nu anfört och tillföreliggande förslag om en väsentlig höjning av grundavdraget finner utskottetatt skälen för att SkU1984/85:52 7 nu tillsätta en särskild utredning rörande skattefrågornatill väsentlig del bortfallit. Härtill kommer att även arvs- ochgåvoskattefrågorna kommer att tas upp av den kommitté (Fi 1984:02) som numerahar tillsatts för en översyn av bestämmelserna inom detta skatteområde. Vad som har framkommit leder till att utskottetåter kan stå fast vid den ursprungliga planläggningen av en översyn avgrunderna för beskattningen av de ideella organisationerna. Denna planläggninginnebär, enUgt vad utskottet uttalat , att vissa grundläggandefrågor rörande stiftelserna först bör belysas. Sedan stiftelseutredningensarbete numera lagts ned, övervägs de civilrättsliga frågorna rörande dessaorganisationer inom . Utskottet instämmer i uppfattningenatt en väsentlig höjning av grundavdraget är motiverad. En höjning undanröjerproblemen för föreningar som har smärre inkomster av uthyrda fastigheter ellerav annan kommersiell verksamhet och underlättar också det praktiskataxeringsarbetet. I likhet med departementschefen finner utskottet samtidigtatt grundavdraget inte bör vara så stort att illojala förfaranden uppmuntraseller att konkurrensen med privata näringsidkare snedvrids. Med hänsyn härtilltillstyrker utskottet den i propositionen föreslagna höjningen till 15000 kr.och avstyrker motionerna 43 och 44 i denna del. Senare under hösten 1984tillstyrkte utskottet förslaget i proposition 1984/85:23 om slopad kommunaltaxering av juridiska personer. Beträffande den nya skattesatsen för statliginkomstskatt vid beskattningen av de allmännyttiga organisationerna anfördeutskottet följande (SkU 1984/85:23 s. 160): Som departementschefen ochmotionärerna konstaterar skulle en strikt omräkning av skattesatserna förskattskyldiga som är helt befriade från statlig inkomstskatt leda till enskattesats på . Utskottet vill inte bestrida att en uppräkning till ien del fall kan medföra en viss skattehöjning, trots lättnaderna i form avslopad garantibeskattning och vidgade möjligheter tiU underskottsavdrag. Detbör emeUertid framhållas att flertalet inom de nu ifrågavarande kategoriernainte betalar någon skatt alls och att de övriga beskattas endast för vissaspecieUa inkomster. Frågan har alltså i aUmänhet en mycket begränsad betydelse.Mot bakgrund av de praktiska skäl som kan åberopas för enhetliga skattesatsertillstyrker utskottet därför propositionen och avstyrker motionerna i dennadel. frikallades 1946från beskattning för annan inkomst än fastighetsinkomst (BevU 1946:34).Tidigare ansågs stiftelsen skattskyldig för aU inkomst eftersom en stor del avstiftelsens inkomst () användes till andra ändamål än främjandet avvetenskaplig forskning. Enligt de principer som gällde för beskattningen avallmännyttiga organisationer kunde stiftelsen innan frågan specialreglerades- inte komma i åtnjutande av skattefrihet. a.att med hänsyn till sin organisation, sitt syfte och sinverksamhet intog en sådan särställning i jämförelse med andra stiftelser ochsammanslutningar med liknande ändamål att en förmånligare behandling ibeskattningshänseende SkU1984/85:52 8 kunde anses önskvärd. Stiftelsen borde enligt utskottetsuppfattning likställas med akademier och allmänna undervisningsverk. Medhänsyn till stiftelsens särpräglade art torde en sådan åtgärd enligt utskottetsuppfattning inte innefatta risk för att liknande krav med fog kunde framställasfrån annat håU. Den nya statliga fastighetsskattenomfattar även fastigheter som tillhör allmännyttiga ideella organisationer. Medanledning av ett motionsyrkande om undantag för och andrajämförbara stiftelser anförde utskottet följande i sitt av godkändabetänkande SkU 1984/85:17: Inte heller i fråga om fastighetersom tUlhör och andra jämförbara allmännyttiga stiftelser anserutskottet att man bör göra avsteg från skattens generella utformning. Det börframhållas att de fastigheter som kommer att omfattas av beskattningen ingår istiftelsernas kapitalförvaltning och utnyttjas för uthyrning eller liknande ochatt det allmänna hyresläget givetvis kommer att påverkas på samma sätt förstiftelserna som för andra fastighetsägare. Det skäl som föranlettskattebefrielse från statlig inkomstskatt och förmögenhetskatt kan inte helleråberopas som grund för befrielse från en specialskatt av denna typ. Utskottetavstyrker därför motionen även i denna del. I svar på en enkelfråga om tidpunkten för förslag till lag om stiftelser, m. m. anfördejustitieministern att det inom pågår arbete medstiftelselagstiftningen men att det ännu är för tidigt att närmare ange när ettlagförslag i ärendet kan ligga på bord. Arbetet har emellertidenligt justitieministern fortskridit så långt att han räknar med att endepartementspromemoria skall kunna sändas ut på remiss under innevarande år.När denna remissbehandling är avslutad ämnar justitieministern ta upp frågan omen lämplig form för ett parlamentariskt inslag i det fortsattaberedningsarbetet. De ideella föreningarna äralltsedan 1979 års taxering i stor utsträckning befriade från inkomstskatt. Omvissa allmänna krav är uppfyllda beskattas de endast för vissa fastighets-eller rörelseinkomster. Även sådana inkomster går fria från skatt om dehuvudsakligen har en naturlig anknytning tiU föreningens ideella verksamheteller utgör en traditionell finansieringskälla för ideeUt arbete. Inkomster avkommersiellt bedriven verksamhet skall däremot i princip beskattas i vanligordning. I så fall medges emeUertid ett grundavdrag på . Grundavdragethöjdes tUl detta belopp från . med verkan fr. o. m. I motionerna 577 av () och 1612 av StigJosefson m.fl. (c) yrkas att grundavdraget höjs till ett och ett halvtbasbelopp. I motion 577 yrkas också ett riksdagsuttalande av innebörd attinkomster som hänför sig till ideella arbetsinsatser eUer skänkta varor ej börbeskattas. SkU1984/85:52 9 skäl yrkas i motion 1612 att vidhåller sinbegäran om en särskUd översyn av skattereglerna för de ideella föreningarna.Även () anser att överskott som uppkommit på grund av ideelltarbete bör skattebefrias och yrkar i motion 677 sådan befrielse försommargårdsverksamhet. Utskottet har vid sin tidigare prövning av motsvarandefrågor konstaterat att skattereglerna i vissa fall medfört besvärande praktiskaoch ekonomiska problem för föreningar som exempelvis drivitinsamlingsverksamhet med ideella arbetsinsatser, och sådana svårigheter kanuppkomma även i annan Hknande verksamhet. Problemen beror på att det ipraktiken visat sig svårt att dra en klar gräns mellan skattepliktiga och ickeskattepliktiga inkomster. Reglerna utgår från att inkomst av vanlignäringsverksamhet bör beskattas enligt allmänna principer. Till vanlignäringsverksamhet hör emellertid knappast insamling av returpapper eller annanverksamhet som grundar sig på ideella insatser av medlemmarna. Som utskottetframhållit vid sin tidigare behandling av hithörande frågor bör sådanaaktiviteter inte beskattas, även om verksamheten på grund av ändradeförhållanden bedrivs i andra och mer organiserade former .