bet · G801AU18 · 1984-12-31 00:00:00 — Utskottetanser att en viktig uppgift i jämslälldhetsarbetet är att verka för enarbetsmarknad som inte är uppdelad i en kvinnlig och manlig del. Målet måste istället vara att kvinnor och män deltar i alla delar av arbetslivet på sammavillkor och med lika möjligheter. Den genomförda 10-miljonerskampanjen ochandra projekt som har bedrivits har visat att mycketgoda resultat kan uppnås genom särskilda projektinsatser. Enligt utskottetsmening bör även fortsättningsvis jäm-ställdhetsarbelet i huvudsak bedrivas inomramen för det ordinarie arbetet i myndigheter och organisationer.Jämställdhetsplaner och jämställdhetsansvariga pä olika nivåer ger godaförutsättningar för att jämställdheten skall kunna utvecklas på ett effektivtoch målmedvetet sätt. Erfarenheterna visar emellertid att särskildaprojektmedel på ett effektivt sätt kan bidra lill en nödvändig vidareutvecklingav jämställdhetsarbetet. t2 1984/85. AU1984/85:18 12 redovisas ett antal projekt som är aktuella. Listan överprojekt kan göras ännu längre vilket också anförs i motion 2984. I sådant fallmåste ytteriigare medel avsättas för projektverksamhet vilket också föreslås imotionen. Utskottet ansluter sig emellertid till den nivå och inriktning påprojektverksamhet som föreslås i propositionen. Regeringen har ikompletteringspropositionen 1984/85: 150 återkommit till med förslagom ytterligare medel till i sammanhanget aktuell arbetsmarknadsutbildningunder /86. Syftet med motion 2984 är därmed tillgodosett, ochmotionen bör inte föranleda någon åtgärd. Motion 2983 i motsvarande del bördock avslås. Anslag till (Prop. 1984/85:100bil. Regeringen föreslår atttill jämställdhetsombudsmannen (JämO) m. m. för /86 anvisa ettförslagsanslag av . I detta anslag är även medelsbehovet förjämställdhetsnämnden inräknat. I två motioner tas frågan upp om anslag till JämO. Ifolkpartiets partimotion 2172 yrkas att det föreslagna anslaget till JämO höjsmed . för en skrivbiträdestjänst. I kommittémotion 2312framhålls att JämO:s verksamhet är viktig och någon nedskärning av anslaget ienlighet med huvudalternativet inte bör ske. bör bemyndiga regeringenatl överföra medel för anslaget Kommittéer m. m. till anslagetJämställdhetsombudsmannen. JämO har i sin anslagsframställning till regeringen påtalatbehovet av" personalförstärkning och att huvudalternativet inte börtillämpas. Utskottet anser i likhet med motionärerna att JämO:s verksamhet ärviktig och bör bedrivas med en i stort sett oförändrad verksamhet. De budgetmässiga överväganden som regeringen har gjortgodtas emellertid av utskottet. Det innebär att några ytterligare medel utöverde av regeringen föreslagna inte bör anvisas till JämO. När det gällerförslaget i motion 2312 om att regeringen bör få bemyndigande att överföramedel från anslaget A 2 Kommittéer m. m. har utskottel i det föregåendetillstyrkt medel för särskilda jämställdhetsprojekt. Utskottet har också kunnatnotera atl inom del anslaget har medel redan reserverats för forskning, utredningoch utveckling vad avser bl. a. jämställdhetsfrågor. Anslaget för kommittéerm. m. för /86 har utskottet behandlat i betänkandet AU 1984/85:10. Utskottet tillstyrker regeringens förslag beträffande anslag för JämO ochavstyrker motionerna 2172 och 2312 i motsvarande delar. Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet(Prop. 1984/85:100 bil. I proposition 1984/85:100 bil. 15under punkt G 1 föreslår regeringen att till kvinnoorganisationernascentrala verksamhet för /86 skall anvisa ett förslagsanslag av2250000 kr. AU1984/85:18 13 I motion 2115 yrkar (m) avslag på regeringens förslag om bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Motionären yrkar också attprojektbidragen till kvinnoorganisationerna omformas till elt generellt bidragtill de icke-politiska kvinnoorganisationerna. I en kommittémofion 2311 från yrkas att dethär aktuella anslaget räknas upp med . för stöd åt kvinnosektionernainom invandrarorganisationerna. Även i vpk:s kommittémotion 804 yrkas att detcentrala stödet öppnas för kvinnosammanslutningar inom invandrarorganisationerna.I morion 804 yrkas också att ett förslagsanslag på 2 milj. kr. inrättas förstöd åt verksamhet bland invandrarkvinnor inom kvinnoorganisationer medhuvudsakligen svenska medlemmar. Även i motion 2653 av (c) yrkas en höjningav anslaget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Som motiv för höjningenanförs inflationsutvecklingen. Vid riksdagsbehandling av bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet yrkades från moderatasamlingspartiet i likhet med innevarande år avslag pä förslaget om bidrag tillkvinnoorganisationerna. Även yrkandet om att projektbidragen bör omformas tilletl generellt bidrag till de icke-politiska kvinnoorganisationernas centralaverksamhet behandlades . Utskottel avstyrkte inledningsvisyrkandet om avslag på anslaget med samma motiv som vid införandet av bidragetvåren 1982. Utskottet ansåg då att kvinnoorganisationerna är betydelsefulla isamhället och det kan inte godtas att dessa organisationer i motsats till andrajämförbara folkrörelser skulle stå utan någon form av statligt stöd. I motion2115 har inle anförts några nya omständigheter som skulle motivera en ändradståndpunkt från utskottets sida. Motion 2115 i motsvarande del avstyrks. Meddetta ställningstagande saknas anledning atl närmare gå in på motionens andrayrkande att omforma projektbidraget till etl stöd av generell karaktär.Riksdagen bör således avslå även denna del av motion 2115. I två motioner 2311 och 804 föresläs all anslaget tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet får användas för stöd åt kvinnosektionernainom invandrarorganisationerna. I motion 2311 föreslås också alt anslaget höjsmed . för detta ändamål. Utskottet behandlade ett liknande yrkande våren 1984.Utskottet hänvisade då till alt frågan om den framtida utformningen av anslagetÅtgärder för invandrare prövades av den invandrarpolitiska kommittén. Deltaarbete är nu slutfört. Utskottet har erfarit att en proposition ianslutning till kommitténs slutbetänkande bereds inom regeringskansliet.Propositionen kommer alt lämnas till . Frågan omstöd till särskilda invandrarprojekt kommer enligt vad utskottet erfarit ocksåatl beredas vidare. Resultatet av denna beredning bör inte föregripas medåtgärder av det slag som föreslås i motionerna. Utskottet avstyrker såledesmotionerna 2311 och 804 i motsvarande delar. AU1984/85:18 14 I motion 804 yrkas även att 2 milj.kr. avsätts för stöd till verksamhet bland invandrarkvinnor inomkvinnoorganisationer med huvudsakligen svenska medlemmar. Med anledning av denberedning av frågan om stöd till invandrarprojekt som hänvisats till ovan ärutskottet inte berett att föreslå att det anvisas medel till projektbidrag avdetta slag vid sidan av den medelstilldelning som sker över det nyssnämndaanslaget Åtgärder för invandrare. Utskottet avstyrker således mofionen 804 äveni denna del. Motion 2653 om att anslaget till kvinnoorganisationernabör höjas ytterligare med . för att inte urholkas i värde kanutskottet inte tillstyrka. Regeringens förslag innebär en uppräkning med 150000kr. från innevarande budgetår. Anslaget har räknats upp beroende på dels attvissa organisationer kan öka sitt medlemsantal, dels att någon ny organisationkan komma att uppfylla bidragsvillkoren. Utskottet finner denna avvägningtillfredsställande och tillstyrker därför regeringens förslag. Övriga motioner om jämställdhetsarbetet 1 motion 2172 av . (fp) tas frågan upp om jämställdhetsarbeteis organisation. Motionärernaanser att den parlamentariska jämställdhetskommitté som tillsattes i sambandmed regeringsskiftet hade en viktig roll som utredningsorgan,opinionsbildare och som samordnare av jämslälldhetsarbetet. I samband medregeringsskiftet avvecklades kommittén. 1 stället inrättades ettjämställdhetssekretariat på . Dessutom tillsattesen delegation för jämställdhetsforskning - JÄMFO - och ett rådgivande organ.Jämställdhetsrådet, där bl. a. de politiska partierna och en radorganisationer ingår. En följd av denna förändring blev attjämställdhetskommitténs utåtriktade arbete försvann och den parlamentariskaförankringen försvagades starkt. Enligt motionärerna talar erfarenheterna underden gångna mandatperioden för en återgång till ett system med enparlamentariskt sammansatt jämställdhetskommitté. Vidare ifrågasätts omjämställdhetsfrågorna skall behandlas iarbetsmarknadsdepartementet. Frågorna berör alla departement och ansvaret bordedärför vara placerat inte i något enskilt fackdepartement utan i ettövergripande organ, förslagsvis statsrådsberedningen. Frågan om jämställdhetsarbetetsorganisation har varit föremål för uppmärksamhet sedan början av1970-talet. i betänkandet AU 1984/85:8 behandlades en motionom pariamentarikernas direkta inflytande på jämställdhetsarbetet. Utskottetkonstaterade därvid att den nuvarande organisationen har inneburit eneffektivering av regeringens jämställdhetsarbete. Det i motionen nämndajämställdhetsrådet ger dessutom frågorna en bredare förankring. De politiskapartierna är också representerade i delegationen för jämställdhetsforskning(JÄMFO). AU 1984/85:18 15 skottetvill även nu betona att de politiska partierna har vikfiga uppgifter i dessabåda organ. Utskottet har fortfarande uppfattningen atl det parlamentariskainflytandet i jämställdhetsarbetet är väl tillgodosett i nuvarandeorganisation. Utskottet avstyrker motion 2172 i den här aktuella delen. m.fl. (c) anser i motion 2312 attomorganisationen av jämställdhetsarbetet, som regeringen genomfört, harinneburit att opinionsbildningsarbetet helt fallit bort. Det behövs endokumentationscentral för alla som arbetar med jämställdhetsfrågor. I motionenyrkas att regeringen ger jämställdhetsombudsmannen i uppdrag att svara förinformation, opinionsbildning och dokumentation på hela jämställdhetsområdetoch att hon får den personal som är nödvändig inom ramen för departementetssamlade resurser för jämställdhetsarbetet. Utskottetbehandlade en motion med samma yrkande (AU 1984/85:8). Utskottetframhöll då att det är viktigt att skapa opinion i olika jämställdhetsfrågor.Statsmakterna är särskilt lämpade för denna betydelsefulla uppgift. I dennuvarande organisationen är opinionsbildning i första hand uppgifter för JämO,JÄMFO och jämställdhetssekretariatets uppgift. I proposition 1984/85:130redovisar jämställdhetsministern jämställdhetsprojekt från förskolan tillolika delar av arbetslivet. I propositionen anges även att den typ avåtgärdsinriktade branschstudier som JämO utfört bör stimuleras ytterligare.Utskottet förutsätter att de projekt och åtgärder som anmäls i propositionendokumenteras samt att erfarenheterna sprids. Utskottetvill även framhålla det viktiga informationsarbete som bedrivs av olikamyndigheter såsom SÖ, AMS och . Som anmälts ovan har AMSutarbetat ett särskilt jämställdhetsprogram. bedriver ocksåarbetsmarknadsverket en särskild informationskampanj om jämställdhet påarbetsmarknaden i hela landet. Kravetpå ett utåtriktat informations- och opinionsarbete är således väl tillgodosett.Utskottet avstyrker motion 2312 i motsvarande del. Uppdragåt DELFA att utvärdera fiextid I mofion 2172 av m. fl. (fp)framhålls att såväl kvinnor som män måste kunna kombinera yrkesarbete medomsorg om hem och barn. Detta innebär att arbetslivet måste organiseras så attmänniskor bättre än nu kan förena betalt arbete med uppgifter i hem ochsamhälle. strävan är att få ett samhälle som ger både störreflexibilitet för den enskilde och fortsatt möjlighet att sänka det totalaantalet förvärvsarbetstimmar. Målet bör vara förkortad arbetstid föralla. Men redan nu bör enligt motionärerna större flexibilitet och anpassningav individens önskemål genomsyra arbetslivet. En utvärdering av erfarenheternafrån den redan nu tillämpade flextiden vore av värde. I motionen yrkas därföratt DELFA ges i uppdrag att göra en sådan utvärdering. AU1984/85:18 16 Regeringens direktiv (1983: 12) tillDELFA innebär att arbetet med analyser av utvecklingen på arbetstidsområdelskall inriktas på bl. a. jämställdhet mellan kvinnor och män. När det gällerfrågan om flexibla arbetstidslösningar har DELFA avlämnat rapporterna Flexiblaarbetstider - på gott och ont, (Rapport nr II) och På väg mot valfrihetenssamhälle av . Dessutom anordnar delegationen eltsärskilt seminarium där frågor om flexibla arbetstidslösningar skall behandlas. Utskottel finner således att frågan om flexibel arbetstidredan har aktualiserats av DELFA på olika sätt. Motion 2172 i motsvarande delbör därför inte föranleda någon åtgärd från sida. Forskningsprojekt om olikheterna mellan kvinnor och män I motion 2172 anförs vidare atljämställdhet mellan könen innebär kort uttryckt att kvinnor och män skall hasamma rättigheter och samma skyldigheter. ger den vardagligaverkligheten ständigt bevis på att åtminstone genomsnittskvinnan i speciellasituationer reagerar och handlar annorlunda än genomsnittsmannen. Genomforskning vet man alt detta i stor utsträckning har sin grund i påverkan frånomgivningen alltifrån födseln, men man vet inte lika mycket om vilkenbetydelse eller inverkan de små fysiska skillnaderna kan ha eller har. Motionärernayrkar att JÄMFO får i uppdrag att starta etl forskningsprojekt om olikheternamellan kvinnor och män och dessas betydelse. När del gäller skillnaden mellan kvinnor och män är fråganvad som följer av biologiska och fysiska skillnader. Vilka sociala, psykiskaoch andra konsekvenser får dessa skillnader och påverkar de kvinnors och mänsroller i samhällslivet. Utskottet bedömer att dessa frågor måste behandlas iett vidare sammanhang där skillnaderna i kvinnors och mäns förutsättningar ochvillkor i hela samhällslivet tas upp. Dessa frågeställningar kan bli aktuellai bl. a. del forskningsprogram som JÄMFO har i uppdrag att utarbeta omkvinnornas situation på arbetsmarknaden. Enligt vad ulskottet erfarit skalldetta program presenteras . Utskottel anser att dettaprogram bör avvaktas varför motion 2172 i motsvarande del inle bör föranledanågon åtgärd. m.fl. (c) tar imotion 2312 upp frågan om männen i jämställdhetsarbetet. Informationen ochopinionsbildningen i jämslälldhetsfrågor bör enligt motionärerna ha somutgångspunkt att ändra hém-och yrkesrollerna för både kvinnor och män. Utskottet vill liksom (AU 1984/85:8) framhållaatt det jämställdhetsarbete som bedrivs bl. a. syftar till förändringar avdet slag som motionen tar upp. Insatser med denna inriktning görs inom nästanalla samhällssektorer. En viktig uppgift för det framtida arbetet hararbetsgruppen om männens roll i jämställdhetsarbetet, somjämslälldhetsministern AU1984/85:18 17 Arbetsgruppen skall inom kortavsluta sitt arbeie och presentera elt idéprogram. Med hänsyn härtill och dådet pågående jämställdhetsarbetet i huvudsak har den inriktning som anges imotionen är det inte påkallat att göra någon ytterligare åtgärd med anledningav densamma. Utskottet anser att motion 2312 i motsvarande del inte behöverföranleda någon åtgärd frän sida. Planering av övergång tdl informationssamhället I motion 2128 av . (s) påtalas behovet av en programmatisk planering av övergången tillinformationssamhället och att i detta sammanhang särskilt uppmärksammakvinnornas utsatta situation. Kvinnorna som grupp är den mest sårbara vidinförandet av ny teknik eftersom de finns inom ett fåtal yrken som stårinför den mikroelektroniska revolutionen. Kvinnors låga fackliga och politiskaaktivitet sägs medverka till att minska deras möjlighet lill inflytande vidomstrukturering enligt motionärerna. I motionen las också upp de möjlighetertill distansarbete som den nya tekniken erbjuder. Sådant arbete kanorganiseras på olika sätt. Distansarbete som innebär en "dataapparat påköksbordet" bör motarbetas, eftersom denna typ av sysselsättning motverkararbetets djupare innebörd för människorna och samhället. behandlade i sitt slutbetänkande(SOU 1984:20) Datorer och arbetslivets förändringar effekter försysselsättningen och arbetsmiljön vid införandet av ny teknik. Utredningenunderströk bl.a. behovet av en regional spridning av den nya tekniken. Iförslagen betonades vidare alt krav på en god arbetsmiljö i vid bemärkelsemåste beaktas när ny teknik införs samt att särskild uppmärksamhet bör riktasmot grupper, som direkt kan komma att beröras av den strukturförändring somdatoriseringen innebär. fick genom tilläggsdirektiv år 1982i uppdrag att särskilt studera kvinnornas arbetsmarknadssituation i samband meddatorisering. Uppdraget presenterades i en sekretariatsrapport (Ds A 1983:9)Kontorsautomation och kvinnors framtida arbetsmarknad. Motionärernas farhågorbekräftas i rapporten. Av denna framgår atl särskilt lågutbildade kvinnor medrutinarbetsuppgifter inom såväl industrin som på kontoren riskerar att påverkasnegativt av den omställnings- och anpassningsprocess som den tekniskautvecklingen i kombination med den könsuppdelade arbetsmarknaden kan ge upphovtill . Utredningen föreslog att ett särskiltåtgärdsprogram utformas för att underiätta omställnings- ochanpassningsprocessen. Regeringen har uppmärksammat kvinnors behov avdatautbildning. Inom ramen för kampanj skedde under /84 en raddatautbildningsprojekt riktade till kvinnor. Sammanlagt har 1,3 milj. kr.satsats på datautbildningsprojekt. AU1984/85:18 18 Utskottet anser att det är mycketangeläget att vidta förebyggande åtgärder för att förhindra arbetslöshet,försämrade arbetsförhållanden och utarmning av arbetsuppgifter i samband medatt ny teknik införs. Utskottet finner de insatser mycket betydelsefulla somarbetsmarknadsdepartementet gjort. Det är väsentligt att arbetstagargruppersom berörs av den nya tekniken får introduktion och utbildning inomdataområdet. För kvinnornas del är det emellertid också betydelsefullt attbryta det traditionella yrkesvalet. Det jämställdhetsarbete som sker i sambandmed att den nya tekniken införs måste enligt utskottets mening inriktas på attbredda kvinnornas arbetsmarknad. Den projektverksamhet som redovisas i proposition1984/85: 130 syftar bl. a. till detta. I propositionen anmäls även attjämställdhetsministern avser att tillsätta en arbetsgrupp som bl. a. skall få iuppdrag att göra en särskild analys av kvinnornas villkor i samband medindustrins förnyelse. Utskottet förutsätter att denna arbetsgrupp även lämnarförslag till erforderlig komplettering av de åtgärdsprogram som redan finnsframtagna. Utskottet finner således ingen anledning att vidta några särskildaåtgärder i anledning av motion 2128, som därför avstyrks. Kvinnor på ledande poster I tre motioner föreslås olikaåtgärder för att underlätta för kvinnor att bli chefer eller ledamöter istatliga kommittéer och styrelser. m.fl. (fp) anför i motion 2172 att imånga andra västländer är det betydligt vanligare med kvinnor i ledandebefattningar än det är i . Förhållandena i måste förbättras.Fler kvinnliga chefer skulle medföra ett bättre samhälle både mänskligt ochekonomiskt. Det bör nu vara dags att göra upp konkreta tidsbestämda mål för enjämnare fördelning av kvinnor och män på statliga chefstjänster. Utskottet behandlade (AU 1984/85:8) enliknande motion om ökad chefsrekrytering. Utskottet framhöll då betydelsen avfler kvinnor på chefsbefattningar och hänvisade till att arbetsgivarna enligtjämställdhetslagen skall bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främjajämställdhet i arbetslivet. Vidare konstaterade utskottet att det finns ingentingsom hindrar att jämställdhetsombudsmannen tar upp överläggningar medarbetsgivare om ökad chefsrekrytering bland kvinnor. Tidsbestämda mål och itiden angivna kontrollstationer såsom föreslås i motionen kan ofta vara ettlämpligt sätt att nå ett konkret önskat mål. Utskottel finner inget hinder föratt man inom ramen för det ordinarie jämställdhetsarbetet sätter upp sådanamål. Med hänsyn till det nu anförda kan det inte anses påkallat med någonåtgärd med anledning av motion 2172 i förevarande del. I samma motion yrkas även tidsbestämda mål för en jämnarefördelning mellan kvinnor och män / statliga kommittéer. Frågan om ökadkvinnorepresentation tas även upp i motion 2312 av m. fl. (c)och i motion 2984 av (). I de båda senare motionerna föreslås AU1984/85:18 19 tillämpning av tidigare praxis som innebar att organisationeroch myndigheter uppmanades att nominera två namn, en kvinna och en man, tilluppdrag i statliga styrelser, kommittéer m. m. som tillsätts av regeringen.Därigenom ökar möjligheterna till en jämnare könsfördelning vid den slutligautnämningen. Ett liknande yrkande behandlades av utskottet (AU 1984/ 85:8). Därvid kunde då konstateras att kvinnor är klartunderrepresenterade i det offentliga utredningsväsendet och att metoden medtvå namn i huvudsak har övergivits. Utskottet ansåg emellertid att någonsärskild åtgärd inte var erforderlig eftersom jämställdhetsministern hade haftöverläggningar med arbetsmarknadens parter för att komma till rätta medproblemet. Utskottet har i proposition 1984/85:130 kunnat noteraatt jämställdhetsministern fortfarande har frågan aktuell. I propositionenanmäler ministern att hon har tagit initiativ till en kartläggning av vilkaåtgärder som kan vidtas för att kvinnorepresentafionen skall kunna stärkas. Enviktig uppgift inom ramen för kartläggningen blir att överlägga med arbetsmarknadensparter och andra organisationer om hur nomineringar av kvinnor skall kunna öka. Dessutom har jämställdhetsministern i ett anförande, vidNordiska rådets session i ,-anmält att en utredningskall tillsättas om kvinnorepresentation. I anförandet hänvisade ministern tilldet system som används i . Detta system innebär att det till statligakommittéer och utredningar skall nomineras både en kvinna och en man till varjepost. Någon åtgärd med anledning av motionerna är av dessa skäl enligtutskottet inte erforderlig. Motionerna 2172, 2312 och 2984 i motsvarande delarbör därför avslås. I motion 2172 av . (fp) yrkas utredning av vissa regler i lagen om jämställdhet mellankvinnor och män i arbetslivet. Enligt motionärerna är det inte acceptabelt attpersoner som använt sig av jäm-stälidhetslagen i efterhand får utståtrakasserier för delta på sin arbetsplats. I motion 779 av () och () yrkas förslag till förtydligande eller komplettering av jämställdhetslagenför att förhindra sexuella trakasserier på arbetsplatser. Motsvarande yrkanden var aktuella (AU1984/85:8). Utskottet ansåg då att det inte i första hand är genomlagstiftning som problem av detta slag bör angripas. Det bör vara en uppgiftför parterna på arbetsplatsen att se till att trakasserier av olika slag inteinträffar. Det effektivaste skyddet mot trakasserier och annan könsdiskrimineringär ett AU1984/85:18 20 aktivt jämställdhetsarbete på arbetsplatserna. Utskottetvidhåller sin uppfattning och förutsätter att såväl JämO som regeringenuppmärksamt följer frågorna. Motionerna 779 och 2172 i aktuell del bör därföravslås. Rätt till tjänst efter tvist enligt jätnställdhetslagen m.fl. (fp) påtalari motion 2172 att som jämställdhetslagen nu är skriven får den person sommissgynnats på grund av kön rätt till ideellt skadestånd. Däremot får hon inlerätt till det tvisten egentligen rör, nämligen tjänsten. På den statligaarbetsmarknaden är denna fråga delvis löst genom besvärsrält. Även om det ocksåkan anföras skäl för att inte ha samma regler i enskild som offentlig tjänstfinns det all anledning att uppmärksamma detta problem. Motionärerna anser attfrågan är så viktig atl den bör utredas. En liknande motion behandlades (AU 1984/85:8).Denna motion avstyrktes av utskottet, som bl. a. ansåg atl en rätt till enanställning för den som blivit diskriminerad kan få oönskade konsekvenser förtredje man. Den som genom det diskriminerande beslutet har fått anställningenskulle drabbas om beslutet i efterhand kunde förklaras ogiltigt, i synnerhet omhan eller hon har lämnat en annan anställning. Utskottel ansåg vidare att detär svårt att se möjligheten atl mer generellt göra anställningsbeslutvillkorade i avvaktan på en eventuell efterprövning med stöd avjämställdhetslagen. Utskottet vidhåller denna och övriga bedömningar somgjordes i AU 1984/85:8 på denna punkt.