bet · G801UbU31 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening har i regeringens förslag enallmän enhetlighetsprincip satts före elevernas behov av lärare som ärlämpligt utbildade för sina uppgifter på olika stadier.Arskursspännvidden i lärar- UbU 1984/85:31 29 nasarbetsområden är för stor. Lärarna för tidigare årskurser skall enligtpropositionen utbildas för att tjänstgöra i årskurserna 1-7 och lärarna försenare årskurser för tjänstgöring i årskurserna 39.1 Lgr 80 anges emellertidför varje stadium och inte som tidigare för varje årskurs antalet veckotimmarper ämne och kursplanernas huvudmoment. Enligt Lgr 80 skall man lokalt påskolan besluta vad som skall läsas i de olika årskurserna inom resp. stadium.Det är alltså inte lätt att definiera vilka kursmoment som skall läsas iårskurs 7 eller årskurs 3. Av detta följer att det inte heller är lätt attutbilda lärare för enstaka årskurs på visst stadium såsom årskurs 7 ellerårskurs 3. De måste i princip utbildas för större delen av stadiet. Denav regeringen föreslagna uppläggningen av läramtbildningen är inte rationell.Härtill kommer det faktum att flertalet lärare för senare årskurser mycketsällan kommer att undervisa på lågstadiet och flertalet lärare för tidigareårskurser inte ofta kommer att undervisa pä högstadiet. Delta hänger samman medgrundskolans organisation i kommunerna. av eleverna i gmndskolan gäri låg-, mellan- och högstadieskola, medan går i låg- ochmellanstadieskola och i högstadieskola. Problemenmed att anordna en läramtbildning med en så stor årskursspännvidd för engmndskola utan årskursfixerad läroplan och med den lokala skolorganisation somfinns i kommunerna har i propositionen antingen underskattats ellerförbisetts. mening skall klasslärarnas primära kompetensområde vara årskurserna16 och högstadielärarnas primära kompetensområde årskurserna 79. mening har regeringen i sina förslag inte heller i tillräckligutsträckning tagit hänsyn till det förhållandet alt praktiskt tagel alla eleveri dag går vidare från högstadiet till gymnasieskolan. Vi har därmed irealiteten fått en skola som omfattar inte nio årskurser utan elva eller tolv.Detta förhällande måste enligt utskottets uppfattning ligga till grund förutformningen av den framtida lärarutbildningen och linjesystemet för denna.Det samband som finns mellan högstadiet och gymnasieskolan får intebrytas. 1 stället måste övergången mellan årskurserna 9 (grundskolanshögstadium) och 10 (gymnasieskolan) underlättas. Utskottetanser med hänvisning till vad som anförts i det föregående att en nylärarutbildning för och gymnasieskolan bör utformas inom ramen förtvå allmänna utbildningslinjer, nämligen dels klasslärarlinjen förundervisning i gmndskolans tidigare årskurser, dels ämneslärariinjen. Densenare skall ha två inriktningar, en för undervisning i senareårskurser och en för undervisning i gymnasieskolan. UbU 1984/85:31 30 Utbildningav lärare för tidigare årskurser (klasslärare) Utbildningen av lärare för tidigareårskurser bör omfatta 140 poäng. För dessa lärares undervisning påmellanstadiet bör utbildningen innehålla två fördjupningsalternativ, nämligenantingen matematik och naturorienterande ämnen eller svenska ochsamhällsorienterande ämnen. Det är för dessa lärares undervisning på lågstadietviktigt att utbildningen får erforderlig bredd när det gäller självanybörjarundervisningen. Mer än hälften av grundskolorna i landet är låg- ochmellanstadieskolor. Man bör därför prioritera att göra lärarna väl skickade attundervisa pä lågstadiet framför att ge dem utbildning för uridervisning iårskurs 7. Föratt underlätta elevernas övergång till högstadiet bör klasslärare kunna genomgåen särskild påbyggnadsutbildning i sitt fördjupningsalternativ. Därmed kan defölja sina elever till högstadiets årskurs 7 i fördjupningsämnena. Detta kanvara aktuellt vid låg-, mellan- och högstadieskolor. Högstadielärarebör inom sitt ämnesområde få undervisa i årskurs 6 och därmed hämta uppeleverna till högstadiet. Genom nämnda påbyggnadsutbildning för klasslärarekan de båda lärarkategorierna undervisa i årskurserna 6 och 7 inom sina resp.ämnesområden. Härigenom blir det möjligt för skolledningen vid låg-, mellan-och högstadieskolor där av elever går att organiseraundervisningen med hänsyn till skolans behov. Utbildningav lärare för senare årskurser (högstadielärare) Ämneslärarlinjen bör omfatta tvä inriktningar, enför högstadium och en för gymnasieskolan. nya läroplanen för (Lgr 80) betonas vikten av godabaskunskaper. I konsekvens med läroplansbeslutet bör nu också lärarnasämneskunskaper förbättras. Den lärarutbildning som nu har att taställning till kommer att påverka undervisningen i skolorna långt in på2000-talet. En förändrad läramtbildning är sä till vida mer genomgripande ochbetydelsefull för utbildningsväsendet än vad läroplansbeslutet har varit. Ämneslärarlinjensinriktning för undervisning på högstadium bör ha två alternativ.Utöver praktisk-pedagogisk utbildning om 40 poäng bör det ena alternativetomfatta tre ämnen, två med 40 poäng och ett med 60 poäng. Utbildningen isvenska skall omfatta 60 poäng. Det andra alternafivet bör i fråga omämnesutbildningen omfatta tre ämnen om vart och ett 40 poäng. Lärarutbildningskall enligt högskolelagen bygga på vetenskaplig grund. Därmed menas i förstahand ämnesmässig vetenskaplighet. Om grundutbildningen av lärare får en sådanomfattning i de olika ämnena att del blir UbU 1984/85:31 31 möjligtatt hos blivande lärare skapa intresse för ämnesteoretisk forskning, börinnehållet i skoläns lärostoff kunna hållas aktuellt genom att lärarnahärigenom har blivit intresserade av utvecklingen inom ämnena. Vidare är godaämneskunskaper en nödvändig förutsättning för att öka de elevaktivaarbetsformerna inom gmndskolan. Utskottetanser att den hårda läsningen av ämneskombinationerna för samhällsorienterandeämnen resp. naturorienterande ämnen är olycklig. Härigenom försvåras givna ochsjälvklara former för samverkan i högre årskurser. Särskiltbesvärande är att banden bryts mellan skolämnena svenska och historia. Det ärviktigt att en lärare i svenska kan sätta in litteraturen i ett historisktsammanhang. Strävandena att förstärka litteraturläsningen i grundskolanmotverkas genom den hårda låsningen av ämnena i kombinationerna. Gränsenmellan de två orienteringsämnesgmpperna behöver också mjukas upp.Geografiämnet är till sin karaktär varken naturorienterande ellersamhällsorienterande utan har sin särprägel just i en tvärvetenskaplig syn pårelationen mellan natur och kultur. Som framhålls i motion 1984/ 85:2973 (fp)har ämnet geografi, särskilt de naturgeografiska momenten, en svag ställning iskolan . Detta är allvarligt eftersom gmndläggande kunskaper om t.ex.geologi, geomorfologi, hydrologi m.m. är mycket viktiga för förståelsen av vårtotala livsmiljö. För den lärare som undervisar i biologi i högreårskurser är det nödvändigt med en bättre gmnd i naturgeografi för att kunnabedriva ekologiundervisningen tillfredsställande. Andraämneskombinationer än dem som anges i propositionen bör vara möjliga, t. ex.historia, religionskunskap och svenska eller kemi, biologi och geografi. Enfråga som inte heller tillräckligt uppmärksammats är utbildningen av lärare imatematik, datalära och annan teknik. Vidaresaknar den föreslagna naturorienterande ämnesgruppen biologi, fysik, kemi ochteknik ämnet matematik, vilket är anmärkningsvärt. Matematik är en nödvändiggrund för studierna i fysik och kemi. Ämnesgruppen med de experimentella ämnenabiologi, fysik, kemi och teknik är dessutom alltför arbetskrävande för lärarnaeftersom deras dagliga arbete måste fördela sig på fyra institutioner, vilka ifråga om lärosalar, apparatur och laboratoriematerial inte låter sigintegreras. Regeringenbör enligt utskottets mening besluta om kombinationer av tre ämnen för lärareför senare årskurser i enlighet med vad som anförts i detföregående. För behörighet att undervisa i ämne på högstadiet skall krävasstudier om minst 40 poäng i ämnet. Det bör för högstadielärare vara möjligt altkombinera naturorienterande ämnen eller samhällsorienterande ämnen eller dessaämnen med andra ämnen eller med varandra i ungefär den utsträckning som del ärmöjligt . Ämnena i kombinationerna bör ha relevanta beröringspunkter, säatt ämnessamverkan främjas. UbU1984/85:31 32 Vad utskottet har anfört om engrundskollärarlinje m. m., utbildning av lärare för fidigareårskurser och utbildning av lärare för senare årskurser börriksdagen med anledning av de aktuella motionsyrkandena som sin mening geregeringen till känna. dels alt utskottets hemställan under I, 2 och 3 bort haföljande lydelse: 1. beträffandeinrättande av en grundskollärarlinje m. m. attriksdagen med avslag pä proposition 1984/85:122 och med bifall till motionerna1984/85:2968 yrkande 1 och 1984/85:2972 yrkande 1 bemyndigar regeringen attdels inrätta en allmän utbildningslinje, klasslärarlinjen, delsavveckla nuvarande lågstadielärarlinje och mellansladielärarlinje fr.o.m. budgetåret1988/89, 2. beträffandegrundskollärarlinjens inriktning för undervisning i tidigare årskurser attriksdagen med bifall fill motion 1984/85:2972 yrkande 2 a i denna del och medavslag pä proposition 1984/85: 122 och motionerna 1984/85:2892 yrkande 2,1984/85:2968 yrkande 2 och 1984/ 85:2970 yrkande 3 i denna del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffandegrundskollärarlinjens inriktning för undervisning i senare årskurser attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:2972 yrkandena 2a och 2 b imotsvarande delar samt 2c, med anledning av motionerna 1984/85:2892 yrkandena 3och 5, 1984/85:2970 yrkande 3 i denna del samt yrkande 4, 1984/85:2973 i dennadel och 1984/85:2974 yrkande 1 och med avslag pä proposition 1984/ 85: 122 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Kunskaper i de enskilda skolämnena (mom. 4) Per , , GunnarHökmark och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 12; börjar "Utskottet vill" och slutar "fillkänna" bort ha följande lydelse: Utskottet vill med anledning av proposifionen ochmotionsyrkandet anföra följande. Utskottet anser att regeringen felaktigt hävdar attgrundskolans läroplan ger försteg åt blockläsning i samhällsorienterande resp.naturorienterande ämnen. Enligt utskottets mening överlämnar läroplanenuttryckligen avgörandet om undervisningens uppläggning till elever och lärare:All mot denna bakgrund styra lärarutbildningen i riktning mot blockläsningstrider UbU1984/85:31 33 mot läroplanens grundidé om decentraliserat ansvar förundervisningens organisation. En tvingande blockundervisning riskerar att leda tillkunskapsförflack-ning. Många lärare känner och kommer att känna otrivsel infören sådan undervisningssituation. Dessutom hör till bilden att en samverkanmellan ämnen som i normala fall skulle ha varit naturlig försvåras genom ställer upp blockgränser som trots allt är fiktiva. Resultatet av blocktänkandetblir sämre kunskaper för eleverna. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande kunskaper i de enskilda skolämnena attriksdagen med anledning av motion 1984/85:2892 yrkande 4 och med avslag påproposifion 1984/85: 122 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottetanfört, Kunskaper i de enskilda skolämnena (mom. 4) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar "Utskottet vill" och slutar "tillkänna" bort ha följande lydelse: Utskottet vill med anledning av propositionen ochmotionsyrkandet anföra följande. Utskottet vill erinra om att dåvarande statsrådet iproposition 1978/79:180 om läroplan för (s. 84) anförde följande omämnesbunden undervisning och ämnessamverkan på högstadiet: "Det liggerenligt min mening ett stort värde i en sådan samverkan över de traditionellaämnesgränserna. Jag har därför föreslagit att kursplanen i orienteringsämnenablir så utformad alt den underlättar en sådan planering. Att lid avsätts förfördjupningsstudier i form av olika teman som elever och lärare väljer innebärdock inget krav pä en sådan ämnesövergripande uppläggning." Föredragande statsrådet betonade således att det är pålokal nivå som valet skall göras huruvida ämnen skall läsas i block eller inte.Riksdagen anslöt sig till denna uppfattning (UbU 1978/79:45, rskr.1978/79:422). Utskottet finner det viktigt att i detta sammanhangframhålla, att frågan om blockläsande därför inte får avgöras på central nivågenom utformningen av lärarutbildningen. Utskottet vill också stryka under attsamverkan över de traditionella ämnesgränserna inte fär innebära att deenskilda ämnena suddas ut och förlorar sin identitet. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande kunskaper i de enskddaskolämnena UbU1984/85:31 34 att med anledning av mofion 1984/85:2892 yrkande4 och med avslag pä proposition 1984/85: 122 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Utbildningsplan för den nya lärarutbildningen (mom. 6) Per , , GunnarHökmark och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 13 börjar "Utskottet hänvisar" och slutar"för lärarutbildningen" bort ha följande lydelse: Utskottet anser för sin del att del är nödvändigt att slåvakt om behovet av fasta ämneskunskaper i utbildningsplanerna förlärarutbildningen. Fasta ämneskunskaper hos lärarna är en förutsättning för attdessa skall kunna förmedla kunskaper av bestående värde till eleverna. Genomgedigna kunskaper främjas dessutom bäst elevernas personliga och sociala utveckling.Utskottet föreslår att med bifall till motion 1984/85:2892 yrkande 1och med anledning av proposition 1984/85:122 och motion 1984/ 85:2970 yrkande 1som sin mening ger regeringen detta till känna. dels att utskottels hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffandeutbildningsplan för den nya lärarutbildningen attriksdagen med bifall till mofion 1984/85:2892 yrkande 1 och med anledning avproposition 1984/85:122 och motion 1984/ 85:2970 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Lärarutbildning för gymnasieskolan ochvuxenutbildningen (mom. 7) Per , , GunnarHökmark och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 14 börjar "Utskottet anser" och som på s. 15slutar "och vuxenutbildningen" bort ha följande lydelse: Vid utbildning av lärare för gymnasieskolan m. m. börytterligare ämnesfördjupning krävas jämfört med utbildningen av lärare förhögstadiet. Den framtida utbildningen av lärare för gymnasieskolan m. m. skallge behörighet för att undervisa också på högstadium i resp. ämne.Möjligheten till dubbel behörighet skall således behällas. Den mer detaljeradeutformningen av gymnasielärafutbildningen bör senare beredas tillfälleatt ta del av. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande lärarutbildning förgymnasieskolan och vuxenutbild ningen UbU1984/85:31 35 att med anledning av proposition 1984/85:122 ochmotionerna 1984/85:2892 yrkande 8 och 1984/85:2972 yrkandena 2a och 2 b imotsvarande delar och 2d som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Lärarutbildning för gymnasieskolan ochvuxenutbildningen (mom. 7) dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 14 börjar "Utskottet anser" och som på s. 15slutar "och vuxenutbildningen" bort ha följande lydelse: Utskottet anser alt den framtida ämneslärarutbildningenför gymnasieskolan m.m. bör omfatta 180 poäng. Ämneslärarlinjen bör innefattadels praktisk-pedagogisk utbildning om 40 poäng, dels ämnesteoretisk utbildningi två ämnen om 80 resp. 60 poäng. För lärare i svenska skall behörighetskravetvara 80 poäng i ämnet. Härigenom ges utrymme för såväl litteraturstudier somspråkvetenskapliga studier. Läramtbildningen för gymnasieskolan m. m. skallbygga pä de kurser som anordnas för högstadiets lärare och ge behörighet föratt undervisa också på högstadium i resp. ämne. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande lärarutbildning förgymnasieskolan och vuxenutbildningen attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2972 yrkandena 2a och 2 b imotsvarande delar och 2d och med anledning av proposition 1984/85:122 ochmofion 1984/85:2892 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Behörighetskrav för tillträde till den nyalärarutbildningen (mom. 8) Per (), (m),(), () och () anser dels alt den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 15 "Tilllrädesut-redningen (U 1983:03)" ochslutar på s. 16 "uttryck för" bort ha följande lydelse: För tillträde till den nya lärarutbildningen skall krävasgenomgången treårig gymnasieutbildning. Detta bör med bifall tillmotionerna 1984/85:2892 yrkande 6 och 1984/85: 2972 yrkande 2 e samt medanledning av proposifion 1984/85: 122 och motion 1984/85:2968 yrkande 4 som sinmening ge regeringen till känna. UbU1984/85:31 36 dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande behörighetskrav förtillträde tid den nya lärarutbildningen attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:2892 yrkande 6 och 1984/85:2972yrkande 2 e samt med anledning av proposition 1984/85:122 och motion1984/85:2968 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Antagning till den nya lärarutbildningen (mom. 9) Per (), (m),(), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 16 börjar "Utskottet delar" och slutar"motion 1984/85:2975" bort ha följande lydelse: Med anledning av motion 1984/85:791 har i tidigaresammanhang (UbU 1984/85:24, reservation 7) hävdats den uppfattningen att enförsöksverksamhet bör inledas med kompletterande antagningsprövning inomhögskolan. I vad gäller lärarutbildningen är det särskilt viktigt att man vidantagningen tar hänsyn till förväntad lämplighet för yrket. Vid den kompletterandelokala antagningen bör det vara möjligt att också beakta för läraryrketrelevant förpraktik. Vad utskottet här anfört om antagning till den nyaläramtbildningen bör med bifall till motion 1984/85: 2975 som sinmening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande antagning till den nyalärarutbildningen attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2975 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Betyg i lärarutbildningen (mom. 10) Per (), (m),(), () och () anser dels alt den del av utskottetsyttrande som på s. 17 börjar "Utskottet vill" och slutar "2972yrkande " bort ha följande lydelse: Utskottet delar inte föredragande statsrådets uppfattningatt bedömningen Underkänd - Godkänd är tillräcklig för att garantera kvaliteti utbildningen. Enligt utskottets mening fär en avveckling av andra betyg änUnderkänd och Godkänd långtgående negativa konsekvenser inte bara förkvaliteten i lärarutbildningen utan även för de studerande själva. Av följandeskäl bör nuvarande betygssystem behållas. Det måste vara ett eftersträvansvärt samhälleligt mäl attett betygssystem är sådant att det stimulerar de studerande till att göra godastudiepres- UbU 1984/85:31 37 tationer.Som argument mot graderade betyg brukar ibland framföras att mätinstmmenten ärdåliga. Om detta skulle vara riktigt gäller det i så fall även instrumenten föratt tillse att minimikraven har uppfyllts. Beskedom vilka kunskaper och färdigheter en sökande fill ett arbete besitter kommeräven i framliden att krävas. Om graderade betyg inte förekommer och om allasökande till en tjänst har vitsordet Godkänd, riskerar en bedömning av densökande läraren att bli godtycklig. Den kommer att grunda sig på delstjänsteår, dels helt andra faktorer som personligt framträdande, personligaförbindelser m. m. Situationen blir speciellt ogynnsam för yngre lärare utanmånga tjänsteår. Den som har skaffat sig goda ämneskunskaper bör kunna få visadet. Förutsättningarna att bli en bra lärare är enligt utskottets uppfattningnormall större om man behärskar sina ämnen väl. Dethar slutligen inte övertygande visats varför man skulle ta bort de graderadebetygen för blivande lärare vid deras ämnesstudier. Utskottet vill peka på attgraderade betyg i utbildningen av t. ex. blivande jurister ellercivilingenjörer inte har ifrågasatts. Sammasynsätt kan också i fillämpliga delar gälla bedömningen av lärar-skicklighet.Förutsatt att lärarkandidaten bedöms av flera, av varandra oberoendemetodiklektorer bör en bedömning kunna ske med minst tre grader. Utskottetföreslår att med bifall till motion 1984/85:2968 yrkande 5 och medanledning av motion 1984/85:2972 yrkande som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om betyg i lärarutbildningen. dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse: 10. beträffande betyg i lärarutbildningen att med bifalltill motion 1984/85:2968 yrkande 5 och med anledning av motion 1984/85:2972yrkande som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 11.Handledarskap under praktiken (mom. 12) Per , , och (alla m) anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s.18 börjar "Utskottet ansluter" och som på s. 19 slutar "avriksdagen" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att de utgångspunkter för praklikdelen av lärarutbildningen, vilka angesi propositionen, inte får leda till ett syslem där skolans personal ges ettkollekfivt ansvar för de lärarstuderande som praktiserar på skolan. Varjelärarstuderande måste ha en ansvarig handledare. Det är först med ett sådantpersonligt ansvar handledaren kan ge lärarstuderan- UbU1984/85:31 38 den en sådan vägledning som behövs för att han eller honskall kunna växa in i lärarrollen. Ett sådant handledarsystem förhindrarsjälvfallet inte att de lärarstuderande ges möjlighet att ta del av helaverksamheten i skolan. Detta bör med bifall till motion 1984/85:2968yrkande 6 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande handledarskap underpraktiken attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2968 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Plan för fortbildning av lärare (mom. 13) Under förutsättning av bifall till reservation 1 Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 19 börjar "Utskottet delar" och som pä s. 20slutar "av lärare" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör fortbildning för högstadietslärare erbjudas i sådana former att lärare får en tillräcklig kompetens i deämnen i vilka de undervisar. Utskottet hänvisar till vad utskottet tidigareanfört om krav på minst 40 poäng i ämne som läraren undervisar i. Detta bör med bifall till mofion 1984/85:2968yrkande 3 och med anledning av proposition 1984/85:122 och övriga aktuellamotionsyrkanden som sin mening ge regeringen fill känna. dels att utskottets hemställanunder 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande plan för fortbildning avlärare attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2968 yrkande 3 och med anledning avproposition 1984/85: 122 och motionerna 1984/ 85:2892 yrkande 7, 1984/85:2970yrkande 5, 1984/85:2972 yrkande 2 f och 1984/85:2973 i denna del och1984/85:2974 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Plan för fortbildning av lärare (mom. 13) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 19 börjar "Utskottet delar" och som på s. 20slutar "av lärare" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion 1984/85:2972 finns det ettbetydande antal lärare som undervisar i ämnen i vilka de saknar formellbehörighet. Detta är självfallet inte bra. Alldeles oavsett behovet av enreformerad lärarutbildning krävs det därför att större resurser än förnärvarande satsas på att UbU 1984/85:31 39 fort-och vidareutbilda nuvarande lärare. Särskilt angeläget är att lärare igrundskolans högstadium, som endast har behörighet att undervisai två ämnen, erbjuds en behörighetsgivande breddning av sin utbildning. Detminskade elevantalet i skolan torde innebära att antaletplatser på lärarutbildningarna måste skäras ner.