bet · G801BoU17 · 1984-12-31 00:00:00 — om energibesparande åtgärder i bostäder m.m. (prop.1984/85:100 delvis och prop. 1984/85:125 delvis) I betänkandet behandlas dels vad ibudgetpropositionen föreslagits om stöd till energisparåtgärder inombostadsbeståndet m. m. samt till information och utbildning m. m. jämte niomotioner, dels vad i proposition 1984/85:125 bilaga 8 föreslagits om anslagtill stöd till energisparåtgärder på tilläggsbudget III för innevarandebudgetår samt om utnyttjande av 25 milj. kr. av ram för beslut omtilläggslån . Två motionsyrkanden väckta medanledning av det senare förslaget behandlas också i betänkandet. Regeringens förslag i sin helhet tillstyrks av utskottet.Häremot stående motionsyrkanden avstyrks. Tillbetänkandet har fogats 15 reservationer och 2 särskilda yttranden. Regeringen har i proposition1984/85:100 bilaga 13 () under B 17 och att under elfte huvudtiteln för /85 anvisa 1. till Bidragtill energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. ett reservationsanslagav , 2. tillInformation och utbildning m. m. ett reservationsanslag av . Regeringen har i proposition 1984/85:125 bilaga 8() under B 6 och B 17 föreslagit att 1. medge att . av ram för beslut om tilläggslån som avser åtgärder föratt avhjälpa byggskador och byggfel, ändrad lägenhetssammansättning ellergrundförstärkning får användas för beslut , 2. till Bidragtill energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. på tilläggsbudgetIII till statsbudgeten under elfte huvudtiteln för /85 anvisaett reservationsanslag av . 2 Motionerna m. m. Utskottet har i detta sammanhang behandlat dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1984/85: BoU1984/85:17; 2 657 av (vpk) och LarzJohansson (c) vari hemställs att beviljar erforderligt anslag avengångskaraktär så att tidigare beslutat energisparstöd för tiden före den 1juli 1984 kan utbetalas såsom avsett, 782 av () varihemställs att beslutar att kakelugnar skall komma in under sammabestämmelser som värmepumpar då det gäller att få bidrag tillenergisparåtgärder, 1472 av () varihemställs att beslutar som I sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om introduktionen av bättre uppvärmningssystem, 2139 av m.fl. (m) vari såvitt nu är i frågahemställs 16. att beslutar att underanslaget B 17 Bidrag till energibesparande åtgärder för /86anvisa ett reservationsanslag av , 17. att beslutar attbidragsgivningen till energibesparande åtgärder avvecklas fr.o.m. den 1 juli1985, 18. att beslutar att avslådet begärda anslaget på 116 OOO . under B 18 Informationsutbildning m.m., 2152 av m.fl. (c) vari såvitt nu är i frågahemställs 15. att beslutar att underanslaget B 18 anvisa ett med 53 milj. kr. förhöjt anslag på , 16. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avvecklingsperiodm.m. angående bidraget till energirådgivning, 2209 av m.fl. (vpk)vari - med hänvisning till motion 1984/85:2208 - föreslås att medändring i proposition 1984/85:100 bil. 13 18 Informationoch utbildning m.m. anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . 2678 av () varisåvitt nu är i fråga hemställs att beslutar begära att regeringenintensifierar forskning och utveckling av ventilation och värmeåtervinning urfrånluft samt stimulera introduktion på marknaden av de system som i daguppvisar den högsta verkningsgraden (motionsyrkandet i vad. avser forskningoch utveckling behandlas i betänkandet BoU 1984/85:16), 2801 av 'm.fl. (fp) vari såvitt nu är ifråga hemställs 31. att riksdagenbeslutar att avskaffa energisparbidragen från , 32. att riksdagenbeslutar att till Bidrag till vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. för /86 anvisa ett reservationsanslag av340 . BoU1984/85:17 3 33. att beslutar att inteanvisa något anslag till Information och utbildning m. m. för budgetåret1985/86, dels den med anledning avproposition 1984/85:120 (industridepartementet) väckta motion 1984/85:2878 avThorbjörn m. fl. (c) vari såvitt nu är i fråga hemställs 3. att beslutar att hos regeringen begäraförslag innebärande att till anslaget Bidrag till energibesparande åtgärder ibostadsbeståndet m. m. anvisa ytterligare , dels de med anledning avproposition 1984/85:125 bilaga 8 () väckta motionerna1984/85: 3039 av och (båda fp) vari såvitt nu är i fråga hemställs 2. att beslutar att medge att . av1984 års ram för beslut om tilläggslån som avser åtgärder för att avhjälpabyggskador och byggfel, ändrad lägenhetssammansättning eller grundförstärkningfår användas för beslut , 3041 av m.fl. (m)vari såvitt nu är i fråga hemställs att beslutar att inte anvisaytterligare medel till elfte huvudtiteln för budgetåret1984,/85 (motionsyrkandet i vad avser anslag till behandlas ibetänkandet Bou 1984/85:20). Företrädare för och Föreningen har lämnat synpunkterpå det statliga stödet till kommunernas besiktnings- och rådgivningsverksamhet.Företrädare för Industrigruppen för energihushållning i byggnader har lämnatsynpunkter på frågor om energihushållningen i bostadsbeståndet m. m. 3 Utskottet 3.1 Inledning De nu gällande riktlinjerna förenergihushållningen i bebyggelsen lades fast av (prop.1980/81:133, CU 37). Riktlinjerna innebär bl. a. att verksamheten skall riktasin på att minska den årliga energianvändningen byggnadsbestånd medca (TWh) brutto, varav en mindre del efter år 1988.1anslutning härtill aviserades dessutom att en omprövning avenergihushållningsprogrammet i sin helhet avsågs ske omkring . för byggnadsforskning (BFR), statens planverk,och () har haft iuppdrag att utarbeta ett underlag för omprövningen av riktlinjerna förenergisparverksamheten i byggnader m. m. BFR har planerat och samordnatarbetet som bl. a. resulterat i rapporten (G26:1984) Energi 85 - Energianvändningi 1* 1984/85. BoU1984/85:17 4 , som har haft i uppdrag attta fram underlag för en omprövning av det samlade energihushållningsprogrammet,har redovisat sina bedömningar i rapporten (1984:2) Energihushållningsprogrammetseffekter. Även i andra sammanhang har frågor kring energihushållningsprogrammetseffekter m. m. uppmärksammats. I den av BFR utgivna rapporten (T3:1985)Styr styrmedlen energihushållningen? tas upp frågan om stimulans och hinder ibyggsektorn i vad avser energiåtgärder. har genom proposition 1984/85:120 om riktlinjerför energipolitiken förelagts förslag till preciseringar bl. a. av energipolitiken.I propositionen framförs att de tidigare antagna energipolitiska målen bör ståfast. Inom ramen för de övergripande målen görs vissa preciseringar. Det gälleri första hand omställningen av energisystemet från olja till förnybara ochinhemska energikällor samt strategin för att avveckla kärnkraften. I strateginför att avveckla kärnkraften ingår bl. a. en ändamålsenligelanvändningspolitik, som innebär att el bör reserveras för iförsta hand de områden där den är svår eller omöjlig att ersätta. Som exempelpå sådana områden nämns industrins behov, spårbunden trafik, service, belysningoch hushållsel. bör dock enligt förslaget den godatillgången på el kunna utnyttjas för att ersätta olja och kol, främst föruppvärmningsändamål. I ett längre perspektiv föreslås denna el ersatt genomsparande, övergång till inhemska bränslen, naturgas, solenergi och annan nyteknik för uppvärmning. Enligt förslaget i propositionen bör el för uppvärmningi allt väsentligt endast användas i omställbara flexibla och utvecklingsbarasystem eller i kombination med extremt energisnål teknik. Propositionen har hänvisats till näringsutskottet. I ettyttrande (BoU 1984/85:5 y) till näringsutskottet har bostadsutskottet behandlatpropositionens förslag, bl. a, i vad avser energianvändning ochenergihushållning i bebyggelsen. Det av beslutadebostadsförbättringsprogrammet (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11) syftar bl. a.till att åstadkomma en nödvändig förbättring och ett ökat underhåll av vårtbostadsbestånd. Bland målen för programmet ingår också att förbättraenergihushållningen i bostadsbeståndet. Som ett generellt villkor för statligtstöd till underhålls-och förbättringsåtgärder gäller att åtgärderna skall kombinerasmed de energisparåtgärder som skäligen kan krävas. 3.2 Stödet till energibesparande åtgärder i bebyggelsen I samband med beslut omdet ovan nämnda bostadsförbättringsprogrammet ändrades det statliga stödettill energibesparande åtgärder i bostadsbeståndet. Innebörden av beslutet i vadgäller energisparåtgärder exkl. stöd till uppvärmningsanläggningar är i korthetföljande. Lån tas upp på den oprioriterade kreditmarknaden, och kommunenförutsätts i förekommande fall lämna kompletterande borgen. BoU1984/85:17 5 åtgärderna lämnas statligt räntestöd. Stödet utgörs av ettårligt räntebidrag som lämnas för åtgärder i hus med hyres- ellerbostadsrättslägenheter. Bidraget beräknas utifrån den godkända kostnaden för deutförda åtgärderna och utgör för schablonbeskattade fastighetsägare hälften aven räntesats som är högre än statslåneräntan. För övrigafastighetsägare är bidraget lägre. Bidragstidens längd, somhögst kan uppgå till , är avhängig åtgärdernas beräknade livslängd. För vissaåtgärder lämnas ett riktat bidrag - energisparbidrag - för att balansera deändrade villkoren för räntebidrag. Regeringen har av bemyndigats attbesluta om för vilka åtgärder och med vilka belopp som riktade energisparbidragskall lämnas. Normalt skall bidrag lämnas endast för åtgärder i hyres- ochbostadsrättshus, Energisparbidraget motsvarar i medeltal avden godkända kostnaden för åtgärderna. Förslag om en avveckling avenergisparbidragen läggs fram i två motioner, I motion 2139 (m) yrkande 17hemställs att bidragsgivningen till energibesparande åtgärder avvecklas fr, o,m, , Enligt motionärerna har det statliga stödet tillenergibesparande åtgärder varit omfattande. Energianvändningen har ocksåpressats ned. framhålls att mycket av den uppnådda besparingen hadekommit till stånd det statliga stödet förutan. Avslutningsvis anför motionärernaatt energipriserna nu är så höga att besparingsåtgärder är direktfastighetsekonomiskt lönsamma och att stödsystemet därför bör upphöra. Även i partimotion 2801 yrkande 31 hemställsatt energisparbidragen skall avskaffas från . I sin motiveringhärför anför motionärerna att lönsamheten i energibesparande åtgärder nu är såhög att något direkt stöd inte krävs. Som framgår av redovisningen ovan har energisparbidragentillkommit bl. a. för att motverka den minskning av räntesubventionerna somföljde av omläggningen av långivningen. Den nuvarande ordningen trädde i kraft den 1 januari 1984.Även om en prövning av subventionernas omfattning är motiverad finnerbostadsutskottet inte skäl föreligga att nu - mindre än ett och ett halvt årefter det att bidragen med den nuvarande utformningen infördes - förorda att dehelt avskaffas. Det är enligt utskottets uppfattning viktigt att deenergibesparande åtgärderna i bostäderna verkligen kommer till utförande.Utskottet kan inte dela vad i motionerna anförts om att energisparåtgärdernaskulle förverkligas om bidragen helt avskaffades. Utskottet avstyrker med detanförda mofionerna 2139 (m) yrkande 17 och 2801 (fp) yrkande 31. Till frågan omden genomsnittliga bidragsnivån återkommer utskottet nedan. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 105) tas upp frågan omenergisparbidra-gens genomsnittliga storlek. Som redovisats ovan gäller förnärvarande att energisparbidragen i medeltal skall svara mot av dengodkända kostnaden för åtgärderna. Med hänsyn till det statsfinansiella lägetmen även mot bakgrund av vad de remissinstanser som yttrat sig över rapportenEnergi BoU1984/85:17 6 85 anfört beträffande behovet av statligt ekonomiskt stödtill energibesparande åtgärder anser föredragande statsrådet att det riktadeenergisparbidraget nu kan minska. Enligt förslaget i budgetpropositionen börbidragen under /86 i medeltal svara mot av den godkändakostnaden för åtgärderna. De ändrade stödreglerna föreslås gälla för deansökningar som kommer in till kommunerna efter det att har tagitställning till budgetpropositionen i denna del. Avslutningsvis anförs dessutomatt det liksom bör ankomma på regeringen att i övrigt besluta om denärmare villkoren för stödet. Centerparfiet föreslår i sin med anledning av proposition120 väckta partimotion 2878 yrkande 3 såvitt nu är i fråga attenergisparbidragen i vad avser isolering och värmeåtervinning inte reducerasutan i stället förstärks och blir tillgängliga också för villaägare. Enligtmotionsförslaget bör bidrag utgå för tilläggsisolering av bjälklag, fasad ochfönster samt för värmeåtervinning genom värmeväxling. Vidare anges attenergibidraget bör utgå efter den energispareffekt som uppnås. Bidraget börenligt förslaget så långt som möjligt utgå i kronor per mätenhet och reduceratk-värde. I medeltal förordas att bidragsnivån bör vara av verklig kostnad. Utskottet tillstyrker vad i budgetproposifionen förordatsoch på de skäl som där angivits förslaget om att minska den genomsnittligabidragsnivån för de riktade energisparbidragen samt tidpunkten förikraftträdandet av de nya stödreglerna. Utskottets ställningstagande i dennadel innebär att motion 2878 (c) yrkande 3 avstyrks i vad gäller dengenomsnittliga bidragsnivån. Motionsyrkandet innefattar dessutom ett förslag om attenergisparbidrag bör utgå efter den energispareffekt som uppnås, oberoende avvilket slags åtgärder det gäller. har senast under våren 1984avvisat ett motsvarande motionsyrkande (BoU 1983/84:21) med hänvisning till attdet enligt utskottets uppfattning inte fanns tillräcklig anledning förriksdagen att frångå de riktlinjer för stödsystemet som lades fast ipropositionen om ett bostadsförbättringsprogram. Denna bostadsutskottetsuppfattning står fast. Stödsystemets nuvarande utformning är enligtbostadsutskottets mening att föredra framför det mera tekniska ochadministrativt svårhanterliga synsätt som motionsförslaget ger uttryck för.Motion 2878 (c) yrkande 3 avstyrks även i denna del. Frågan om energisparbidrag till kakelugnar tas upp imotion 782 (c). Förslaget i motionen innebär att kakelugnar skall komma inunder samma bestämmelser som värmepumpar då det gäller att få bidrag tillenergisparåtgärder. Enligt motionären uppfyller de kakelugnar som görs i dagde krav som gäller för värmepumpar i bidragshänseende, och de bör därför blibidragsberättigade. beslutade om ett särskiltinvesteringsprogram inom energiområdet för . Inom ramen för dettaprogram kunde t. o. m. utgången av ett bidrag om högst utgå tillvärmepumpar. Undantagna var dock sådana anläggningar som utnyttjar avluft ismåhus eller BoU1984/85:17 7 Bidrag kunde ej heller utgå fillfastigheter inom fjärrvärme-och naturgasförsörjda områden. Enligt beslut om införande av de riktadeenergisparbidragen bemyndigades regeringen att närmare bestämma om för vilkaändamål och med vilka belopp som bidrag skall lämnas. Bland dessa ändamål ingårinte kakelugnar eller, som framgår ovan, värmepumpar. Det temporära bidragettill värmepumpar har numera upphört. Utskottet vill inte förorda att de ändamålför vilka riktade energisparbidrag används utvidgas till att omfatta ocksåtillförselåtgärder. Vad utskottet nu anfört innebär att motion 782 (c)avstyrks. Som redovisats ovan gäller fr. o. m. den 1 januari 1984ett nytt system för finansiering bl. a. av energisparåtgärder. I samband medinförandet av detta nya system kunde statligt stöd övergångsvis utgå ävenenligt äldre regler. beslöt (BoU 1983/84:33) att ramen förlån och bidrag till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. för budgetåret1983/84 får disponeras även . I mofion 651 (vpk, c) framhålls att det vidövergångsfidens slut visade sig att de av anslagna medlen tog slutinnan alla inkomna ansökningar om stöd enligt de äldre stödformerna hunnitbehandlas. Motionärerna redovisar också ett exempel på en sökande som fått sinansökan avslagen med hänvisning till bristen på medel. Det kan enligtmotionärerna rimligen inte vara mening att medborgare som uppfylleralla de ställda kraven blir utan utlovat energisparstöd på grund avmedelsbrist. Med hänvisning härtill hemställs att skall beviljaerforderligt anslag av engångskaraktär så att fidigare beslutat energisparstödför tiden före kan utbetalas såsom avsett. Med anledning av det nu nämnda riksdagsbeslutet beslötregeringen att ramen för beslut om lån och bidrag till energibesparandeåtgärder i bostadshus m. m. vid brist på medel skulle användas i första handför sådana bidrag som avsågs i förordningen (1982:1273) om statsbidrag tillenergibesparande åtgärder i bostadshus m. m. De vidtagna åtgärderna har enligtvad utskottet erfarit inneburit att så gott som alla efter den 1 juli 1984kvarstående sökande har kunnat erhålla energibidrag enligt de äldrebestämmelserna. Däremot har dessa bidragstagare när det gäller finansieringenav åtgärderna i övrigt i huvudsak varit hänvisade till lån på den oprioriterademarknaden. Vad ovan anförts innebär enligt bostadsutskottets meningatt förslaget i motion 651 (vpk, c) får anses i inte ringa grad tillgodosett.Energibidrag har utgått i så gott som alla aktuella fall. Den finansiering somi övrigt kunnat erhållas på den oprioriterade marknaden tillgodoser enligtutskottets uppfattning i rimlig grad ett berättigat behov av krediter föråtgärderna. Utskottet vill i detta sammanhang också upplysa om att regeringensovan nämnda beslut även innebar att myndigheterna på lämpligt sätt skullehjälpa de sökande att för finansieringen utöver bidragen få tillgång till lånpå den oprioriterade marknaden. Motion 651 (vpk, c) avstyrks med hänvisningtill 1** 1984/85. BoU1984/85:17 8 Vad rör det av motionärerna specielltaktualiserade ärendet kommer detta enligt uppgift från attomprövas. Avslutningsvis tar utskottet i detta avsnitt upp en motionsom berör introdukfionen av. bättre system för uppvärmning, I motion 1472 (c) hemställs om ett riksdagenstillkännagivande om introduktionen av bättre uppvärmningssystem. Enligtmotionären bör direktiven till bostadsverket utformas tydligare så attbostadsuppvärmningen anpassas till ett energisystem byggt på hushållning ochinhemska förnybara energikällor i enlighet med beslut. Som ettexempel på nuvarande förhållanden redovisas en bostadslåneblankett som enligtmotionärens uppfattning ger intryck av att bara vissa värmeproducerandeanläggningar är av samhället erkända lösningar. gällande energipolitiska mål innebär bl. a. attsamhällets och industrins behov av billig och säker energiförsörjning skalltryggas genom ett energisystem som i största möjliga utsträckning är grundatpå varaktiga, helst förnybara och inhemska energikällor. En effektivenergianvändning och ett intensifierat energisparande skall främjas inom ramenför en allmänt god hushållning med begränsade resurser. Det åliggernaturligtvis myndigheter och andra att verka inom ramen för dessa övergripandemål. I sak torde vad i motionen förordats om energisystemets utformning välkunna förenas med gällande energipolitiska mål. Såvitt i motionen tas upputformningen av blanketter för ansökan om lån och bidrag tillenergisparåtgärder bör ansvaret härför liksom åvila bostadsstyrelsen.Utskottet förutsätter att styrelsen - inom ramen för av statsmakterna fattadebeslut - utformar tillämpningsbestämmelser m. m. så att de av motionärenframförda farhågorna kan undanröjas. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 1472 (c). 3.3 Information och utbildning m. m. Inom bostadsdepartementetsverksamhetsområde har informations- och utbildningsinsatserna t. o. m. år 1983varit inriktade enbart på energisparande i byggnader. .Tillkomsten avbostadsförbättringsprogrammet innebär emellertid att insatserna därefter ocksåhar riktats in mot att allmänt förbättra bostadsmiljön. Verksamheten harhärigenom fått en bredare inriktning . För den statliga informationen m.m. svarar i första handbostadsstyrelsen, statens planverk och statens energiverk. Ansvarsfördelningenmellan dessa myndigheter har främst praktiska griinder och anpassas fortlöpandetill hur målgrupperna och verksamhetens innehåll förändrats. För att bl. a,initiera ROT-verksamheten i länen har dessutom på regional nivå bildatssärskilda samordningsgrupper. Kommunerna har för sin besiktnings- ochrådgivningsverksamhet enligt beslut av garanterats ett statligtbidrag t. o. m. /86. BoU1984/85:17 9 Sedan budgetåret \911/19i har statligt stöd till dennaverksamhet utgått med sammanlagt omkring 800 milj. kr. Även fill de större bostadsförvaltarna och derasorganisationer utgår stöd för bl. a. rådgivnings- och besiktningsverksamhet.Avsikten med stödet är att bostadsförvaltarna effektivt och genom egna kanalerskall medverka till ett ökat intresse för energisparande och annanbostadsförbättring. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 89) erinrar föredragandestatsrådet om att det statliga bidraget till kommunerna för deras besiktnings-och rådgivningsverksamhet främst har tillkommit för att stimulera uppbyggnadenav en långsiktig verksamhet av tillräcklig omfattning under kommunalt ansvar.Vidare anförs att statsmakternas beslut innebär att kommunernas rådgivning ochövriga service inom energiområdet förutsätts svara mot de behov som finnslokalt ute i kommunerna även efter - dvs. efter den tidpunkt dåstödet enligt det ursprungliga beslutet skall upphöra att utgå. När det gäller statens bidrag till kommunerna m.fl. anförs i budgetpropositionen att bidragen i hög grad måste bli beroende avtillgängliga resurser. Enligt vad som anförs i budgetpropositionen måste fråganom statens stöd till fortsatt besiktnings- och rådgivningsverksamhet prövas iett samlat samhällsekonomiskt och statsfinansiellt perspektiv. a. motbakgrund av det statsfinansiella läget finns det enligt föredragande statsrådetskäl att redan nu minska stödets omfattning. I fråga om besiktningsverksamheten anförs att denna är ennaturlig del av ett underhålls- och ombyggnadsprojekt. Kostnaderna förbesiktning räknas därför in i underlaget för räntestöd och i låneunderlaget förbostadslån. a. av detta skäl bedömer föredragande statsrådet attytterligare statligt stöd till besiktning inte är motiverat. Kommunerna börkunna överväga en avgiftsfinansiering av de besiktningar som utförs i kommunalregi. Det statliga stödet till den kommunala besiktningsverksamheten bör enligtförslaget därför upphöra redan vid utgången av . Även i fråga om kommunernas rådgivningsverksamhet finnerföredragande statsrådet att övervägande skäl talar mot ett fortsatt statligtstöd. Enligt förslaget bör även stödet till kommunernas allmänna rådgivningupphöra.vid utgången av . Avslutningsvis tas i budgetpropositionen i denna del uppstödet till de större bostadsförvaltarna och deras organisationer. förordar att stöd i begränsad omfattning skall kunna lämnas tillandra än kommunerna under /86. I sammanhanget anförs dock attbesiktningar kan finansieras på annat sätt än genom bidrag. Stöd bör enligtförslaget därför inte lämnas för besiktningsverksamhet för tiden . Frågan om verksamheten under anslaget till information ochutbildning m. m. tas upp i fyra motioner. I två av motionerna föreslåsverksamheten avvecklad i sin helhet - motionerna 2139 (m) och 2801 (fp). Imotion 2152 (c) föreslås stödet till kommunerna avvecklat under enfemårsperiod. BoU1984/85:17 10 föreslås i motion 2209 (vpk) att stödet till kommunernabör utgå även fortsättningsvis. Förslaget i motion 2139 (m) yrkande 18 såvitt nu är ifråga innebär att det statliga stödet till information och utbildning m. m.skall upphöra i sin helhet fr. o. m. /86. När det gällerbidragen till kommunernas besiktnings- och rådgivningsverksamhet anförmotionärerna att statsbidragen till verksamhet måste minska.Motionärerna framhåller också att de flesta av de ändamål som verksamhetenavser är sådana som de antingen motsatt sig eller föreslagit avskaffade. Även i motion 2801 (fp) yrkande 33 förordas såvitt nu är ifråga att det aktuella stödet till information och utbildning i sin helhet börupphöra att utgå . I motion 2152 (c) yrkande 16 föreslås att statsbidrag tillkommunernas besiktnings- och rådgivningsverksamhet bör utgå även under nästafemårsperiod, men att bidraget skall avvecklas med enfemtedel .