bet · G801UbU4 · 1984-12-31 00:00:00 — om grundskolansläroplan m. m. 1983/84:313 av m.fl. (fp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna att regeringensuppdrag till om undervisning och betygsättning iorienteringsämnen på högstadium skall ändras så att detöverensstämmer med beslut . 1983/84:408 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller att berörda myndigheter får i uppdrag attutreda frågan om att till Lgr 80 foga en förteckning över psalmer och sångersom bör sjungas och läras i . 1983/84:544 av () och BlendaLittmarck (m) vari -såvitt nu är i fråga - yrkas 1.att hos regeringen anhåller om åtgärder för bevarandet av en gemensamsvensk sång- och lektradiiion i enlighet med vad i motionen anförts. 1983/84:645 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att dennuvarande skolutbildningen inriktas så att ökade kunskaper bibringas eleverna ifråga otn enskild ekonomisk planering. 1983/84:657 av () och IngegerdElm (s) vari yrkas att beslutar begära att regeringen tillser attfredsundervisning blir ett huvudmoment i samhällskunskap ochsamhällsorientering och att en översyn görs av lärarnas behov av fortbildningoch vidareutbildning. 1983/84:659av () vari yrkas 1. att beslutar attupphäva det tidigare fattade beslutet att betygen endast skall varaobligatoriska i årskurserna 8 och 9, 2. att beslutar attuttala att betyg bör ges i årskurserna 3, 6 och 7 samt under höst- ochvårterminen i årskurserna 8 och 9, 3. att beslutar attbetygsskalan skall vara sjugradig, 4. att beslutar attbestämmelserna ändras så att alla elever ges ratt att utan tidsbegränsningkomplettera sina slutbetyg från , 5. att beslutar att ettsystem för viktning av betygen genomförs. UbU 1984/85:4 2 1983/84:1239 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär att de lokala skolstyrelsernages möjlighet att besluta att betyg får ges i årskurs 6. 1983/84:1250 av () och ElisabethFleetwood (m) vari yrkas att beslutar att betyg i varje enskiltorienteringsämne i skall få ges även efter /86. 1983/84:1258 av m. fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om utbildning för fredsfostran. 1983/84:1259 av m. fl. (fp) vari- såvitt nu är i fråga yrkas 6.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av ökad internationell förståelse hos eleverna. 1983/84:1690av () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 2. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts ombetygssystemet. 1983/84:1698 av (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom införande av "flitbetyg" i . 1983/84:1714 av () och KjellNilsson (s) vari yrkas att hos regeringen anhåller att frågan om attinföra den teoretiska körkorts- och trafikutbildningen i skolans läroplanerutreds. 1983/84:1725 av m. fl. (s) vari yrkasatt uttalar sig för värdet av att införa undervisning i gammal ochmodern sällskapsdans på skolschemat i från lågstadiet upp tillårskurs 9. 1983/84:1758av () och () vari yrkas 1. att uttalar sig förvikten av att läromedel i ämnet hemkunskap för såväl somgymnasieskolan utarbetas, 2. att hos regeringenhemställer om förslag om åtgärder i syfte att låta skolans måltider ingå somett led i undervisningen. 1983/84:2016 av m.fl. (m) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna att kunskapsmålet måste ges prioritet framför andrauppgifter som pålagts skolan, 2. att uttalar attinsatser för själva undervisningen skall sättas före andra verksamheter ochinvesteringar i skolan, 6.att beslutar att undervisning i engelska skall påbörjas i årskursfyra, 8.att hos regeringen begär en översyn av läroplan och timplaner förgrundskolan i syfte att uppnå dels en koncentration av grundsko- UbU 1984/85:4 3 lansarbete, dels en ökad differentiering av högstadiet i enHghet med vad som imotionen anförts, 9.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts angående samhälls- resp. naturorienteringen på grundskolanshögstadium, 11.att beslutar avskaffa nuvarande tidsbegränsning för nivågrupperingpå högstadium, 24. att hos regeringenbegär förslag till nya regler för betygsättningen i innebärandeatt betyg skall ges på alla stadier, 25. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om komplettering av betyg. 1983/84:2296 av () och HåkanStrömberg (s) vari yrkas att hos regeringen begär åtgärder som ökarkunskaperna i handikappfrågor bland grundskole- och gymnasieelever. 1983/84:2322 av (), () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om införande av s. k. stamsånger igrundskolan. 1983/84:2324 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om nödvändigheten av att religionskunskapen ges den ställningsom avses enligt läroplanens intentioner. 1983/84:2504 av () vari, med hänvisningtill vad som anförts i den till trafikutskottet remitterade motionen1983/84:2503, yrkas att uttalar sig för att skolan prioriterartrafikutbildningen för tvåhjulsfordon. 1983/84:2513 av m. fl. (c) vari,med hänvisning till vad som anförts i den till socialutskottet remitterademotionen 1983/84:2512 -såvitt nu är i fråga, yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om utbildning och information i handikappfrågor. Utskottet behandlar i det följande ett antalmotioner vilka har väckts under den allmänna motionstiden under riksmötet1983/84 och avser frågor med anknytning till i huvudsak läroplan(Lgr 80). I motion 1983/84:2016 (m) anförs att ungdomsskolandels skall ge alla medborgare en gemensam kunskapsbas, dels utveckla vars ochens personliga anlag såsom förberedelse för yrkesverksamhet eller fortsattastudier. Kunskapsmålet måste enligt motionärerna ges prioritet framför alla UbU 1984/85:4 4 andrauppgifter som skolan kommit att ägna mycket tid åt. Motionärerna begär attriksdagen skall göra ett uttalande av denna innebörd som vägledning för detlokala skolarbetet (yrkande 1). Vidare anförs i motionen att kommunerna såsomdirekt ansvariga för verksamheten i skolan måste se till att eventullaprioriteringar inom skolområdet sker på sådant sätt att själva undervisningenalltid sätts främst (yrkande 2). Med anledning avmotionsyrkandena vill utskottet anföra följande. Enligt1 § skollagen (1962:319) har den genom samhällets försorg bedrivnaundervisningen av barn och ungdom till syfte att meddela eleverna kunskaper ochöva deras färdigheter samt i samarbete med hemmen främja elevernas utvecklingtill harmoniska människor och till dugliga och an-svarskännandesamhällsmedlemmar. Utskotteterinrar om vad föredragande statsrådet i proposition 1982/ 83: 100 (s. 206)sammanfattande anför om elevernas skolgång: Eleverna är i skolan för att lära och utvecklas.Viktigt är därvid att de lär sig känna respekt för kunskap och skolarbete.Vilka kunskaper skolan förmedlar är avgörande såväl för den enskilde som församhället. Skolan ger betydligt bredare kunskaper . Den nyaläroplanen för betonar basfärdigheterna - alla elever måste fä lärasig läsa, skriva och räkna. Skolan skall också hjälpa eleverna att vårdera denomvärld de får uppleva t. ex. genom massmedierna och reklamen. Skolan har somen övergripande uppgift att skapa förståelse hos eleverna för att kunskaperbehövs i samhället och blir allt viktigare ju mer komplicerat samhället blir.Tillgången till kunskaper får därför inte bli ett privilegium för en avgränsadkrets. Det är under arbetet med att tillägna sig kunskaper som eleverna skallfå träning i att samarbeta med andra. Skolan skall utveckla elevemaspersonlighet och skapa respekt för sådana värderingar som demokrati,solidaritet och respekt för andra människors liv och integritet, värderingarsom är grundläggande fÖr vårt samhälle. Utskottet vill även erinra om vad sedermera iproposition 1983/84: 100 bilaga 10 () har framhållitsom en inriktning mot en ökad betoning av baskunskaper och basfärdigheter (s. Utskottet,som för egen del vill betona skolans självklara uppgift att bibringa elevernagedigna baskunskaper, anser med hänvisning till vad utskottet har redovisat iärendet att yrkandena 1 och 2 i motion 1983/ 84:2016 inte bör föranleda någonriksdagens särskilda åtgärd, varför de avstyrks. Jämsides med att en koncentration av arbetet igrundskolan sker på visst angivet sätt krävs i motion 1983/84:2016 (m) attåtgärder vidtas för att göra det möjligt att bättre tillvarata elevernas skildaanlag och intressen. Motionärerna föreslår att högstadiet differentieras efteri motionen angivna riktlinjer. I detta syfte bör av regeringenbegära en översyn av läroplanen för (yrkande 8). Utskottet vill medanledning av yrkandet anföra följande. UbU 1984/85:4 5 Att stärka demokratin och skapa ökad jämlikhet isamhället är grundläggande för det svenska skolväsendet. Utbildningen spelarföljaktligen en stor roll för fördelningen av välfärd och inflytande, för denkulturella miljön och för att förbereda människor för en aktivsamhällsverksamhet. Föratt nå de uppställda målen krävs enligt utskottet en yttre organisation avskolan som präglas av enhetlighet. Hela utbildningen under de första nio årenär tillgänglig för alla. Därmed har man närmat sig ett av jämlikhetsmålen, attge alla ungdomar oberoende av bostadsort och ekonomisk bakgrund en bredgrundutbildning och lika möjligheter till fortsatt utbildning i det frivilligaskolväsendet. Genom ett gemensamt innehåll i undervisningen har grunden lagtstill gemensamma referensramar för ungdomarna. Ett annat uttryck för sammasträvan har varit och är att ge skolklassen en allsidig social sammansättning.På så sätt möts människor med olika social bakgrund, med olika erfarenheter ochvärderingar. Därigenom kan bryggor av förtrogenhet och respekt slås mellangrupper och individer. Samtidigtsom utbildningspolitiken har strävat mot enhetlighet när det gäller den yttreorganisationen har den strävat mot rnångfald när'det gäller att utveckla detinre arbetet i skolan. Kraven på eleverna i skolan kan inte göras enhetliga.Barnen har skiftande förutsättningar och intressen. Den stimulans som derashem- och fritidsmiljö kan ge är skiftande. Kraven på eleverna och på skolanmåste därför variera. Deövergripande målen om demokrati och jämlikhet kan enligt utskottet bästtillgodoses inom ramen för en enheflig organisation. Utskotteterinrar om att den nu gällande läroplanen för trädde i kraft i sinhelhet /83. Det finns enligt utskottets uppfattning inte skäl förriksdagen att begära en översyn av läroplanen i enlighet med motion1983/84:2016 yrkande 8. bör därför avslå yrkandet. Med hänvisning till den motivering för avslag påett motionsyrkande om att avskaffa nuvarande tidsbegränsning för nivågrupperingpå högstadium som utskottet anförde under /83 (mot.1982/ 83:581 yrk. 7, UbU 1982/83:18 s. 10 f.) föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1983/84:2016 (m) yrkande 11. I tre motioner tas frågor upp som rörorienteringsämnena på högstadium. Enligt motion 1983/84:2016 (m)yrkande 9 bör det prövas om inte de enskilda ämnena inom de natur- resp.samhällsorienterande ämnesblocken bör åtskiljas klarare. I motion 1983/84:313(fp) erinras om beslut om undervisning och betygsättningi orienteringsämnen på gindskolans högstadium (prop. 1982/83:100. mot. 1982/83:581 yrk. 6, 1982/83:756, 1982/83:967 yrk. 3, UbU 1982/83:18, rskr1982/83:197). Motionärerna begär att som sin mening ger regeringentill känna att regeringens uppdrag till () den 25 11 1984185.14 saml. UbU 1984/85:4 6 november1982 om undervisning och betygsättning i orienteringsämnen på grundskolanshögstadium skall ändras så att det överensstämmer med beslut. Enligtuppdraget skall SÖ bl. a. till regeringen inkomma med enbedömning av när övergången till ett ämnesövergripande arbetssätt iorienteringsämnen på högstadiet kommer att vara genomförd. bör enligtmotion 1983/84: 1250 (m) besluta att betyg i varje enskilt orienteringsämne igrundskolan skall få ges även efter /86. Utskottethar i sitt betänkande 1982/83: 18 s. 4 ff. behandlat frågan om undervisningenoch betygsättningen i orienteringsämnena på högstadium. Därvidredovisade utskottet vad som f. n. gäller, jfr Lgr 80 s. 41 f., s. 113- 128 ochförordning (1982: 993) med provisoriska bestämmelser om undervisning ochbetygsättning i orienteringsämnen på högstadium m.m.Bestämmelserna i nämnda förordning gäller till utgången av . Utskottetframhöll att betygssystemet för orienteringsämnena på högstadiummåste utformas efter det sätt på vilket undervisningen faktiskt bedrivs.Arbetssättet borde även efter /86 vara avgörande för formerna förbetygsättning. Vad utskottet hade anfört i ärendet gav som sin meningregeringen till känna (rskr. 1982/83: 197). Beträffande det i motion1983/84:313 angivna uppdraget av regeringen till SÖ kan inte utskottet finnaatt det strider mot uttalande. Detta uttalande gäller. Utskottetutgår från alt det vägs in vid regeringens ställningstagande till hurundervisningen m. m. skall anordnas i orienteringsämnena på högstadiet, när denuvarande provisoriska bestämmelserna upphör att gälla. Med hänvisning tillvad utskottet här har redovisat föreslår utskottet att motionerna 1983/84:2016yrkande 9, 1983/84: 313 och 1983/84: 1250 avslås av . I ett antal motioner framförs krav på förändringari vad gäller iintaiet betygstillfällen i . Enligt förslag i motion1983/84:2016 (m) yrkande 24 bör hos regeringen begära förslag tillnya regler för betygsättningen innebärande att betyg skall ges på allagrundskolans stadier. nu gällande beslut att betyg skall ges endasti årskurserna 8 och 9 bör enligt motion 1983/84:659 (c) yrkande 1 upphävas. 1stället föreslås i motionen att uttalar sig för att betyg skall ges"i årskurserna 3, 6 och 7 samt under höst- och vårterminerna i årskurs 8och 9" (yrkande 2). Denu gällande reglerna för betygsättning i baseras på de beslut ifrågan som fattade i samband med beslutet om ny läroplanför (prop. 1978/79: 180, UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422).Riksdagen har efter detta beslut haft att ta ställningtill motionsledes framförda förslag om ändringar i betygssystemet. Förslagenhar avvisats av , som bl. a. har hänvisat till att beslutet ombetygen i togs med bred majoritet (jfr UbU1984/85:4 7 UbU 1981/82:2 och 1982/83: 18). Utskottet finner att detinte heller nu föreligger skäl för att uttala sig för förändringar ibetygssystemet på sådant sätt som förordas i motionerna 1983/84:659 yrkandena 1och 2 samt 1983/84:2016 yrkande 24. Med detta avstyrker utskottet motionerna. Utskottet avstyrkte enmotion med förslag om ett visst kommunalt initiativ i vad gällerbetygsättningen (mot. 1981/82:763, UbU 1981/82:13). Då utskottet inte harändrat uppfattning i frågan, föreslår utskottet att avslår motion1983/84:1239 (c), vari framförs ett likartat yrkande avseende årskurs 6. I motion 1983/84: 1698 (m) föreslåsatt SÖ får i uppdrag att vidta sådana åtgärder att det blir möjligt förregeringen att presentera förslag om införande av ett särskilt betyg som geren bild av elevens karaktärsegenskaper såsom energi, initiativförmåga,samarbetsförmåga, ledaregenskaper etc. Utskottet vill mot bakgrund av motionen erinra om den rollsom de enskilda samtalen skall spela. I den nya läroplanens för (Lgr 80) riktlinjer anges bl. a. syftet med de enskilda samtalen och demöjligheter som genom dem ges för lärarna att få del av föräldrarnas kunskaperom och syn på sina barn, så att skolaris bild av eleverna kan bli så allsidigsom möjligt. Föräldrarna skall å sin sida bl. a. genom samtalen kunna följasina barns studier och få veta hur barnen utvecklas. Med hänvisning härtill och till vad utskottet anförde vidbehandlingen av ett likartat motionsyrkande (mot. 1980/81:184, UbU1981/ 82:2) avstyrker utskottet motion 1983/84: 1698. I motion 1983/84: 1690 (c) yrkande2 anförs bl. a. att betygen måste vara ett mått på elevernas faktiskakunskaper, om de skall vara meningsfulla och rättvisande. Alla former av s.k.relativa betyg är därför orimliga. Vidare anser motionären den nuvarandefemgradiga betygsskalan vara alltför snäv. Den bör enligt motionären lämpligenersättas med en tiogradig skala. Även enligt motion 1983/84:659 (c) yrkande 3är stegen i den nuvarande betygsskalan alltför få. För att erhålla en rättvisandebetygsättning bör enligt motionärerna betygsskalan vara sjugradig. Utskottet finner anledning att erinra om att idet föregående nämnda beslut om betygssystem för bl. a.innebar en modifiering av systemet i syfte att undvika oönskade konsekvenser avden s. k. normalfördelningen, vilken innebär att en bestämd andel elever skallha ett visst bestämt betyg i varje ämne. I en del fall hade fördelningen kommitatt uppfattas som gällande för en enskild klass. Den beslutade förändringeninnebär att i den femgradiga betygsskalan är "tre" medelbetyg. Förövriga betygsgrader, som skall ges med hänsyn till elevernas prestationer,skall inte finnas någon given proportion. I normalfallet skall emellertidantalet fyror och tvåor vara fler än antalet femmor och ettor (jfr prop.1978/79:180 s. 94). UbU 1984/85:4 8 I vad gäller gymnasieskolan erinrar utskottet omatt frågan om det relativa betygssystemet behandlades av utskottet i sambandmed proposition 1983/84:116 om gymnasieskola i utveckling. Med hänvisning tillvad föredragande statsrådet hade anfört om att förändringar i det nuvarandebetygssystemet borde anstå till dess att klarhet hade nåtts om möjligheternaatt skapa ett nytt kurssystem i gymnasieskolan avstyrkte utskottet ettmotionsledes framfört förslag om s. k. kursrelaterat betygssystem. Beträffandeantalet steg i betygsskalan anser sig utskottet inte ha skäl för att tillstyrkaen förändring i den riktning som motionärerna anger. Riksdagenföreslås med hänvisning till vad utskottet här har anfört om det relativabetygssystemet m. m. avslå motionerna 1983/84:659 yrkande 3 och 1983/84:1690yrkande 2. I motionerna 1983/84:659 (c) yrkande 4 och1983/84:2016 (m) yrkande 25 aktualiseras frågan om att genom kompletterandestudier kunna få ett slutbetyg från och gymnasieskolan omprövat.Motionärerna menar att denna möjlighet skall ges. Riksdagenhar vid tidigare tillfällen ställt sig avvisande till tanken om rätt tillkonkurrenskomplettering. Med hänvisning till vad utskottet har anfört i frågani sina betänkanden UbU 1981/82:2 och 1982/83:7 avstyrker utskottet motionerna1983/84:659 yrkande 4 och 1983/84:2016 yrkande 25. Enligt motion 1983/84:659 (c) yrkande besluta att ett system för viktning av betygen genomförs. Ianledning av uppdrag av den dåvarande regeringen att inkomma med förslag tilländring i förordningen om kompetensvärde i form av bestämmelser omviktning av betyg så att skälig hänsyn kan tas till att skilda ämnen,ämnesgrupper och tillval har olika tidsmässig omfattning uttryckt i antaletstadieveckotimmar har SÖ i skrivelse redovisat resultatenav en utredning i ärendet. Överstyrelsen var inte beredd att föreslåförändringar av ifrågavarande förordning i nu berört hänseende. Närdet gäller viktning av gymnasieskolbetyg vid ansökan till högskolestudier, harutskottet i sitt betänkande UbU 1983/84:29 (s. 32) haft anledning att hänvisatill att kommittén (U 1983:03) för översyn av reglerna för tillträde tillgrundläggande högskoleutbildning enligt sina direktiv (dir. 1983:58) bl.a.skall pröva frågan om viktning av betyg vid urval. Mot bakgrund av deredovisade förhållandena avstyrker utskottet motion 1983/ 84:659 yrkande 5. I motion 1983/84:2016 (m) yrkande 6 framförsuppfattningen att det inte är meningsfullt att påbörja studiet av främmandespråk, innan man tillägnat sig en ordentlig grund i det egna språket.Undervisningen i det första främmande språk som studeras i -engelska - bör därför enligt motionärerna inte påböijas förrän i årskurs fyra. UbU 1984/85:4 9 Enligt bestämmelserna i 80 skall engelskaförekomma i varje årskurs fr. o. m. årskurs 3. Emellertid får skolstyrelsenbesluta att engelska skall förekomma först på mellanstadiet. I så fall skallämnet förekomma i varje årskurs fr. o.m. Utskottet har erfarit attmöjligheten att starta undervisningen i engelska först i årskurs 4 utnyttjas imycket stor omfattning. Med hänvisning till de redovisade förhållandena börenligt utskottets mening motion 1983/84:2016 yrkande 6 inte föranleda någonriksdagens särskilda åtgärd. Utskottet avstyrker därmed yrkandet. I motionerna 1983/84:657 (s) och 1983/84: 1258 (s)framhålls hur viktigt det är att freds- och konfliktfrågor får en starkställning i skolans undervisning. Enligt motionärerna föreligger behov avutbildnings- och fortbildningsinsatser på området, vilka riktar sig tilllärarna. Mot bakgrund av att en växande andel av eleverna i harinvandrarbakgrund begärs i motion 1983/84: 1259 (fp) yrkande 6 ett uttalande avriksdagen om behovet av åtgärder för att nå ökad internationell förståelse hoseleverna. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är en viktig uppgift för skolan att geeleverna kunskaper om förhållanden som leder till mänskliga, sociala ochnationella konflikter, så att elevernas engagemang för fred och internationellförståelse ökar. I likhet med motionärerna vill utskottet peka på att frågor omfred och internationellt samarbete tas upp i läroplanen för (Lgr80) och läroplanen för gymnasieskolan (Lgy 70) såväl i avsnitten Mål och riktlinjersom under huvudmomenten i de samhällsorienterande ämnena resp. ämnetsamhällskunskap. Utskottet konstaterar därmed att undervisning i de nu aktuellafrågorna skall meddelas i skolan. Språk-och kulturarvsutredningen överlämnade sitt huvudbetänkande Olikaursprung - Gemenskap i , Undervisning för språklig och kulturellmångfald (SOU 1983: 57) till regeringen. Utredningen föreslog bl.a. att s.k.interkulturell undervisning borde vara grund för fortsatta och nödvändigaåtgärder inom skolundervisningen i nu berört hänseende. Förslaget bereds inomregeringskansliet. Ivad gäller lärarnas utbildning på området konstaterar utskottet att detankommer på de ansvariga utbildningsmyndigheterna att se till att lärarna gessådana kunskaper att en meningsfull och ändamålsenlig skolundervisning om deberörda frågorna kan ske. Utskottet har inhämtat att SÖ till samtligagrundskolor, gymnasieskolor och folkhögskolor har sänt ut en förteckning medförslag till material för lärarna att användas i undervisningen om fred,utveckling och mänskliga rättigheter. SÖ har för avsikt att kontinuerligtrevidera och komplettera förteckningen. I det nya systemet förpersonalutbildning i skolan (prop. 1980/81:97, UbU 1980/81:37, rskr1980/81:385) är utbildning i fred och försvar ett prioriterat område. Utskottethar erfarit att det inom SÖ pågår särskilt projektarbete avseendeinternationell förståelse och fostran till fred. Vidare har svenska unescorådetbeslutat att skall delta i skolprojekt UbU 1984/85:4 10 ciatedSchools project (ASPRO), vars syfte är att pröva nya former för att utvecklaundervisningen i internationell förståelse och att underlätta utbyte avinformation, lärare och elever m. m. mellan skolor i olika länder. Utskottetvill starkt understryka det angelägna i att fredsundervisningen sker i sådanaformer att elevernas kunskaper om fredens förutsättningar och om krigs orsakerförbättras. Fördjupade kunskaper inom samhällskunskaps- och historieämnena ärhärvid av central betydelse. Medhänvisning till vad utskottet nu har anfört om undervisning m. m. i frågorrörande fred och internationell förståelse föreslår utskottet att riksdageninte vidtar någon särskild åtgärd med anledning av motionerna 1983/ 84:657,1983/84:1258 och 1983/84:1259 yrkande 6. Utskottet avstyrker därmed motionerna. I ett par motioner tas handikappfrågor upp tillbehandling. Det år av värde, framhålls det i motion 1983/84: 2296 (s), intebara för de handikappade att deras integrering i samhället underlättas. Det ärpedagogiskt tämligen lätt att göra "handikappkunskap" till ettåskådligt, opinionsbildande och attitydförändrande inslag i undervisningen.Motionärerna begär åtgärder som ökar kunskaperna i handikappfrågor blandskoleleverna.