bet · G801NU29 · 1984-12-31 00:00:00 — Han knyter därvid an till deallmänna bestämmelserna om informationsskyldighet i fondbörsensinregistreringskontrakt och fondkommissionärernas market-maker-avtal.Väsentlighetsrekvisitet innebär emellertid att det ställs högre krav än enligtdessa bestämmelser för att en händelse skall falla inom det straffbelagdaområdet. En kursändring sägs böra beaktas som väsentlig om den uppgår till 10%.En regel om att förbud inträder före offentliggörandet avårsredovisning etc. skulle, hävdar föredragande statsrådet, innebära ettstelare system som rimmar mindre väl med den föreslagna lösningen. Utskottetfinner att övervägande skäl talar mot en trettiodagarsregel och avstyrkerdärför motionsyrkandet om att en sådan tidsmässig precisering skall innefattasi väsentlighetsrekvisitet. NU1984/85:29 11 En annan invändning i motion1984/85:3129 (m) som också har sin motsvarighet i de två nämndanäringslivsorganisationernas framställning gäller vissa straffbestämmelser ilagförslaget. En uppsåtlig men icke grov överträdelse av förbuden mot obehörigtutnyttjande av förtrolig företagsinformation skall enligt 28 § medföra straffi form av böter eller fängelse ; detsamma gäller enöverträdelse som görs av grov oaktsamhet. Samma straffsats anges i 29 § förfall dä någon uppsåtligen eller av oaktsamhet missköter vissa förpliktelser iform av anmälningsskyldighet m.m. Med hänsyn till att lagstiftningen är nybör, sägs det i motionen, tillräcklig påföljd i normalfallet vara böter ochförverkande av uppkommen vinst (varom stadgas i 31 §). En kraftigarestraffsanktion skulle i kombination med ett osäkert läge kunna leda till attpersoner i insynsställning i alltför hög grad avstår från att engagera sig somaktieägare i de bolag som de är knutna till. Den av motionärerna påtalade straffsatsen överensstämmermed vad som i stor utsträckning gäller i likartade fall inomspecialstraffrätten. Att möjlighet finns att ådöma fängelsestraff hindrar inteatt domstolarna skulle kunna anse att det, som motionärerna menar, "inormalfallet" är tillräckligt med bötesstraff. Att ett grovt brott motinsiderförbudet skall kunna föranleda ett upp till tvåårigt fängelsestraff,något som godtas av motionärerna, talar för att ett kortare fängelsestraff börkunna ifrågakomma vid mindre allvarliga brott. Utskottet anser att riksdagenmed förtroende bör kunna överlämna åt domstolarna att med ledning av den nyalagen och dess förarbeten avgöra vad som i det särskilda fallet är ett skäligtstraff inom den latitud som regeringen har föreslagit. Motionsyrkandet om attstraffet utom när brottet är grovt skall begränsas till böter avstyrks följaktligenav utskottet. I samma motion begärs även det ilinje med de nämnda näringslivsorganisationernas önskemål attikraftträdandet av den föreslagna lagstiftningen skall senareläggas till den Ijanuari 1986. Information och införande av nya rutiner kräver tid, framhållsdet. Utskottet anser liksom motionärerna att det skulle varamindre tillfredsställande om lagstiftningen skulle träda i kraft endast någonmånad efter beslut därom och kanske efterpubliceringen av de aktuella lagarna. En lämplig tidpunkt för de nyabestämmelsernas ikraftträdande är enligt utskottets mening den 1 oktober 1985.Utskottet förordar detta datum i stället för utom när detgäller den föreslagna ändringen i lagen om finansbolag, vilken utskottetåterkommer till, och de lagändringar som gäller pantrealisation (se s. 7). Ensådan senareläggning innebär att de synpunkter som har föranlett det nu berördayrkandet i motion 1984/85: 3129 (m) i huvudsak blir tillgodosedda. I motion 1984/85:2062 (s), somväcktes under allmänna motionstiden, begärs att skall göra ettuttalande till regeringen om behovet av NU1984/85:29 12 lagregler som stoppar insiderspekulationerna på börsen.Motionen får anses ha blivit tillgodosedd genom att regeringen har lagt framförslaget till lag om värdepappersmarknaden. Yrkandet om en framställning tillregeringen bör följaktligen avslås av . Finansbolagens och fondkommissionärernas bidrag för atttäcka tillsynskostnader Liksom övriga institut som stårunder tillsyn av bankinspektionen skall fondkommissionärerna och finansbolagenärligen erlägga bidrag för att täcka kostnaderna för tillsynsverksamheten.Bidragen bestäms av regeringen inom ramar som har angett i lag. En fondkommissionär kan enligt fondkommissionslagenåläggas att betala högst av det sammanlagda beloppet av de provisioner somhan under närmast föregående räkenskapsår har uppburit pä de avtal som han harslutit i fråga om köp eller försäljning av värdepapper. föreslås i ställetatt bidraget skall beräknas på sammanlagda beloppet av intäkterna i rörelsenunder och få utgöra högst 1,av detta belopp. Härigenomkommer fondkommissionärerna att fä bidra även till kostnaderna för övervakningav värdepappersmarknaden. Utskottet tillstyrker detta förslag, som det intehar riktats någon invändning mot. För finansbolagens del baseras bidraget på nettovärdet avtillgångarna i bolagets finansieringsverksamhet under närmast föregåendekalenderår. får bidraget inte överstiga av detta värde.I propositionen föreslås att talet skall höjas till 0,. meddelasatt bidragsuttaget för avses bli begränsat till . har först i yttrande tillregeringen och sedan i en skrivelse till näringsutskottet riktat invändningarmot beräkningsmetoden och även mot bidragsnivän, för så vitt denna blir högreän vad regeringen har räknat med för är 1985. De större finansbolagen drabbasorimligt hårt av den nuvarande schablonberäkningen, hävdar föreningen. Bidragetborde enligt föreningens mening delas upp i en fast del, lika för allafinansbolag, och en rörlig del som varierar med balansomslutningen. Förframtiden skulle man kunna tänka sig ett system enligt vilket bankinspektionendebiterar varje finansbolag . Föredragande statsrådet gör i propositionen först detsjälvklara påpekandet att kostnaderna för bankinspektionens tillsyn avfinansbolagen skall täckas av dessa. En sådan uppdelning som har föreslagit tillämpas inte beträffande någon annan institutsgruppsom står under bankinspektionens tillsyn, påpekar han och tillägger att detenligt hans mening inte finns tillräcklig anledning att ändra sättet förberäkning av bidraget. Även denna sak har tagits upp i motion 1984/85: 3129 (m).Motionärerna deklarerar först att bankinspektionens tillsynsverksamhet inte fårbli allt- NU1984/85:29 13 för resurskrävande; Ett system med debitering eftertidsåtgång skulle kunna vara ett incitament för finansbolag och andra att varainspektionen behjälpliga pä olika sätt, t. ex. genom att ordna sin redovisningpå ett överskådligt sätt, menar motionärerna. De vill att skalluttala sig för att regeringen låter utvärdera om bankinspektionensvärderingssystem skulle kunna - för finansbolagens ochfondkommissionärernas del - utformas enligt andra principer än . Utskottet godtar det nu berörda förslaget till ändring ilagen om finansbolag och utgär dä frän att uttaget av bidrag frånfinansbolagen kan begränsas till av underlagssumman. Vadbidragsuttaget beträffar anser utskottet inte att det finnsförutsättningar för ett beslut nu om ändrade beräkningsgrunder. Att enuppdelning på en fast och en rörlig del inte har tillämpats hindrargivetvis inte att en sådan avgiftsmodell kan övervägas. Utskottet finner detnaturligt att bankinspektionen och de kan konstruera en ändrad metod, som båda parterna kan godta, förfördelning av bankinspektionens kostnader för tillsyn av finansbolagen. Någonframställning från till regeringen i detta ärende anser utskottetinte vara erforderlig. Aktiemarknaden m. m. tar utskottet till samladbedömning upp tre motioner som alla går ut på att aktiemarknadens funktionskall förbättras i olika avseenden. Motion 1984/85:2065 (fp) är främst inriktad pä procedurenför överväganden på detta område. Utgångspunkten är,att aktiesparandet harbreddats så att det nu finns över en miljon aktieägare i . Denna utvecklingborde, menar motionärerna, följas av åtgärder som skyddar småspararna päbörsen. Fyra önskemål framförs. (I) Styrelserepresentationeni allemansfonderna bör breddas, och fonderna bör uppträda mer aktivt som ägare. (2) Den graderade rösträtten för aktier bör tas bort när det gäller nya aktierpä börsens A-lista. (3) Olika möjligheter att minska det korsvisa ägandet inomnäringslivet - bl. a. slopande av skattefriheten för s!k. organisationsaktier -bör utredas. (4) Informationen om enskildas aktieaffärer bör förbättras genom åtgärdersom innebär att aktieaffärerna snabbt kan bli offentliga. Motionärerna påpekaratt dessa frågor på olika sätt är under behandling. Det är uppenbart, hävdarde, att de olika utrednings-och beredningsinsatserna borde samordnas; gärnainom ramen för eri "maktutredning". En fortsatt uppsplittring sägsförsvåra åtgärder för att fä aktiemarknaden att fungera bättre och för attskydda småspararna. En liknande önskelista presenteras i motion 1984/85:2738(m), där det begärs en utredning som i samråd med Näringslivets börskommittéskulle lägga fram förslag syftande till en starkare ställning för de mindreaktieägarna. Även i denna motion hänvisas till ett stigande intresse hosallmän- NU1984/85:29 14 heten för aktier och aktiemarknad. En allvarlig sak äremellertid enligt motionären att hushållens andel av aktieägandet har sjunkitsnabbt från år . Utan hushållen - dvs. allmänheten -somen vital del av aktiemarknaden kommer efterfrågan pä god information ochjusta spelregler att minska, befarar motionären. I första hand borde därförskattesystemet reformeras. Därom framförs yrkande i en särskild motion. En radåtgärder av annat slag efterlyses också. De punkter i motionärens program som näringsutskottet haratt uppmärksamma är i korthet följande, vilka här numreras i anslutning tillden förra uppräkningen. (3) Korsägandet (eller cirkelägandet) i näringslivetbör ifrågasättas. Förutom skärpta skatteregler kunde man tänka sig bestämmelsersom förhindrar utövande av rösträtt vid korsägande. (2) Reglerna för graderadrösträtt bör ses över. (5) Minoritetsskyddet vid s. k. take-over bids ellerfusioner genom aktieförvärv bör stärkas genom att det vid brott mot gällanderegelverk görs möjligt att rikta en sanktion direkt mot styrelsen i detanbudsgivande företaget. Förslag härvid bör utarbetas av börsstyrelsen isamarbete med näringslivets börskommitté. (6) Den information som lämnas tillaktieägarna bör vara korrekt och fullständig, och kvaliteten påemissionsprospekten måste upprätthållas. Även härvidlag efterlyses insatser avde båda nyssnämnda organen. (7) Möjligheten - enligt 4 kap. 2 §aktiebolagslagen (1975: 1385) - att genomföra riktade kontantemissioner tillicke aktieägare bör upphävas, dä den åsidosätter de gamla ägarnasföreträdesrätt och sålunda urholkar ägandets innehåll. I en på skattefrågor inriktad motion om ett"folksparande" i aktier finns motiveringen till ett yrkande somframförs i motion 1984/85:2183 (c). Det går ut pä att regeringen skall vidtaåtgärder för att i samarbete med parterna pä aktiemarknaden m.fl. påskyndaarbetet för med fortsättning av tidigare numrering - (8) en enkel ochrationell aktiehantering och (6) jämlik informationsspridning påaktiemarknaden. Vad som i dessa ämnen sägs i huvudmotionen är blott attformerna för aktiehantering är ålderdomliga och att det beträffande hushållensaktiesparande råder en ojämlikhet i informationshänseende som diskriminerarhushållen gentemot de professionella institutionerna. I anslutning till den redogörelse som har lämnatsinledningsvis vill utskottet först kortfattat kommentera de olika sakfrågorsom motionärerna har tagit upp. Därvid vill utskottet också erinra om att fleraav dessa frågor berördes i utskottets betänkande NU 1983/84: 38 omändringar i börs- och fondkommissionslagstiftningen, m. m. (1) Regler om sammansättningen av allemansfondernasstyrelser finns i lagen (1983:890) om allemanssparande. De lägger i enfondandelsägar-stämmas händer att välja flertalet av ledamöterna, bland demordföranden. Tvä av ledamöterna utses av regeringen, något som de borgerligapartierna motsatte sig vid de nuvarande reglernas tillkomst . Ibeslut om rösträtt för aktier i en allemansfond deltar endast de ledamöter somhar NU1984/85:29 15 utsetts av stämman. Vidare gäller att beslut om utövandeav rösträtt skall fattas för varje särskilt fall och ge noggranna anvisningarför röstningen. Sammanfattningsvis är det alltså ytterst fondandelsägarnasjälva som i huvudsak svarar för styrelsens sammansättning och som avgör omrösträtten för fondens aktier skall utnyttjas. (2) Frågan om röstvärdet för aktierutreds av en särskild kommitté som enligt direktiven skall inrikta sitt arbetepä att lämna förslag som gör det möjligt att avskaffa röstvärdesdifferenserna.Utredningsarbetet avses bli avslutat under är 1985. (3) Att studera det korsvisa ägandetinom näringslivet blir en av huvuduppgifterna för en parlamentarisk kommittésom enligt beslut av regeringen skall utreda vissa ägar-och inflytandefrågor i svenskt näringsliv. Ämnet skall snabbutredas tillfebruari 1986. (4) Ökad information om enskUdasaktieaffärer blir tillgänglig genom det insynsställningsregister sombankinspektionen skall föra enligt 25 § i den föreslagna lagen omvärdepappersmarknaden. 1 vad mån de registrerade uppgifterna som särskiltkommer att belysa större ändringar i de berörda personernas aktieinnehav -skall publiceras blir det liksom i praktiken massmedierna som kommeratt bestämrna. (5) Minoritetsskyddet \\d fusionergenom aktieförvärv (take-over bids) kommer till uttryck i den centrala regel omlikabehandling av aktieägare som ingår i fondbörsens inregistreringskontrakt.Som framhålls i motion 1984/85: 2738 (m) har börsstyrelsen, om ett företagåsidosätter kontraktets regler, möjlighet till olika sanktioner mot företaget,i sista hand avregistrering av dess aktier. Denna påföljd har utnyttjats i ettfall som torde åsyftas i motionen; det berördes i en motsvarande motion förraåret. Utformningen av inregistreringskontrakten och det därtill knutnasanktionssystemet är i första hand en fråga för börsstyrelsen. (6) Vad gäller förbättrad Informationtill aktieägarna och allmänheten från börsföretagens sida bör observeras att denyssnämnda inregistreringskontrakten innefattar långtgående åtaganden ominformationsplikt även med sikte på allmänhetens behov. Det står klart attbörsstyrelsen ägnar ett betydande intresse ät informationsfrågorna. Den kanockså, på grundval av kontrakten, tillgripa olika slags sanktioner motbörsföretag som är försumliga i detta hänseende. En nyhet påinformationsområdet är den rekommendation rörande offentliggörande vid förvärvav större aktieposter m. m. (s. k. flaggning) som har utfärdats avNäringslivets börskommitté - med ändring - och som harföranlett regeringen att inte ta in några motsvarande bestämmelser i förslagettill lag om värdepappersmarknaden (se prop. s. 5763). (7) Frågan om riktade emissioner behandlades avlagutskottet med anledning av en motion vari - av bl. a, samma motionär som - förespråkades att aktiebolagen skulle ändras så att möjligheterna att göra riktade emissioner mot kontanter skulle upphöra. NU1984/85:29 16 styrkte enhälligt motionen, som också avslogs avriksdagen. Motiveringen för detta ställningstagande var, som framgår av detföregående (s. 6), att bestämmelser i aktiebolagslagen ger tillräckligt.skyddmot otillböriiga förfaranden i samband med riktade nyemissioner. (8) Lagen (1970:596) om förenklad aktiehantering ochtillkomsten av , vars verksamhet är baserad pådenna lag, har möjliggjort en väsentligt mera enkel och rationellaktiehantering än det system som tillämpades tidigare och fortfarande tillämpasav mindre bolag. Inom VPC pågår i samarbete med andra intressenter en utredningsom siktar till en avsevärd ytterligare förenkling av aktiehanteringen. Motionärernas önskemål i sak avser, som har framgått avdenna genomgång, en rad skilda frågor av olika dignitet. I några fall pågårutredning. I andra får den reglering som finns anses vara till fyllest.Initiativet till förändringar ligger i vissa fall hos organ som börsstyrelseneller allemansfondernas styrelser, vilka inte är åtkomliga för direkt statligstyrning. Som utskottet framhöll i motsvarande sammanhang (NU1983/84:38 s. 13) är det med hänsyn till fondbörsens fristående ställning engrannlaga uppgift för regeringen att utverka att en viss utredning skall bliutförd genom börsstyrelsens försorg. Detsamma gäller, som utskottet också påpekade,än mer , som är ett helt privat organ. Mot här angiven bakgrund avstyrker utskottet yrkandet imotion 1984/ 85:2738 (m) om en utredning som skall arbeta i samråd medNäringslivets börskommitté. Inte heller finner utskottet skäl för en sådanframställning till regeringen om aktiehantering och om informationsspridning påaktiemarknaden som - med påfallande knapphändig motivering - föreslås i motion1984/85:2183 (c). Tanken att sädana utredningsinsatser och initiativ av skildaslag som berörs i motion 1984/85:2065 (fp) skulle samordnas inom ramen för denaviserade maktutredningen eller på annat, liknande sätt framstår som klartorealistisk. Självfallet får det förutsättas att regeringen, i den månhithörande frågor i första hand skall behandlas i statlig regi, genomför detmätt av samordning som är lämpligt. Sammanfattningsvis avstyrker utskottetalltså de tre nu nämnda motionerna. 1. beträffandepersonkretsens avgränsning attriksdagen med anledning av motion 1984/85:3130 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 2. beträffandeväsentlighetsrekvisitet Ifråga om förtrolig företags- Information attriksdagen med avslag på motion 1984/85: 3129 yrkande I antar det i proposition1984/85: 157 framlagda förslaget till lag om värdepappersmarknaden i vad avser8 S, NU1984/85:29 17 3. beträffande straffhestätnmelser attriksdagen med avslag på motion 1984/85: 3129 yrkande 2 antar det i proposition1984/85: 157 framlagda förslaget till lag om värdepappersmarknaden i vad avser28 och 29 §§, 4. beträffande./ö/-5/a;!fer tilllag om värdepappcrsnuirknaden I övrigt att med anledning av motion 1984/85: 3129 yrkande 3 i ifrågavarande del antar det i proposition 1984/85: 157 framlagda förslaget till lag om värdepappersmarknaden, i den män det inte omfattas av utskottets hemställan under 2 och 3, med ändrad lydelse av övergångsbestämmelserna enligt utskottets förslag i det följande; Regeringens förslag Utskottats förslag Denna lag träder i kraft den Denna lag träder i kraft den / ok- 1985, då lagen (1971:827) om regi- tober1985, då lagen (1971: 827) om strering av aktieinnehav och lagen registreringav aktieinnehav och la- (1908: 129 s. ij med vissa bestäm- gen(1908: 129 s. 1) med vissa be- melser om handel med fondpapper stämmelserom handel med fond skall upphöra att gälla. papper skall upphöra att gälla. Förekommer i lag eller annanförfattning hänvisning till föreskrift som ersatts genom bestämmelse i dennalag, skall hänvisningen i stället avse den nya bestämmelsen. Den som vid lagens ikraftträ- Den som vid lagens ikraftträ dande är skyldig att göra anmälan dandeär skyldig att göra anmälan om innehav av aktier enligt 10 §, ominnehav av aktier enligt 10 §, skall göra detta före utgången av skallgöra detta före utgången av . Har innehavet förut an- oktober1985. Har innehavet förut malts enligt lagen om registrering anmältsenligt lagen om registrering av aktieinnehav och har det däref- avaktieinnehav och har det däref ter inte ökat eller minskat med 50 terinte ökat eller minskat med 50 aktier eller mera eller, såvitt avser aktiereller mera eller, såvitt avser värdepapper som enligt 4 § andra värdepappersom enligt 4 § andra stycket skall likställas med aktier, stycketskall likställas med aktier, inte ökat eller minskat med mer än inteökat eller minskat med mer än , behöver anmälan 10000kronor, behöver anmälan dock inte ske. dock inte ske. 5. beträffande sekretesslagen attriksdagen med anledning av motion 1984/85: 3129 yrkande 3 i ifrågavarande delantar det i proposition 1984/85: 157 framlagda förslaget till lag om ändring isekretesslagen (1980: 100) med den ändringen att lagen skall träda i kraft den1 , attriksdagen med anledning av motion 1984/85:3129 yrkande 3 i ifrågavarande delantar det i proposition 1984/85: 157 framlagda NU1984/85:29 18 förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) med den ändringen att lagen skall träda i kraft den , 7. beträffandevissa andra lagförslag attriksdagen med avslag pä motion 1984/85:3129 yrkande 3 i ifrågavarande del antarde i proposition 1984/85:157 framlagda förslagen till a) lag om ändringi lagen (1979:750) om rätt att förfoga över annan tillhöriga fondpapper, b) lag om ändringi konkurslagen (1921:225), c) lag om ändringi lagen (1949:722).om pantlänerörelse. 8. beträffandeviss framställning tUl regeringen att avslår motion 1984/85:2062, attriksdagen med anledning av motion 1984/85: 3129 yrkande 3 i ifrågavarande delantar det i proposition 1984/85: 157 framlagda förslaget till lag om ändring ifondkommissionslagen (1979:748), dock med ändrad lydelse avikraftträdandebestämmelsen enligt utskottets förslag i det följande: Regeringens förslag Utskottets förslag Denna lag träder i kraft, såvitt Denna lag träder i kraft, såvitt avser 21 §den / , och i avser21 det\ \9S5, och i övrigt . övrigt den . 10. beträffandefinansbolagens bidrag för att täcka tillsynskostnader att a) med avslag påmotion 1984/85: 3129 yrkande 3 i ifrågavarande del antar det i proposition1984/85: 157 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1980:2) omfinansbolag, b) avslår motion1984/85: 3129 yrkande 4, 11. beträffandeaktiemarknaden m.m. att avslår a) motion 1984/85:2065, ' b) motion 1984/85:2183, c) motion1984/85:2738, Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), (), (), (),(), Per (), (), BirgittaJohansson (s), (), Bo Finnkvist (s), (), SylviaPettersson (s) och () (mom. 11). NU1984/85:29 19 1.Väsentlighetsrekvisitet i fråga om förtrolig företagsinformation (mom. 2) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 10 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med"i väsentlighetsrekvisitet" bort ha följande lydelse: Utskottet kan inte finna att föredragande statsrådetsargumentation på minsta sätt berövar motionärernas invändningar derasslagkraft. En sådan tidsmässig precisering av väsentlighetsrekvisitet sommotionärerna före-. slår skulle pä ett värdefullt sätt skapa ökad klarhet föralla berörda. Risken för att en trettiodagarsgräns skulle lämna rum för någraicke önskvärda transaktioner av personer i insynsställning synes varamycket liten. Utskottet förordar alltså att 8 § första stycket i den nya lagenutformas på det sätt som föreslås.i motion 1984/85: 3129 (m). dels att utskottet under 2 bort hemställa 2, beträffandeväsentlighetsrekvisitet ifråga om förtrolig företagsinformation attriksdagen med bifall till motion 1984/85:3129 yrkande 1 antar det i proposition1984/85:157 framlagda förslaget till lag om värdepappersmarknaden i vad avser 8§ med ändrad lydelse enligt alternativt förslag i det följande: Regeringens förslag Alternativt förslag 8§ Den som har insynsställning i ett Densom har insynsställning i ett aktiemarknadsbolag får inte heller i aktiemarknadsbolagfår inte heller i 'annat fall än som avses i 7 § för annatfall än som avses i 7 § för egen eller annans räkning köpa eller egeneller annans räkning köpa eller sälja aktie i bolaget eller med råd säljaaktie i bolaget eller med råd eller på annat liknande sätt föranle- ellerpå annat liknande sätt föranle da någon till handel med sådan ak- danågon till handel med sådan ak tie tie