bet · G801AU7 · 1984-12-31 00:00:00 — om ytterligaresysselsättningsåtgärder m. m. 1984/85:45) I betänkandet behandlas dels förslagen iproposition 1984/85:45 (bilaga 2) om ytterligare sysselsättningsåtgärder samtnio med anledning härav väckta motioner, dels regeringens skrivelse 1984/85:88om verksamheten med ungdomslag. Inledningsvisbehandlas förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken liksom inriktningen ochfinansieringen av åtgärdssystemet. Utskottet framhåller därvid de positivaeffekterna på sysselsättningen av den ekonomiska politik som förs avregeringen. Moderata samlingspartiet, och redovisar ien gemensam reservation sin syn på den ekonomiska politiken och utvecklingen påarbetsmarknaden. Även kommunisterna anmäler en avvikandeuppfattning i detta avsnitt av betänkandet. Iskilda reservationer aktualiserar moderata samlingspartiet redovisningen avarbetslöshetens omfattning, frågan om komplettering avarbetsmarknadspolitiken med insatser av närings-, regional- och glesbygdspolitikoch en reformering av finansieringen av arbetslöshetsersättningaroch andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I sistnämnda fråga har ävenmoderata samlingspartiet reserverat sig. Utskottetansluter sig till regeringens bedömning att det under innevarande budgetår börvidtas ytterligare sysselsättningsåtgärder i form av beredskapsarbeten,rekryteringsstöd m.m. till en sammanlagd kostnad av 1 750 milj. kr. Tonviktenläggs vid åtgärder till stöd för långtidsarbetslösa. Moderata samlingspartietoch instämmer i att ytterligare åtgärder kan vara motiverade menanser att dessa bör kunna bekostas av den finansfullmakt som står tillregeringens förfogande. Enligt moderata samlingspartiet bör regeringen denvägen nu ställa 750 milj. kr. till AMS disposition. föreslår enmedelsanvisning av 1 250 milj. kr. kommunisterna godtar denanslagsförstärkning regeringen har föreslagit men anser att den bör användas påett delvis annorlunda sätt. Förutomen utökning av de traditionella beredskapsarbetena bl. a. på bygg- och anläggningssidanhar utskottet tillstyrkt att åtgärdssystemet utvidgas med två nya inslag,nämligen skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare som ersättning för de s.k.Tl-arbetena (kommunala beredskapsarbeten för personer med socialmedicinskaproblem), samt ett kommunalt rekryteringsstöd som komplement till det stödtill nyanställningar i näringslivet som infördes . Beträffande detnya skyddade arbetet har moderata samlingspartiet anfört synpunkter påanvisningsform och lönesättning. Förslaget om kommunalt rekryteringsstödavstyrks i en gemen- 1 1984/85.18 saml. AU 1984/85:7 2 samreservation av moderata samlingspartiet, och . Närdet gäller de rekryteringsfrämjande åtgärderna i näringslivet i form avrekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbeten gör utskottet liksom regeringenden bedömningen att det för sådana insatser bör avsättas ytterligare 500 milj.kr. inom den ovan angivna totalramen 1 750 milj. kr. Moderata samlingspartietgår med på att anslå 400 milj. kr. men anser som ovan sagts att finansieringenbör ske över finansfullmakten. förordar att bidragsandelen irekryteringsstödet till näringslivet höjs från av lönekostnadernaför de nyanställda samt att det skall vara möjligt att förlänga den tid undervilken stödet utgår. kommunisterna avvisar de förstärktainsatserna i näringslivet och föreslår i stället att av den aktuellaanslagsförstärkningen används för att skapa nya fasta arbeten på den offentligasektorn. Efterhörande av socialförsäkringsutskottet föreslår utskottet med anledning av enmotion att 50 milj. kr. används för att förstärka det särskilda vuxenstudiestödetför arbetslösa. förordar att regeringen återkommer ifilläggsbudget II till denna anslagsfråga. Moderata samlingsparfiethänvisar till möjlighet för regeringen att utnyttja finansfullmakten förändamålet. Avslutningsvisi betänkandet anmäls regeringsskrivelsen /85:88 om verksamheten medungdomslag. Efter att ha redogjort för bakgrund och innehåll föreslår utskottetatt skrivelsen läggs fill handlingarna. Regeringen föreslår i proposition 45 efterföredragning av statsrådet att skall 1. anta det till propositionen fogade förslaget tilllag om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning, 2. godkänna vad i propositionen anförts om medel föruppförandet av ett Folkets hus i , 3. godkänna vad i propositionen anförts om offentligskyddad sysselsättning, 4. godkänna vad i propositionen anförts om nya reglerför kommunala beredskapsarbeten, 5. godkänna vad i propositionen anförts om ettkommunalt rekryteringsstöd, 6. godkänna vad i propositionen anförts om samordnadeinsatser mellan arbetsmarknadsverket och , 7. till Sysselsättningsskapande åtgärder påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /85 under tiondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 1 , 8. godkänna vad i propositionen anförts omutnyttjandet av medlen för tillfälliga personalförstärkningar inomarbetsförmedlingen. Det till propositionenfogade lagförslaget har följande lydelse: AU 1984/85:7 3 Lag om ändring i lagen(1976:600) om olTentlig anställning Härigenom föreskrivs att 1 kap. 6 § lagen(1976:600) om offentlig anställning' skall ha nedan angivna lydelse. Lagen gäller intearbetstagare som Lagen gäller inte arbetstagare som har anvisatsberedskapsarbete eller har anvisats beredskapsarbete, arbe- arbete i ungdomslag. te i ungdomslag eller skyddat arbete. Dennalag träder i kraft . Regeringensskrivelse 1984/85:88 Med skrivelsen överlämnar regeringen redovisning avverksamheten enligt lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentligaarbetsgivare. har avgivit yttrande(SfU 1984/85:2 y) över den i ärendet väckta motionen 1984/85:121, se bilaga. 'Lagenomtryckt 1982:100. Senaste lydelse 1983:1074. AU1984/85:7 4 1984/85:105 av () 2. att avslår förslaget om kommunaltrekryteringsstöd till långtidsarbetslösa. Yrkande 1behandlas av skatteutskottet. 1984/85:106 av m.fl. (s) I motionen yrkas att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad som anförs i motionen om de föreslagna medlen (250milj. till beredskapsarbeten av investeringskaraktär /85. 1984/85:109 av m. fl. I mofionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande behovet avåtgärder i syfte att stödja byggsysselsättningen i under vintern1984/85. 1984/85:110 av () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i mofionen anförts om behovet av skyndsamma bygginvesteringssti-mulanseräven i andra geografiska områden än de i propositionen angivna. 1984/85:114 av m.fl.(c) I motionen yrkas 1. att riksdagenbeslutar att med avslag på propositionen vad gäller rekryteringsstöd tillkommunerna ansluta sig till vad som i motionen anförts om utökatrekryteringsstöd till näringslivet vid anställning av långtidsarbetslösa, 2. att riksdagenbeslutar att till sysselsättningsskapande åtgärder på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /85 under tionde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande uppförandeav Folkets hus i . Mofiveringentill yrkandena återfinns i motion 1984/85:131. 1984/85:119 av . (fp) 1 motionen yrkas 1. att riksdagenavslår förslagen 2, 5 och 7 i proposition 1984/85:45 bilaga 2, 2. att riksdagenhos regeringen begär en utredning av ett system för arbetslöshetsersättningenligt de riktlinjer som redovisats i motionen. Motiveringentill yrkandena återfinns i motion 1984/85:117. 1984/85:121 av m. fl. I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i mofionen anförts om behovet av ytterligareresurser till det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa. AU1984/85:7 5 1984/85:124 av m.fl.(vpk) I motionen yrkas 9. att beslutar att avslå regeringens förslag vadavser anvisning av 500 milj. kr. 10. att hemställer hosreg.eringen om förslag till en ungdomsgaranti med finansiering avföretagsvin;jter enligt vad i motionen anförs, 11. att beslutar att anvisa . för att finansiera fasta jobb i kommunerna. Yrkandena 1 och 8 behandlas av finansutskottet samtyrkandena 2-7 av skatteutskottet. 1984/85:127 av m.fl. (m) I motionen yrkas 1. att riksdagenavslår regeringens förslag att till sysselsättningsskapande åtgärder påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /85 under tiondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 1 , 2. att riksdagensom sin mening ger regringen till känna vad som i motionen anförts omutnyttjande av regeringens finansfullmakt för anslag till beredskapsarbeten ochrekryteringsstöd, 3. att riksdagensom sin mening ger regringen till känna vad som i motionen anförts om ettkommunalt rekryteringsstöd, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nyaregler för kommunala beredskapsarbeten, 5. att riksdagensom sin mening ger regringen till känna vad som i motionen anförts om offentligskyddad sysselsättning. Antalet sysselsatta har enligtstatistiska centralbyråns arbetskraftsundersökningar () ökat ochhar varit i genomsnitt 32 000 fler än (se fig.1). I AMS redovisade rapport om arbetsmarknadsutsikterna t. o. m.tredje kvartalet 1985 förutses en fortsatt ökning även under resten av år 1984och . Den väntade ökningen faller i första hand på industrin menpositiv utveckling väntas också inom varuhandel, samfärdsel och privatatjänster. Antalet arbetslösa uppgick enligt till 138 000 vilket motsvarade av arbetskraften. Motsvarande värden ioktober 1983 var 149 000 resp. . Antalet arbetslösa ungdomar under 25 åruppgick 44 000 vilket är en minskning med14 000. Den relativa arbetslösheten totalt och för ungdomar under25 år i kvartalsgenomsnitt redovisas i fig. 2. AMS bedömer iovan nämnda rapport att arbetslösheten kommer att minska något under resten avåret. En ökning förutses . Totalt väntas arbetslöshetenför dock ligga något under nivån för . AU 1984/85:7 6 påtagligförsämring förutses på byggarbetsmarknaden under första kvartalet 1985.Arbetslösheten väntas då närma sig nivån . Ioktober 1984 omfattades drygt 200 000 personer av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i form av beredskapsarbete, arbete i ungdomslag, arbetsmarknadsutbildning,anställda med rekryteringsstöd eller lönebidrag, i Samhälls-företag m. m. Dettaär en ökning sedan samma månad föregående år med ca 34 000 personer. Bakomförändringen ligger bl. a. anställning i ungdomslag för 39 500 personer och pårekryteringsplatser för 27 000 personer -åtgärdsformer som saknades - och en minskning av antalet beredskapsarbetande med 33 000personer. Övriga åtgärdsformer har ungefär samma omfattning som samma tidförra året. 3 redovisas omfattningen av arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbetensedan år 1973 samt antalet personer i ungdomslag och anställda medrekryteringsstöd fr. o. m. början av innevarande år. Fig.1 Utbud av arbetskraft och sysselsättning enl. Antal1000-tal (Kv. 3500 I.................. ................... I I I I II I 1 Ill oysselsatta 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 Fig. 2 Relativ arbetslöshet totaltoch för ungdomar enl. (Kv. I I I I I I I I I I.......................... I i I I I I I I II............. I Ungdomar 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 ' 83 84 Fig. 3 Antal personer iberedskapsarbete, arbetsmarknadsutbildning och fr. o. m. i ungdomslagsamt anställda med rekryteringsstöd. 73 74 75 76 77 78 79 "80 81 82 83 84 AU1984/85:7 8 Förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken m. m. När det gäller förutsättningarnaför arbetsmarknadspolitiken erinras i propositionen om attarbetslösheten minskat successivt . Denna utveckling sessom en effekt av dels förbättrad aktivitet inom ekonomin, dels ökade insatserframför allt för ungdomsgrupperna. Vidare framhålls i propositionen att medden inriktning som man nu gett den ekonomiska politiken kan en fortsattförbättring av arbetsmarknadssituationen väntas även . Balansläget i ekonomin bedöms bli förbättrat i flerahänseenden vilket bl. a. väntas leda till att arbetslösheten minskar. Samtidigtpekas på osäkerheten i bedömningarna och arbetsmarknadsministerns slutsats bliratt det finns anledning att komplettera de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernasamt att dessa åtgärder bör inriktas främst mot de långtidsarbetslösa. I moderata samlingspartiets kommittémotion 127 beskrivssituationen på arbetsmarknaden som mycket allvarlig. Enligt motionens synsättuppgår den totala arbetslösheten till . Ca 340 000 personerstår utanför den reguljära arbetsmarknaden. Motionärerna gör också denbedömningen att de förslag regeringen nu lägger fram i form av skatteökningarfår mycket negativa effekter på sysselsättningen. Köpkraftsindragningen bedömsleda till en utslagning av ungefär samma storleksordning som det antal nyakonstlade arbeten som tillkommer genom regeringens förslag. Vidare framhålls imotionen att arbetsmarknadsmyndigheterna utnyttjat sina anslag såatt man kommer att tvingas till kraftiga nedskärningar av åtgärderna. Medhänsyn till det aktuella arbetsmarknadsläget är det enhgt motionärernamotiverat att ytterligare medel lillskjuts för beredskapsarbeten ochrekryteringsstöd för långtidsarbetslösa. Icenterpartiets partimotion 114 framhålls att den höga arbetslöshetenmitt i en högkonjunktur är socialdemokratins allvarligaste misslyckande. Den ärenligt motionärerna mer ett resultat av oförmåga än bristande ambition. Vidareframhålls att fler människor än någonsin är föremål för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. De åtgärder regeringen nu beskriver är framtvingade av tidigaremisslyckanden att driva en tillräckligt offensiv linje för flerarbetstillfällen. tillstyrker att ytterligare arbetsmarknadspolitiskaåtgärder nu sätts in. framhåller i motion 119 att eftersom manavvisar regeringens nu framlagda förslag till skattehöjningar vars främstakortsiktiga effekt beskrivs vara att dra in köpkraft och minska antaletarbetstillfällen inom den privata sektorn så behövs enligt motionärerna hellerinte de föreslagna arbetsmarknadspolitiska insatserna. Den främsta effekten medregeringens politik är enligt deras mening att enskilda fasta arbetstillfällenersätts i bästa fall med lika många jobb inom den offentliga sektorn, framförallt i kommunerna. AU1984/85:7 9 Vpk lägger i motion 124 fram ettprogram för arbete, rättvisa och en bättre miljö. Programmet bör bidra till enmaktförskjutning från storfinans och andra kapitalistiska maktcentra tillförmån för de arbetande och föreslås innehålla bl. - ett nationelltindustriprogram i samhällets regi med mål att skapa 100 000 nyaarbetstillfällen, - en planmässigutbyggnad av den offentliga sektorns socialt och samhällsekonomiskt viktigadelar, - enarbetsmarknadspolitik som i väsentligt högre grad riktar in sig på att skapabestående jobb, - en allmänarbetstidsförkortning. Huvuddelen av denna del av motionen behandlas inomfinansutskottet. Utskottet kommenterar först det sätt att redovisaarbetslösheten som görs i moderata samlingspartiets kommittémotion 127. 1motionen redovisas vad man benämner "den totala arbetslösheten"vilken består av antalet öppet arbetslösa enligt vedertagna definitioner jämtedem som omfattas av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Moderata samlingspartietanvände samma beräkningsgrunder . Utskottet anförde då (AU1983/84:24 s. 18) att huvuduppgiften för arbetsmarknadspolitiken är att ta sigan de sysselsättningsproblem som inte kan lösas genom enbart den generellaekonomiska politiken saml att se till att de ofrånkomliga strukturförändringarnakan ske i socialt acceptabla former. Att ett antal personer, varierandeberoende på sysselsättningsläget, omfattas av arbetsmarknadspolitiska åtgärderär ett tecken på att det sociala ansvaret fullföljs som åtgärdernautformas så att nya och bättre förutsättningar skapas för den enskildesåterinträde i arbetslivet. Utskottet vill tillägga-att den märkbara skillnadsom finns mellan arbetslöshetens storlek i och i flertalet andra länderinom t. ex. hänger samman med att den svenska arbetsmarknadspolitikengetts en omfattning och inriktning som gör att vi tar ett större socialt ansvaroch därmed reducerar den öppna arbetslösheten. De siffror över arbetslöshetensom moderata samlingspartiet redovisar visar därför vilken omfattning dennaskulle haft om vi inte tog vårt sociala ansvar. Därmed visar också de härsiffrorna i vilken riktning den öppna arbetslösheten skulle utvecklas om mangjorde stora besparingar inom arbetsmarknadspolitiken. Utskottet noterardärvid att moderata samlingspartiets förslag hitfills inneburitneddragningar i fråga om de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna med iförhållande till regeringens förslag och beslut. Motion 127 avstyrksi nu behandlad del. När det gäller förutsättningarna förarbetsmarknadspolitiken i övrigt kan utskottet konstatera att det arbete sominleddes med att restaurera den svenska ekonomin nu också fåttpositiva effekter på sysselsättningen inom industrin. De sysselsatta inomdenna näringsgren har ökat med ca 15 000 personer och väntas ökaäven . AU1984/85:7 10 minskar beroende på dels den förbättrade aktiviteten inomsamhällsekonomin, dels på ökade sysselsättningspolitiska åtgärder för framförallt ungdomsgrupperna. Det finns emellertid fortfarande kvarstående problem påarbetsmarknaden. Ett sådant är en ökande långtidsarbetslöshet. Ensäsongs-betonad nedgång i sysselsättningen inom byggnadssektorn kan dessutomförutses . Utskottet gör mot denna bakgrund samma bedömning somarbetsmarknadsministern: de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna behöverförstärkas under innevarande budgetår utöver vad fidigare beslutatom. Med det anförda avstyrker utskottet aktuella delar av motionerna 114, 119,124 och 127. 1 fråga om inriktningen av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna framhålls i propositionen att regeringens grundläggande strategi -arbetslinjen - ligger fast. Den innebär att de arbetslösa i första hand skallerbjudas arbete eller utbildning som kan leda till arbete. Grunden härför är entillväxtorienterad politik som ger näringslivet goda utvecklingsmöjligheter. Även i partimotion 114 tas upp arbetslinjeni arbetsmarknadspolitiken. I motionen påpekas att trots de stora satsningarnapå arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökar arbetslösheten vilket medfört attarbetslöshetsersättningen är en av de snabbast stigande kostnadsposterna.Enligt motionärerna steg kostnaderna för arbetslöshetsersättning från 25,8 %1982/83 till är 1983/84 av arbetsmarknadsverkets kostnader. En kamp motarbetslösheten på två fronter förordas. Det gäller enligt motionenatt dels driva en närings-, regional- och glesbygdspolitik som ger tillräckligtmånga arbetstillfällen utan behov av långsiktigt samhällsstöd, dels medarbetsmarknadspolitiska åtgärder hjälpa människor att ta de arbetstillfällensom skapas. Utskottet har samma uppfattning som propositionen ochmotionen att arbetslinjen även fortsättningsvis skall ligga till grund förarbetsmarknadspolitiken. Som utskottet framhöll i sitt belänkande AU1983/84:24 är en ökad användning av kontantslöd, vilket besparingarpå de övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärderna leder till, betänkligt frånsociala utgångspunkter med hänsyn till bl. a. arbetets stora betydelse förindividen och åtgärdernas samhällsekonomiska effekter. I det senaresammanhanget nämndes produktionsvärdet vid ett beredskapsarbete och värdet förframtiden av en arbetsmarknadsutbildning. Utskottet uttryckte också sinuppfattning att belastningen på statsbudgeten om arbetslinjen följs inte blirnämnvärt större än om arbetslöshetsersättning tillgrips som huvudsaklig åtgärdvartill alltså sedan tillkommer arbetslinjens positiva effekter, både socialaoch samhällsekonomiska. Tyvärr har arbetslöshetsersättningen tagit en ökadandel av de arbetsmarknadspolitiska kostnaderna . Densvarar det oaktat vid en internationell jämförelse för en förhållandevis litendel av kostnaderna för de samlade åtgärderna. Det förhållandet att tyngdpunktenligger på aktiva arbetsmarknadspolitiska AU1984/85:7 11 åtgärder är en av förklaringarna till den lågaarbetslösheten i jämfört med flertalet andra länder. Grunden för att arbetslinjen skall kunna fullföljas inomarbetsmarknadspolitiken är som sägs i propositionen en tillväxtorienteradpolitik som ger näringslivet goda utvecklingsbetingelser. Utskottet vill isammanhanget också erinra om att tyngdpunkten i de arbetsmarknadspolitiska insatsernasedan föregående år har förskjutits från den offentliga sektorn till näringslivet.Det anförda innebär att motion 114 i denna del inte bör föranleda någon åtgärdfrån sida. m.fl. (fp) föreslår i motion 119 ettreformerat system för arbetslöshetsersättning m. m. för att bl. a. skapaincitament åt arbetsmarknadens parter att sluta avtal som inte leder tillarbetslöshet. Det framhålls i motionen att en grundläggande styrka med detsvenska systemet är att arbetslöshetskassorna är knutna till de fackligaorganisationerna, varvid skapas "raka rör" mellan parternasförhandlingsbord och arbetslöshetens, dvs. arbetslöshetskassornas kostnader.För att ytterligare markera detta samband bör enligt motionärerna egenavgifternatill arbetslöshetsförsäkringen höjas. Även en ökning av arbetsgivarnas ansvarför finansieringen av försäkringen bör övervägas. Motionen mynnar ut i ett kravpå en utredning enligt dessa riktlinjer varvid också bör övervägas möjlighetenatt finansiera andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder änarbetslöshetsersättningen med försäkringsmedel. Utskottet delar uppfattningen i motion 119 om fördelarnaav en koppling mellan arbetslöshetskassorna och de fackliga organisationerna,men har när det gäller förslagen i övrigt en annan mening än motionen. Eftersomarbetslöshetskassorna är förbundsvis uppbyggda skulle förslaget i motion 119kunna leda till en kraffig press nedåt på lönerna i fackförbund medstrukturproblem och kraftigt ökade avgifter för arbetslöshetsförsäkringensamtidigt som lönenivån skulle pressas uppåt och avgifterna till arbetslöshetsförsäkringenskulle kunna hållas låga i branscher utan sådana problem. Detta vore ettorimligt sätt att fördela bördorna av den strukturomvandling som drabbar någragrupper i samhället men som är en förutsättning för den förbättrade ekonomiskautveckling som vi alla får glädje av. Denna orättvisa skulle bli särskilt storom - som föreslås i motionen - även ändra arbetsmarknadspolitiska åtgärderskulle bekostas via en sådan arbetslöshetsförsäkring. Med det anfördaavstyrker utskottet motion 119 i motsvarande del. Formerna för finansiering av nytillkommandearbetsmarknadspolitiska åtgärder tas upp i mofion 127 av m. fl.(m). I motionen anförs att det aktuella läget på arbetsmarknaden motiverar attytterligare medel tillskjuts för vissa åtgärder. Man finner det emellertidanmärkningsvärt att regeringen redan så tidigt under budgetåret begär utökadeanslag. Motionärerna erinrar om att regeringen disponerar en finansfullmakt om2,för sysselsättningskapande åtgärder samt att den ännu inte AU1984/85:7 12 tagits i anspråk. Även i motion 119 av m.fl. (fp) hänvisas till regeringens möjligheter att, om särskilda problemuppstår som motiverar större insatser, utnyttja finansfullmakten och senareåterkomma till . Som framhålls i motionerna 119 och127 har en finansfullmakt på anvisats av /85. Fullmakten står till regeringens disposition och fårutnyttjas för att finansiera tidigare-läggning, utvidgning eller påskyndande avstatliga investeringar och affärsverksinvesteringar som normalt finansierasmed anslag på statsbudgeten. Den får också användas för utgifter förberedskapsarbeten samt för att utvidga existerande bidragsgivning tillnäringslivet och bostadssektorn. Enligt utskottets mening bör finansfullmakten emellertidframför allt förbehållas sådana fall då behovet av åtgärder är så brådskandeatt den normala proceduren för anvisande av medel inte kan följas. I härföreliggande fall kan redan nu förutses att behovet av arbetsmarknadspolitiskainsatser under innevarande budgetår blir större än som motsvaras av de medelriksdagen har anvisat.