bet · G801FöU9 · 1984-12-31 00:00:00 — ÖEF har i sin anslagsframställning för /86redovisat tre alternativa förslag till särskild medelsram för investeringarinom del ekonomiska försvaret (alternativ A C). 1 alternativ A har enligt regeringens anvisningar avsatts127 milj. kr. för beklädnadsprogrammet inom en medelsram av 268 milj. kr.Delprogrammen Kemiska produkter m. m. och Metaller m. m. föresläs enligt dettaalternativ tilldelas ca 27,1 resp. 9,3 milj. kr. Alternativ B innebär att 28 milj. kr. inom samma medelsramhar omfördelats från beklädnadsprogrammet till andra program. a. föreslåskemi- och metallprogrammen förstärkas med 3,2 resp. 6,3 milj. kr. i förhållandetill alternativ A. Enligt det tredje alternativet (alternativ C) som utgörÖEF:s huvudförslag för /86 föreslås utöver medelsramen 268milj. ytterligare 6,4 milj. kr. för kemiprogrammet och 20 milj. kr. förmelallpro-grammet för att täcka brister inom dessa delprogram. Näninda-förslag från ÖEF hänför sig till anslagetBeredskaps-lagring och industriella åtgärder. 1 budgetpropositionen harregeringen under anslaget beräknat . för Beklädnad m. m., . för Kemiska produkter m. m. och . för Metaller m. m. I motion 2793 (fp) och i ett yrkande i motion 1709(m) framför:ssynpunkter som innebär kritik av regeringens beräkning under nämnda anslag avmedel för beklädnadsprogrammet. Dén överskrider, hävdas det, vad som behövs föratt tillgodose beredskapens krav. FÖU1984/85:9 83 1 motion 2793 (fp) framförmotionärerna sina synpunkter mot bakgrund av alt behovet av industripolitiskaåtgärder för tekoindustrin enligt deras uppfattning har minskal gradvis. Deanser att anslaget Beredskapslagring och industriella åtgärder bör minskas med20 milj. kr., vilket motsvarar vad regeringen under anslaget har beräknat förbeklädnadsprogrammet utöver vad ÖEF har förordat i sina alternativförslag B ochC. Enligt motion 1709 (m) finns det stora brister inom kemi-och metallprogrammen som inte tillgodoses i budgetpropositionen. Motionärenförordar därför en omdisposition av medel under anslaget Beredskapslagring ochindustriella åtgärder som innebär all programmet Beklädnad minskas med 20 milj.kr. medan samma belopp tillförs delprogrammen Kemiska produkter m. m. ochMetaller m. m. i linje med vad ÖEF har föreslagit i anslagsframställningen(alternativ C). För nämnda delprogram bör enligt motionären efter en sådanomfördelning under anslaget beräknas . (-f- .) (-1- . t/.jorre/'konstaterar att de medel förbeklädnadsprogrammet som under ifrågavarande anslag har beräknats ibudgetpropositionen understiger vad som enligt regeringens anvisningar skulleavsällas för detta ändamål i alternativ A (127 milj. Utskollet anser attdenna minskning är motiverad från beredskapssynpunkt. En ytterligarenedskärning vill utskollet inte biträda. Motion 2793 (fp) om en minskning avanslaget med 20 milj. kr. Inte heller anser utskottet att del finnstillräckliga skäl att i enlighet med syftet i motion 1709 (m), yrkande 3,förorda ett uttalande av om en annan fördelning pä ändamål av medlenunder anslaget än vad som framgår av budgetpropositionen. Utskottet behandlar i detta sammanhang också motion 1268(c, m). 1 motionen uppges att det i i Kumla kommun finns storaoutnyttjade bergrum som resultat av en fierårig brytning av sandsten.Motionärerna anser all ÖEF bör ges i uppdrag alt undersöka om del är möjligtall utnyttja bergrummen för beredskapslagring. Utskottet har inhämtat att ÖEF känner väl tillifrågavarande bergutryrn-men men inte anser sig ha behov av dem. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. alt riksdagentill Överstyrelsen för ekonomiskt försvar: Förvaltningskostnader /86 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att riksdagentill Drift av beredskapslager för /86 anvisar ett förslagsanslagav , 3. beträffandeBeredskapslagring och industriella åtgärder a. allriksdagen bemyndigar regeringen att inom en kostnads ram av . medge avtal om nya beredskapslån som medför utbetalningar under senare budgetår, b. attriksdagen med bifall till propositionen och avslag på Res. 16 (fp) motion 1984/85:2793 för /86 anvisar ett reser vationsanslag av . FÖU1984/85:9 84 c. att avslår motion 1984/85:1709, yrkande 3om Res. 17 (m) ändrad medelsfördelning inom anslaget, 4. att riksdagentill Särskilda kostnader för lagring av nafta för /86 anvisarett förslagsanslag av I , 5. beträffandeFörluster på heredskapsgaranlier m. m. a. allriksdagen fastställer en ram för statliga beredskapsgaran tier enligt förordningen (1982:517) om beredskapslån och bered skapsgarantier som uppgår till , b. attriksdagen för /86 anvisar ett förslagsan slag av I , 6. att avslår motion 1984/85:1268 om utnyttjande av bergrum i . 24 Övrigt totalförsvars fortsatta utveckling Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 264 267) föreslagit all godkänna deriktlinjer för det övriga totalförsvarets utveckling som föredragandestatsrådet har förordat. Med övrigt totalförsvar avses dedelar av totalförsvaret som inte tillhör det militära försvaret, civilförsvareteller det ekonomiska försvaret. Försvarsministern behandlar inledningsvis de grundläggandeprinciperna för och inriktningen av den fortsatta utvecklingen för övrigttotalförsvar enligt försvarsbeslut (prop. 1981/82:102, FöU 18, rskr.374). Mot denna bakgrund redovisar han pågående utredningsarbete m. m. avbetydelse i sammanhanget. Slutligen kommenterar han den programvisainriktningen av övrigt totalförsvar, varvid följande program behandlas: oLedning m. m. o Psykologiskt försvar o Telekommunikationer o Visspolisverksamhet o Hälso- och sjukvård samt i krig. Utskollet har inte något attanvända mot vad försvarsministern har anfört i denna del och hemställer att godkänner deriktlinjer för det övriga totalförsvarets utveckling som föredragandestatsrådet har förordat. FÖU1984/85:9 85 25 Den kommunala beredskapen Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 268 272) fie/s föreslagit att anta etttill propositionen fogat förslag till lagom ändring i lagen (1964:63) omkommunal beredskap, e/5 berett tillfälle atlta del av vadföredragande statsrådet har anfört om riktlinjerna för den kommunalaberedskapen. Förslaget till lag om ändring i lagen om kommunalberedskap har följande lydelse: Lag om ändring i lagen (1964:63) om beredskap Härigenom föreskrivs att 4 § lagen(1964:63) om beredskap skall upphöra all gälla vid utgången av juni1985. Försvarsministern uppehåller sigbeträffande riktlinjerna för den kommunala beredskapen bl.a. vid syftet med denkommunala beredskapsplanläggningen och dess samordning med civilförsvarsplanläggningen.Under anslaget Civilförsvar har för /86 beräknats medel förfortsatt utbildning av förtroendevalda i landets kommuner med anledning avkommunernas ökade ansvar för tolal-försvarsfrågor. Som skäl för lagförslaget anförs bl. a. att kommunernasskyldighet enligt 4 § lagen om beredskap all under vissa förhållandengenomföra befolkningsregistrering under beredskapstillstånd inte har någonfredslida motsvarighet. Försvarsministern anser att de kyrkliga myndigheterna,som handhar folkbokföringen i fred, också bör ha denna uppgift under beredskapoch krig, i enlighet med den ansvarsprincip som gäller för totalförsvaret. Motbakgrund härav föreslår han att 4 § lagen (1964:63) om beredskapupphävs vid utgången av juni månad 1985. 1984/85:594 av m. (m) såviu gäller yrkande 14 att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om förberedelser för barnomsorg i krig. 1984/85:1705 av . (c) såviu gäller yrkande 8 att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om planeringen för barnomsorg i krig. FÖU1984/85:9 86 försvarsbeslut (prop.1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr. 374) innebar bl. a. att kommunerna med börjansenast under / 85 skall la över ansvaret för ledningen avcivilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig och det planläggningsansvar ifred som hänger samman härmed. Övertagandet skall samordnas med att enhemskyddsorganisation införs och med all arbetet med skyddsplaner påbörjas i kommunerna.Riksdagen har senare beslutat (prop. 1982/83:100 bil. 6, FöU 9, rskr. 271) attövergängen till ledning och planläggning i huvudsak skall genomförasunder perioden /85 1986/87. Övergången skall påbörjas i allalän. Vid övergången skall kraven pä beredskap beaktas. beslutade om vissa ändringar icivilförsvarslagen (1960:74) och lagen (1964:63) om beredskap sombehövdes för att tidigare riksdagsbeslut skulle kunna genomföras (prop. 1984/ 85:49,FöU 5, rskr. Lagändringarna grundades främst på förslag från den s. k.provplanläggningskommittén (Ds Fö 1983:10 och SOU 1983:68). Vadförsvarsministern i budgetpropositionen anför om riktlinjerna för den kommunalaberedskapen och förslaget till lag om ändring av lagen om beredskapgrundas också på resultatet av nämnda kommittés arbete, redovisat i dessslutbetänkande (SOU 1984:57) Kommunerna i totalförsvaret. Utskottet anser att de riktlinjer som försvarsministernangett ligger i linje med grundtankarna för kommunernas nya uppgifter itotalförsvaret och därför bör lämnas utan erinran av . Ävenlagförslaget bör antas. Den föreslagna lagändringen harmoniserar med principenalt den som har ansvar för en uppgift i fred bör behålla delta även underberedskap och i krig. Utskottei behandlar i detta sammanhang två motionsyrkandensom rör kommunernas ansvar för barnomsorg och planering för barnomsorgen i krig. Enligt motion 1705 (c) är det mycket angeläget attbarnomsorgen i krig får ett berättigat utrymme i den kommunala planeringen förcivilförsvaret. Vissa kommuner är väl förberedda för uppgiften medan man påandra håll har eftersatt planeringen på detta område. I motion 594 (m) framhålls all kommunernas fredslidabarnomsorg måste kompletteras på olika sätt för alt möta ett ökande behov avbarnomsorg vid beredskap och i krig. a. måste, hävdar motionärerna,fredstida barnomsorg kompletteras på olika sätt, bl. a. med kravet att kunna gebarnen skydd i skyddsrum. Över dessa motioner har inhämtats yttranden (), och . Enligt RKBvisar erfarenheterna från provplanläggningen av den kom- FöU1984/85:9 87 munala beredskapen att, med de fredstidaresurser inom barnomsorgens område som kommunerna har , det inte tordeinnebära svårigheter att åstadkomma en planläggning för barnomsorgen även underberedskap och i krig. kommer att noga följa bl. a. behandlingen avbarnomsorg under den nu pågående planläggningen av den kommunala beredskapen. framhåller att kommunerna sedan lång tidtillbaka har upprättat beredskapsplaner för . Dessa har i förstahand avsett barnomsorgen men är föråldrade. Fr. o. m. den I januari 1985sker planläggningen enligt preliminära allmänna råd för den kommunalaberedskapsplanläggningen som RKB har utgivit . Av dessa framgår degrundläggande principerna för planeringen. Enligt Svenska kommun förbundet beror bristen i denkommunala beredskapsplanläggningen på barnomsorgens område främst på tvåomständigheter. När barnomsorgen pä 1970-talel byggdes upp i en omfattningutan motstycke prioriterades de primära uppbyggnadsuppgifterna. Dessutom harenligt kommunförbundet del statliga finansieringsstödet varit otillräckligt.Även kommunförbundet pekar på de allmänna råd som RKB har meddelat. Förbundetär övertygat om att kommunernas ökade kompetens tillsammans med det förtydligande,såväl organisatoriskt som ekonomiskt, som det fattade riksdagsbeslutet(prop. 1984/85:49, FöU 5, rskr. 93) om kommunernas ansvar för civilförsvaretinnebär, skall kunna leda till att barnomsorgen får ett berättigatutrymme i den kommunala beredskapsplanläggningen. Utskottet vill understryka att kommunernas ansvar förbarnomsorg liksom för andra viktiga uppgifter i fredssamhället är förenat medskyldighet att planera för verksamhetens bedrivande också i ofärdstider. 1många sammanhang har påtalats hur viktigt det är att barnomsorgen fungerarunder beredskap och i krig. Liksom motionärerna fäster utskottet stor vikt vidatt kommunernas planering förbättras på detta område. Mycket talar för att såkommer att ske när kommunerna nu också planerar för civilförsvarels verksamhetpå lokal nivå och i samband därmed uppmärksammar behoven inom totalförsvaret. Av stor betydelse är de allmänna råd för den kommunalaberedskapsplanläggningen som RKB har meddelat och som uppges komma att ses överfortlöpande. Genom dessa räknar utskottei med att kommunernas uppmärksamhet iökad utsträckning kommer att riktas mot bl. a. behovet av skyddsåtgärder förbarnomsorgen. Redan i de preliminära råden från RKB uUalas attbarnomsorgsverksamhet i riskområden endast får bedrivas i lokaler som harskyddsrum eller där skyddsrum i angränsande byggnad kan nås inom angivenförvarningstid. Utskottet förutsätter att såväl RKB som länsstyrelserna vidsina kontakter med kommunerna rörande den kommunala beredskapen läggerstor viktvid barnomsorgen. FÖU1984/85:9 88 Det angelägna syftet med förslageni motionerna 1705 (c) och 594 (m) torde enligt utskottets mening blitillgodosett utan att gör något uttalande. Om brister bedöms kvarståär det naturligt att frågan uppmärksammas i samband med 1987 årsförsvarsbeslut. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. all antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1964:63) om beredskap, 2. att riksdagenlämnar ulan erinran vad föredragande statsrådet har anfört om riktlinjerna förden kommunala beredskapen, 3. att riksdagenavslår motionerna 1984/85:594, yrkande 14, och 1984/85:1705, yrkande 8 om ettuttalande av angående planeringen för barnomsorg i krig. 26 Ekonomiska resurser för övrigt totalförsvar m. m. Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 273 274) berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om ekonomiska resurser för övrigttotalförsvar m. m. Medel för verksamheten inom övrigttotalförsvar anvisas under särskilda anslag eller delar av anslag under fieraolika huvudtitlar. I budgetpropositionen redovisas de berörda anslagen i ensärskild tabell (s. 273). De under dessa anslag (delar av anslag) upptagnamedlen för /86 uppgår sammanlagt till ca 494 milj. kr. Utskottet har inte något att invända mot vadförsvarsministern har anfört i denna del och hemställer att lämnar utan erinranvad föredragande statsrådet har anfört om ekonomiska resurser för övrigttotalförsvar m. m. 27 Anslagsfrågor för övrigt totalförsvar Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 277 297) föreslagit att för budgetåret1985/86 beträffande till övrigt totalförsvar hänförda anslag inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde anvisa medel och lämnabeställningsbemyndigande enligt följande sammanställning. Belopp (kr.) Styrelsen förpsykologiskt försvar (s. 277-279) Civilbefälhavarna (s. 279-285) Signalskydd (s. 285-287) I 4 Vissa teleanordningar (s. 287-288) Identitetsbrickor (s. 288-290) Vissaskyddsrumsanläggningar (s. 290-292) Anläggningar m. m. förvissa militära ändamål (s. 292-295) Bidrag till kostnaderför beredskap (s. 295 297) reservations anslag 8 000 000 1984/85:344 av m. (m) vari yrkas att beslutar att civilbefälhavarens kansli för södracivilområdet skall stationeras i . 1984/85:594 av m. (m) såvitt gäller yrkande 15 att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om tjänster vid civilbefälhavarkanslierna. 1984/85:597 av m.fi. (s) vari yrkas att hos regeringen begär att vid lämplig tidpunktfrån fall till fall gemensam kansliort fastställs för civilbefälhavarnas ochmilitärbefälhavarnas kanslier. 1984/85:1707 av ()vari yrkas att hos regeringen begär att styrelsen för psykologisktförsvar ges i uppgift att inom ramen för sin verksamhet vidta åtgärder för attkartlägga och motverka desinformation. UtskoUet behandlar under dennapunkt de anslag under fjärde huvudtiteln som är hänförda till övrigttotalförsvar. För olika andamål tas upp sammanlagt ca 97 milj. kr.Anslagsbeloppen räknas inte in i någon av utgiftsramarna för det militäraförsvaret eller civilförsvaret. Med anledning av en yrkande i motion 594 (m) villutskottet till en början uppehålla sig vid det behov av personalförstärkningar FÖU1984/85:9 90 vid civilbefälhavarnas kanslier som konstaterades i sambandmed försvarsbeslut. När utskottet i betänkande FöU 1983/84:15 senastbehandlade denna fråga konstaterades att av de 14 tjänster som behövdetillföras civilbefälhavarkanslierna enligt försvarsbeslutet hade sex tjänsterdittills inrättats. 1 budgetpropositionen har under anslaget Civilbefälhavarnaberäknats medel för tre av de återstående åtta tjänsterna. 1 motion 594 yrkasatt uttalar att återstoden (5 tjänster) bör tillföras /87. Utskottei vill starkt framhålla önskvärdheten av attresterande tjänster tillförs civilbefälhavarorganisationen före utgången avförsvarsbeslutsperioden. har beträffandeledningen av de civila delarna av totalförsvaret konstaterat attcivilbefälhavar-kansliernas personalresurser är otillräckliga. I proposition1984/85:160 föreslås att civilbefälhavarnas roll förstärks (prop. 1984/85:160s. 48 resp. 26). Det kan enligt utskottets mening förutsättas att den fortsattapersonalutbyggnaden av civilbefälhavarkanslierna tas upp i budgetarbetet /87 utan att uttalar sig i frågan. Motion 594 (m) bördärför inte bifallas i denna del. 1 två motioner, 344 (m) och 597 (s), behandlaslokaliseringen av civilbefälhavarkanslier.l motion 344 understryks betydelsenav samverkan mellan civilbefälhavarkanslierna och militärområ-desslaberna.Sådana kanslier och staber bör därför enligt motionen vara lokaliserade tillsamma ort. Med tillämpning av denna princip bör, anser motionärerna, riksdagenbesluta att civilbefälhavarkansliel i Södra civilområdet omlokaliseras frånMalmö till . De motionärer som står bakom motion 597 erinrar om attde i en motion (1974:375) framhöll alt civilbefälhavare ochmilitärbefälhavare borde ha gemensam ort för kansli och stab. De anser attregeringen från fall till fall bör fastställa gemensam ortför civilbefälhavares kanslier och mililärbefälhavares staber. Utskottet vill inledningsvis påminna om att lokaliseringenav civilbefälhavarnas kanslier behandlades av 1964 årscivilbefälhavarutredning. Frågan togs också upp av föredragande statsrådet iproposition 1964:109 angående totalförsvarets regionala ledning. Någon enhetligprincip för kansliernas lokalisering fastställdes dock inte. Den tidigare motion i ämnet (1974:375) som åberopas imotion 597 behandlades av försvarsutskottet i ett yttrande till dåvarandecivilutskottet (FöU 1974:ly). var för sin del inte berett atttillstyrka motionärernas önskemål. Övervägande skäl talade enligt utskottets meningför att civilbefälhavarkanslierna skulle få stadigvarande förläggningsorler ochall lokaliseringen borde bestämmas i första hand med hänsyn till den civilaförsvarsplanläggning som skall samordnas. Civilutskottel önskade avvaktaresultat av den dä tillkallade för- FÖU1984/85:9 91 svarsmaktens ledningsutredning och föreslog avslag pämotionen (CU 1975:33). följde civilutskoUet (RD 110 s. 164). Försvarsmaktens ledningsutredning ansåg i sitt betänkandeHögre regional ledning (SOU 1978:77) att civilbefälhavarkanslierna skall hafasta stationeringsorter och all dessa i princip bör vara desamma som för militärbefälhavarnasstaber. Som skäl åberopades att civilbefälhavarnas samverkan medmilitärbefälhavarna är större än med någon annan myndighet. Denna samverkan ärdessutom enligt utredningen av grundläggande betydelse. 1 proposition 1979/80:135 om organisation av försvarsmaktenshögre regionala ledning m. m., som byggde pä resultatet av försvarsmaktensledningsutrednings arbete, ansåg försvarsministern att del varken var meningsfullteller lämpligt att försöka avgöra vilken del av civilbefälhavarens verksamhetsom bör anses vara viktigast den som omfattar samordning, utbildning m. m. avde civila delarna av totalförsvaret eller den som avser samverkan ochsamordning med det militära försvaret. Han upplyste om att regeringen avsåg allfastställa dåvarande stationeringsorter, vilket innebar en lokalisering avcivilbefälhavarkansliel i Södra civilområdet till . hade ingeninvändning mot vad försvarsministern hade anfört (FöU 1979/80:15, rskr. Regeringen har fattat beslut om civilbefälhavarkans-liernasstalionering i enlighet med vad som anfördes i proposition 1979/ 80:135.Regeringen har vidare genom beslut med anledning av enskrivelse från i län om att pröva en fiyttning avcivilbefälhavarkansliel i till förklarat sig inte hafunnit skäl för en sådan fiyttning. Ulskotiet anser inte att det i motionerna har framförtsmotiv som ger anledning att inta annan ståndpunkt än regeringen närdet gäller lokaliseringen för civilbefälhavarkansliel i Södra civilområdet.Riksdagen bör alltså avslå motion 344 (m) om att fiytta civilbefälhavarkanslieli Södra civilområdet till . Motion 597 (s) synes primärt ha sammasyfte men där föreslås alt uttalande utformas på sådant sätt att detkan tillämpas även i fråga om lokaliseringen av andra civilbefälhavarkan-slier.Motionen bör inte bifallas. Utskottet vill slutligen behandla motion 1707 (fp) ivilken motionären hemställer att regeringen ger styrelsen för psykologisktförsvar i uppgift att inom ramen för sin verksamhet vidta åtgärder för attkartlägga och motverka s.k. desinformation. behandlade och avslog isamband med tillkomsten av styrelsen för psykologiskt försvar ett liknandemotionsyrkande (prop. 1983/84:116, FöU 21. rskr. Utskollet ansåg då alluppgifter rörande åtgärder mot desinformation som riktas mot vårt land låg inomstyrelsens verksamhetsområde utan att behövde göra något uttalande ifrågan. Desinformationsom propaganda behandlades i ett meddelande från FöU1984/85:9 92 försvar i oktober 1984.1 meddelandet refererades en artikel av en amerikansk vetenskapsrnan. Enligtdenne råder viss oklarhet om vad och hur mycket begreppet desinformationomfattar. Det understryks att desinformaiion som påverkansmetod är baserad påförfalskade dokument eller påhittade händelser och alltså innebär medvetetfalsk information. Enligt artikeln är källan eller ursprunget till uppgiftenalltid okänd. Som propagandainstrumeni är desinformation av gammall ursprung. Utskottei vidhåller sin uppfattning att frågor om åtgärdermot desinformation ligger inom verksamhetsområdet för den nya styrelsen för psykologisktförsvar. Det kan vidare förutsättas att försvarskommitté tar uppsådana frågor när den behandlar uppgifterna för det psykologiska försvaret. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. beträffande.Styrelsen för psykologiskt försvar a. attriksdagen avslår motion 1984/85:1707 om ett uttalande av Res. I8(m,c,fp) angående åtgärder mot desinformaiion, b. altriksdagen för /86 anvisar ett förslagsan slag av , a. attriksdagen avslår motion 1984/85:594, yrkande 15 om Res. 19 (m, c, fp) förstärkning /87 av civilbefälhavarkanslierna, b. attriksdagen avslår motion 1984/85:344 om lokalisering av civilbefälhavarkansliel i Södra civilområdel, c. attriksdagen avslår motion 1984/85:597 om lokaliseringen av civilbefälhavarkanslier, d. attriksdagen för /86 anvisar ett förslagsan slag av , a. attriksdagen bemyndigar regeringen att medge att beställ ningar av signalskyddsmateriel får läggas ut inom en kostnads ram av , b. attriksdagen för /86 anvisar ett reservations anslag av , 4. all riksdagentill Vissa teleanordningar för /86 anvisar ettreservationsanslag av , 5. att riksdagentill Idenlileisbrickor för /86 anvisar ett förslagsanslag av I119 , 6. alt riksdagentill Vissa skyddsrumsanläggningar för /86 anvisar ettreservationsanslag av , 7. att riksdagentill Anläggningar m. m. för vissa militära ändamål för /86anvisar ett reservationsanslag av , 8. att riksdagentill Bidrag till kostnader för beredskap för /86anvisar ett reservationsanslag av . FöU1984/85:9 93 Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 309 321) föreslagit att för budgetåret1985/86 anvisa medel enligt följande sammanställning. Anslag Belopp (kr.) Kl. : Intäktsfinansierad uppdrags verksamhet (s. 307310) förslagsanslag 1000 (s. 311-315) förslagsanslag 6 920 000 (s.316-318) förslagsanslag 30 765 000 (s.318-320) förslagsanslag 126 500 000 (s.320-321) förslagsanslag 3 000 000 De anslag som behandlas under dennapunkt ligger utanför utgiftsramarna för del militära försvaret ochcivilförsvaret.