bet · G801FiU36 · 1984-12-31 00:00:00 — omanslag till räntor på statsskulden, m.m. (prop. 1984/85:100 bil. 17 och1984/85:150 bil. Regeringen har i proposition 1984/85: 100 bilaga 17() föreslagit all 1. godkänna vid propositionenfogat förslag till räntor på statsskulden, m.m. för /86, 2. till Räntor på statsskulden, m.m.för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Därefter har regeringen i proposition 1984/85: 150med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1985/86,m.m. (kompletleringsproposilionen) bilaga I såvitt nu är i fråga föreslagitriksdagen att - med ändring av förslag i proposition 1984/85: 100 bilaga 17 -till Räntor på statsskulden, m.m. för /86 anvisa ettförslagsanslag av . Den i proposition 150 föreslagnamedelstilldelningen grundar sig på beräkningar gjorda inom riksgäidskontoret.Riksgäidskontoret har därefter tillställt ulskotlel enpromemoria med en förnyad beräkning, i vilken man beaktat effekterna av densedan mitten av höjda inhemska räntenivån. Denna beräkning visar attmedelsbehovel för räntor på statsskulden m.m. nu kan uppskattas till77400000000 kronor för /86. 1 jämförelse med vad som föreslås ikompletleringsproposilionen innebär detta all anslaget behöver räknas upp med3,. Jämfört med budgetpropositionen uppgår del ökade medelsbehovettill . Deolika beräkningarna kan sammanfattas på följande sätt. Räntor på /86 Räntor på inhemska lån m. m. Räntor på utländska lån Valutaförluster + 1.8 -tO.2 +0,6 1 1984/85. FiU 1984/85:36 2 I komplelteringspropositionen har alltsåränteutgifterna tagits upp med ett belopp som är högre änvad som angavs i budgetpropositionen. Härav avser enuppräkning av de inhemska räntorna. Denna justering är föranledd av en radfaktorer. a. har en större del av upplåningen förutsatts komma all ske motstatsskuldväxlar. Detta medför, allt annat lika, ökad belastning påstatsbudgeten på kort sikt, eftersom räntan på dessa låneformer bokförs videmissionstillfället och inte i efterskott som fallet är med bl. Dessutom har man i kompletleringsproposilionen utgått från enhögre räntenivå för statsskuldväxlar än vid beräkningarna tillbudgetpropositionen. förnyade beräkning som riksgäidskontoret därefter har gjort är del återigenframför allt räntekostnaden för statsskuld växlar som får genomslag. Enbartdessa ränteutgifter beräknas nu öka med ytterligare 2,8 miljarder kronor.Räntor pä utländska lån har tagils upp med ett högrebelopp än i komplelteringspropositionen. Detta sammanhänger med attutlandsiipplåningen under innevarande budgetår antas öka mer än förutsatt. beslöt alt vidta ellantal åtgärder för all åstadkomma en allmän penningpolitisk åtstramning. a.höjdes diskontot och straffräntan. Höjningenav räntenivåii slår i betydande utsträckning igenom på utgifterna förriksgäldskonlorets inhemska upplåning och då främst på den del av upplåningensom sker mot slatsskuldväxlar. Riksgäidskontoret har därför gjort en nyberäkning av utgifterna för räntor på statsskulden för /86. Dennya beräkningen utvisar ell medelsbehov på , dvs. 6,2miljarder kronor mer än vad som satts av för samma ändamål ibudgetpropositionen. Enligt utskottets mening kan uppjusteringen avränleulgifterna ses som en god illustration på den myckel stora osäkerhet'somutmärker dessa beräkningar. Även om man utgår från oförändrat upplåningsbehovkan förhållandevis små ändringar i antagandena fä långtgående återverkningar påberäkningsresultatet. Eftersomnågon periodisering inte tillämpas kan t. ex. en ändrad upplåningsprofilkortsiktigt leda till alt ränteutgifterna förskjuls från ell budgetår till ellannat. En ökad satsning pä stora obligationslän leder t. ex. till attränteutgifterna senareläggs. En finansiering med slatsskuldväxlar ellerskaftkammarväxlar, som har kommit till ökat utnyttjande, leder åandra sidan till all utgifterna tidigareläggs. Därtillkommer alt ändrade räntenivåer snabbt kan göra prognoserna inaktuella. FiU1984/85:36 - 3 Ett annat osäkerhetsmoment ärvalulakursutvecklingen. Ändrade valutakurser får återverkningar dels påränteutbetalningarna till utlandet, dels pä de kursförluster som med nuvarandebokföringsprinciper uppkommer när utländska lån löses in för betalning. Erfarenheterna frän framför allt föregående ochinnevarande budgetår visar också att det är svårt all i förväg uppskatta, ivilken utsträckning man kommer att förtidsinlösa utländska län, och vilkavalutaförluster som därigenom kommer att bokföras. Alt valutaförluster över huvudtagel tas upp i dessa sammanhang kan också diskuteras utifrånredovisningsmässiga principer. Enligt nuvarande praxis bokförs valutaförlusteri samband med all utlandslån omsätts och ersätts med nya lån. Valutaförlusternafår visseriigen till följd att ullands-skuldens bokförda värde i svenska kronorökar, men de inverkar inte pä statens löpande utgifter och inkomster. Däremotminskar de löpande ränleulgifterna när ett län ersätts av ett annat medfördelaktigare villkor. En sådan faktisk förbättring döljs emellertid bakom denskenbara försämring som valutaföriusterna ger på våra löpande betalningar.Redovisningen av valutaförlusterna kan t. o. m. ge del felaktiga intrycket altdet är ofördelaktigt för all förtidsinlösa lån för att byta ut dem motlän med fördelaktigare villkor. Utskottet har mot denna bakgrund tidigare ifrågasatt denuvarande principerna för redovisningen. Det är därför med tillfredsställelsesom utskottet noterar att riksgäidskontoret häller på all seöver denna fråga i samråd med andra berörda myndigheter. Enligt utskottetsmening är det angeläget all frågan snabbt får en lösning. För alt belysa känsligheten iberäkningarna kan följande överslagsmässiga riktvärden användas. En under hela /86 bestående förändring avdollarkursen med - från beräkningsaniagandet . per dollar -skulle medföra alt ränteutgifterna ökar eller minskar med ca 100 milj. kr.Samtidigt skulle valutaförlusterna för lån som förfaller till betalning underbudgetåret ändras med ca 70 milj. kr. På motsvarande sätt kan man räkna med alt en förändring avde kortfristiga dollarmarknadsräntorna med I procentenhet, som blir beslåendeunder hela budgetåret, ökar eller minskar ränteutgifterna med ca 700 milj. kr. För den inhemska upplåningen skulle en beslåendeförskjutning av räntenivån pä I procentenhet per den leda till allutgifterna för budgetaret 1985/86 ändras med ca I 600 milj. kr. Inträffarränteförändringen i stället den ökar eller minskar utgifternamed ca 600 milj. kr. Med understrykande av osäkerheten iberäkningarna tillstyrker utskottet all anslaget för räntor på statsskuldenberäknas i enlighet hied förslaget i riksgäldskonlorets skrivelse den 20 maj1985. FiU1984/85:36 4 1. all godkänner bilagdaförslag till räntor på statsskulden, m. m. för /86 (bilaga). 2. att riksdagenmed anledning av proposition 1984/85: 150 bilaga 1 moment 8 till Räntor påstatsskulden, m.m. för /86 anvisar ett förslagsanslag av77400000000 kr. Utskoiiet hemställer all ärendet avgörs efter endast enbordläggning. Närvarande: (), (), (), (), (), (), (),(), (), (c), TorstenKarisson (s), (), i (s), ()och i (vpk). Förslag till räntor på statsskulden, m. m. för budgetåret1985/86 A Räntor på statsskulden a Räntor på upplåning inom landet Kr. 1 Räntapä räntelöpande obligationslån, 2 Ränta päriksobligalioner,/örx/flgiv/i- ................... 4748000000 3 Vinster päpremieobligalionslån, 4 Ränta pästatsskuldförbindelser,/öri/flgiv/i ......... 29500000 5 Ränta påsparobligalioner,/öri/flgiv/i ................... 4750000000 6 Ränta på avstaten övertagna lån,/ör.j/flgiv/i ..... ............. 40000 7 Ränta på länhos slatsinstitutioner och fonder m. m., förslagsvis .............................................................. 1 125000000 8 Ränta påallemanssparandet,/öri/ngiv/i ............. I 500000000 9 Ränta påköpeskillingen för fastigheten nr 1 i kv.Lejonet i ......................................... ............. 90000 10 Ränta på KonungCari XIlLshemgiftskapilal ....... ............... 8000 11 Ränta påkortfristig upplåning hos banker m. ., förslagsvis 100000000 12 Ränta päskatlkammarväxlar,/öri/flgiWs ............. 2275000000 13 Ränta pästatsskuld växlar,/öri/agi v/x .............. 15 300000000 55108638000 h på upplåning i utlandet, förslagsvis .......... 12 100000000 c Räntapå beräknad ny upplåning inom landet, förslagsvis 905964000 d Räntapå beräknad ny upplåning utom landet, förslagsvis 2 000000000 B Kapitalrabatter, kursförluster m.m. Kapitalrabatter, förslagsvis ........................... 1 000 Kursförluster,/Ö«/flgiv/x ....................................... ............... I 000 Valulaföriuster,/ö«/agxv/x .............................. .... 6400000000 6400002000 Försäljningsprovisioner m. m., förslagsvis .... . I 000000000 m., förslagsvis .............. 185000000 Kostnad förbörsnotering av obligationslån,/orx/öxv/x 6800000 Offrcielladragningslistorför premielänen,/örx/agiv/x .. 7200000 Särskildadragningslistor för premielånens IOO-brev,/ör- Övrigadiverse utgifter, förslagsvis ............ 100000 1199400000 Anm. Valutaomvandling har skett till medelvärdet avvalutakurserna . 1 Ränta päuppköpta obligationer....................... 2 Ränta pårörliga krediter ............................... 3 Ränta pächeckräkningsmedel i .. 4 Ränta på övrigautlånade medel ................... B Uppgäld,kursvinster m.m. 1 Preskriberadeobligationer och kuponger m. m 2 Officielladragningslistor för premielånen ..... 3 Övriga diverseinkomster ............................... Underskott alt föras av pä statsbudgeten