bet · G801KU35 · 1984-12-31 00:00:00 — Avtalen innehöll också enbestämmelse om att tvister i anledning av avtalen skulle avgöras av skiljemän. godkände uppgörelsen (prop.1978/79:207, NU 61, rskr. Efter den nämnda finansiella rekonstruktionen genomfördesunder ett omfattande strukturprogram i syfte att stärkaBolagets ekonomiska ställning och förbättra industristrukturen. Om detta finnsen beskrivning i prop. 1983/84:25 s. 56. Samtliga åtgärder beslutades i enighetmellan parternas representanter i . Genom devidtagna åtgärderna fick bolaget en väsentligt förbättrad KU1984/85:35 403 industristruktur, men kostnaderna för åtgärdernasgenomförande blev betydligt högre än vad som tidigare beräknats. Den svagakonjunkturen på massamarknaden utgjorde också en svår påfrestning påbolagets ekonomi. Av dessa anledningar framhöll i skrivelsefill ägarna att Bolagets situation var sådan att det behövdes ettkapitaltillskott till Bolaget på 500 milj. kr. inleddes förhandlingar mellan ägarna om bl.a. kapitaltillskott. Som en förutsättning för statens deltagande med nyttkapital angavs därvid att Bolagets virkesförsörjning måste lösas på ett mertillfredsställande sätt . Förhandlingarna ledde fram tillbl. a. ett avtal om kapitaltillskott till Bolaget och ett nytt virkesförsörjningsavtalmellan Bolaget och Skogsägarna. Avtalen träffades med sedvanliga förbehåll förriksdagens godkännande. Dessa frågor togs upp i prop. 1983/84:24 (s. Innan riksdagsbehandlingen avslutades såvitt gäller denämnda frågorna begärde emellertid Skogsägarna inlösen av statens aktier iBolaget. Denna begäran inkom och grundades på den förutciterade bestämmelsen i avtalen mellan staten och Skogsägarna. Enligt dennabestämmelse hade Skogsägarna ensamma fullständig valfrihet beträffandefidpunkten för att begära inlösen och staten var skyldig att, om enighet inteuppnåddes, acceptera det pris en skiljenämnd skulle komma fram till. Efter överläggningar vid skilda tillfällen mellanföreträdare för industridepartementet och Skogsägarna konstaterades attenighet ej uppnåtts om inlösenvärdet. Skogsägarna begärde därför den 15 mars1984 skiljeförfarande i enlighet med avtalen. I bilaga 1 redovisas de olikamomenten i denna procedur. 1 bilaga 2 redovisas parternas yrkanden. Sedan skiljedomen meddelats överfördes aktierna tillSkogsägarna fill det av skiljenämnden fastställda beloppet,750 milj. kr. KU 1984/85:35 De olika momenten i samband med skiljeförfarandet mellanstaten och , ekonomisk förening, om värdet på statens aktier iSödra 1983 Skogsägarna begär att få lösa in statens aktier. 1984 Överläggningarvid skilda tillfällen om väi-det på aktierna.' 15 mars1984 Skogsägarna konstaterar att detinte gått att nå enighet omvärdet samt begär skiljeförfarande. Skogsägarna anger att värdet på akfiernaenligt föreningens ståndpunkt är 500 milj. kr. meddelar föreningensitt val av skiljeman. 29 mars1984 Staten meddelar sitt val avskiljeman. inom ilagen angiven tid. 12 april1984 De båda partsutsedda skiljemännentillkallar tredje skiljemansom ordförande i skiljenämnden. 21 maj1984 Ordföranden i skiljenämndenmeddelar att skilje- nämndenkonstituerats och begär vissa synpunkter från parterna beträffande uppläggning,tidsåtgång m.m. i skiljeförfarandet. 24 maj1984 Skogsägarna meddelar att dessunderlag i värderings- fråganberäknas vara klart ! Skogsägarna anför vidare attföreningens underlag förmodas att därefter följas av en inlaga från staten medskriftligt bemötande. Enligt Skogsägarna får tidsåtgången bedömas efterföreningens första skrift. 6 juni1984 Staten bekräftar att staten avseratt möjligt efterföreningens första inlaga inkomma med bemötande. Staten delar föreningensuppfattning att fidsåt-gången får bedömas efter Skogsägarnas första inlaga. 12 juni1984 Skogsägarna avger sin första inlagaoch tillhandahål- ler därvidvärderingsunderlag i form av bl. a. en utredning av en aukt. revisor och enutredning av en affärsbank. 27 juni1984 Parterna anger till skiljemännenatt senaste tidpunk- ten förskiljedomens meddelande bör vara den . 6 juli1984 Staten avger sitt bemötande avSkogsägarnas första inlaga.Därvid inlämnas två utredningar; en av auktoriserad revisor och en av ettkonsult- och forskningsinstitut. Skogsägarna avger sin andra inlaga. Den innehålleruppdateringar av tidigare värderingsunderlag. Därtill åberopas utlåtande avännu en affärsbank jämte en särskild utredning om miljökostnader. Parternamedger förlängning av tiden för skiljedomens meddelande till senast den 20november 1984. Parterna medger ytterligare förlängning till den 10 december1984. Statenavger sin andra inlaga. Den innehåller uppdatering av fidigare angivnavärderingsutlåtanden. Skogsägarna avger sin slutskrift. Staten avger sinslutskrift. Skiljemännenbegär förlängning av fiden för skiljedomen fill senast den 18 december 1984.Skiljedomen meddelas. KU1984/85:35 406 Underbilaga 2 INDUSTRIDEPARTEMENTETSkiljetvisten om värdet på statens aktier i Yrkande: 1 600 milj. kr. för statens andel. Underlag: 1) Utredningar av SRI utmynnar i ett värde på hela bolaget istorleksordningen 2 700-3 000 milj. kr. med en försiktig beräkningsmetod och ca4 100 milj. kr. med en annan och inte lika försiktig metod. anger värdet på hela bolaget till ca3 900 milj. kr. med den senare metoden. SRI använder sig genomgående av en avkastningsvärderingoch tar hänsyn endast till bolagets cellulosadivision. SRI gör egnabedömningar av den framfida avkastningen. 2) Utredningar avauktoriserade revisorn vid . anger att 1 100 milj. kr. är ettrimligt värde på statens aktier. anger värdet på statens andel fill 1200 milj. kr. utgår från olika värderingsmetoder och gör pågrundval därav en sammanvägning. Också gör egna bedömningar av denframtida avkastningen. Yrkande: 500 milj. kr. för statens andel. Underlag: 1) Utredningar (uppdaterad juni) samt september1984 av auktoriserade revisorn vid . anger värdet på hela bolaget till1 000-1 500 milj. kr. anger värdet till storleksordningen1 700 milj. kr. för hela bolaget. Gometz använder sig av en avkastningsvärdeme-tod somgrundas på bolagets upprättat resultatscenario för åren1984-1988 och, beträffande KU 1984/85:35 407 densenare utredningen, på .scenario gjort . 2) Utredningi av . Pågrundval av ett antagande av ett börsvärde (vinst) angerHandelsbanken värdet till 1 350-1 450 milj. kr. för hela bolaget. 3) Utredningi av auktoriserade revi sorn vid (utredningen beställd av staten). Pågrundval av prognosmaterial framtaget av bolaget kommer fram till ettavkastningsvärde på hela bolaget på 1 200 milj. kr. 4) Utredningi av . Avkastningsvärde 1 104-1 239 milj. kr. Beräkningengrundas på prognosuppgifter från bolaget. 5) Utlåtandeav SE-Banken . Avkastningsvärde på hela bolaget 1 498 milj. kr. Substansvärde 1 258 milj. kr. Värderingengrundas på prognosuppgifter m.m. från bolaget. KU1984/85:35 408 PM angående regeringsbeslut om laddning avkärnkraftsreaktorer, m. m. I en skrivelse daterad den 29 juni1984 till har riksdagsledamoten (vpk)för utskottets granskning anmält regeringens beslut om attmedge laddning av de två sista kärnkraftsreaktorerna och Oskarshamn3. I skrivelsen görs gällande att regeringsbeslutet fattats på ett alltfördåligt underlag. a. görs gällande att de aktuella laddningsansökningarna ejborde ha godkänts med anledning av remissutfallet beträffande KBS 3(underbilaga 1). I ett tillägg till anmälan har OswaldSöderqvist kritiserat vissa uttalanden av energiminister somdenna gjort i anslutning till en hearing som anordnats av den 10-11september 1984 i . Regeringen biföll den 28 juni 1984anmälningar från Forsmarks kraftgrupp AB och om tillstånd att för förstagången tillföra kärnreaktorerna resp. 3 kärnämne(underbilaga 2 betr. Forsmark). Tillstånden har efter förutsatt prövning givits med stödav 6 § kärntekniklagen (1984:3). Enligt nämnda lagrum krävs särskilt fillstånd avregeringen för att en kärnkraftsreaktor första gången skall få tillföraskärnämne så att en självunderhållande kärnreaktion kan ske. Tillståndet lämnasendast om reaktorns innehavare har dels visat att det för hantering och slutligförvaring av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall som härrör från dettafinns en metod som kan godtas med hänsyn till säkerhet och strålskydd, delsföretett ett program för den forsknings- och utvecklingsverksamhet som behövsför att i reaktorn använt kärnbränsle och radioaktivt avfall som härrör fråndetta skall kunna hanteras och slutförvaras på ett säkert sätt. I de aktuella ärendena har regeringen inhämtat yttrandenfrån ett tjugotal svenska remissinstanser och åtta utländska expertorgan.Resultatet av remissutfallet har presenterats i Ds 11984:19. Ansökningar omladdningstillstånd för och 3. Utskottet har tagit del avdetta och visst ytterligare remissmaterial. Energiminister höllett anförande vid en offentlig hearing om radioakfivt avfall anordnad avEuroparådet. En utskrift av anförandet, som KU 1984/85:35 409 hölls på engelska och en partiell översättning ingår iutskottskansliets handlingar, men publiceras ej av utrymmesskäl. Interpellations- och frågedebatt /85 årsriksmöte Energiminister besvarat dels en interpellafion av (vpk),dels en fråga av () om hanteringen av kärnbränsle. Vidare harenergiministern besvarat en interpellafion av () om åtgärder för att hindra indirekt användning av svenskt utbräntkärnbränsle i kärnvapenframställning. Dessa frågor har viss beröring med denaktuella granskningsfrågan (se bilaga F). KU1984/85:35 410 PM angående viss personalkontrollfråga Regeringen beslöt den 4 oktober1984 att avslå besvär av över generaltullstyrelsens beslutden att anta annan sökande till tjänst som extragränsuppsyningsman i Fg 6 vid gränsposteringen i (underbilagä 1). Det aktuella ärendet uppmärksammades i kvällstidningenAftonbladet . Med anledning av en fråga i (1984/85:170) avPaul Lestander (vpk) lämnade justitieminister vissa upplysningar beträffande förfarandet vid denprövning som regleras i personalkontrollkungörelsen (1969:446) och vissauppgifter i övrigt i det aktuella ärendet. En inom (SB, Ju och Fi) den 10 december1984 upprättad promemoria har med anledning av det anmälda granskningsärendetöversänts från statsrådsberedningen till utskottet (underbilaga 2). KU1984/85:35 411 Besvär i fråga om anställning av en extragränsuppsyningsman antog den 22mars 1984 som extra gränsuppsyningsman i Fg 6 vidgränsposteringen . har överklagat beslutet genom besvär. har yttrat sig över besvären den 25maj 1984. har därefter inkommit med ytterligare enskrivelse. Regeringen avslår besvären. generaltullstyrelsen(P 348/84) gränstullkammaren KU1984/85:35 412 Angående besvär av i fråga omtillsättningen av en tjänst vid gränsbevakning Bestämmelser om ordningen för attpröva en persons lämplighet för en tjänst ur säkerhetssynpunkt finns ipersonalkontrollkungörelsen (1969:446). Systemet innebär att vissa myndigheter och några fåenskilda bolag kan inhämta upplysningar från polisregisterom sökande eller innehavare av vissa tjänster. De tjänster som omfattas avförfarandet är sådana som är av betydelse för totalförsvaret eller riketssäkerhet i övrigt och har placerats i s. k. skyddsklass, 1 eller 2, varav densistnämnda klassen avser mindre känsliga tjänster. Beträffande dessa personerkan lämna ut de uppgifter som finns registrerade istyrelsens register. För vissa tjänster är möjligheten att lämna ut uppgifterbegränsad till de register som förs inom säkerhetsavdelningen. Besluten fattas av styrelse.Tillsättningsmyndigheten prövar därefter självständigt betydelsen av denuppgift som har lämnats ut och har att väga denna mot andra omständigheter itillsättningsärendet. 1 personalkontrollkungörelsen finns vidare bestämmelsersom tillförsäkrar den kontrollerade viss information om förfarandet och ominnehållet i de utlämnade uppgifterna. Uppgifter som omfattas av annansekretess än s. k. registersekretess enligt 7 kap. 17 § sekretesslagen får dockinte lämnas ut till den kontrollerade. har vissa förändringar ipersonalkontrollkungörelsen trätt i kraft (SFS 1983:764). Av särskild betydelse är att kraven för att placera entjänst i skyddsklass har skärpts i syfte att avsevärt minska antalet sådanatjänster. Denna förändring gör det möjligt att förbättra kontrollen rörande desärskilt känsliga tjänsterna. Det omfattande arbetet med att anpassa dennuvarande skyddsklassplaceringen till de nya bestämmelserna pågår f. n. medmålsättningen att få ett snabbt genomslag i förvaltningen. Anställningen gäller en befattningsom extra gränsuppsyningsman (lägsta rekryteringstjänst) vid gränsposteringen iGäddede (gränstulldi-strikt). Vid posteringen tjänstgör ca 4-5personer. Fyra sökande togs av gränstullkammaren i ut förintervjuer, bland dem . Han sattes främst av dessa fyra dågränstullkammaren lämnade sitt förslag till generaltullstyrelsen, som är den KU1984/85:35 413 myndighet som tillsätter tjänsten. Eftersom tjänst som gränsuppsyningsman är placerad iskyddsklass 2 företog generaltullstyrelsen personalkontroll av de sökande. Medbeaktande av lämpligheten ur säkerhetssynpunkt satte generaltullstyrelsendärefter efter de tre andra sökandena. Tjänsten gick också till en avdessa då den tillsattes . fann vid ensammanvägning av alla faktorer som skall beaktas vid anställningar avgränsuppsyningsman att den som förordnades hade klart försteg framförOlofsson. Olofssonöverklagade generaltullstyrelsens beslut hos regeringen. Regeringen inhämtade generaltullstyrelsens synpunkter.Dessa kommunicerades med , som kom in med en ytterligare skrivelse. KU1984/85:35 414 PM angående regeringens beslut rörande vissa s. k.kollektiva försäkringar Begreppet "kollektivförsäkring" används som beteckning på försäkringsarrangemang somförutsätter att vissa enskilda eller grupper av enskilda bryts ut ur ett störreförsäkringstagarkollektiv, varvid särskilda försäkringsvillkor skall gälla fördet mindre kollektivet eller gruppen. På peisonförsäkringsområdet förekommer gruppförsäkringarsedan länge. När det gäller kollektiv sakförsäkring uttaladeförsäkringsinspektionen i en skrivelse till regeringen att sådanförsäkring dittills varit en undantagsföreteelse även om statsmakterna i olikasammanhang förutsatt förekomsten. Frågor rörande kollekfiva försäkringar är för närvarandeföremål för utredning i två kommittéer. Inom försäkringsrättskommittén (JU 1974:09) pågår enöversyn av försäkringslagstiftningen. Kommittén beräknas avsluta sitt arbeteunder . 1kommitténs direktiv (se skr. 1975:4, s. 83) anförs: En svaghet medförsäkringsavtalslagen är att dess regler är skrivna med tanke på individuellaförsäkringar och att reglerna är oanvändbara eller bara med svårighet kantillämpas på kollektiva försäkringar. Sådana försäkringar, till vilka hörgrupplivförsäkringar, kollektiva pensionsförsäkringar ochtrygghetsförsäkringar, har emellertid fått allt större betydelse.De sakkunniga bör särskilt överväga de problem som är förknippade med dekollektiva försäkringarna och pröva i vilken utsträckning det behövs särskildaregler för deras vidkommande. En huvuduppgift förförsäkringsverksamhetskommittén (E 1979:01) är att se över lagstiftningen omförsäkringsbolagens och försäkringsinspektionens verksamhet. Också vissa frågorrörande kollektiva försäkringar ingår i kommitténs uppdrag. Om detta sägs idirektiven (se skr. 1979/80:103, s. 188) följande: I detta sammanhang bör utredningenockså ta upp den principiella frågan om sådana utbrytningar av vissa enskildaeller mindre grupper ur det större försäkringskollektivet somförsäkringsbolagens riksförbund och har berört. Särlösningareftersträvas av dem som med hänvisning fill en tids gott skaderesultat ansersig kunna göra kostnadsbesparingar t. ex. genom att bilda andra mindreförsäkringskollektiv eller själva driva någon form av specialiseradförsäkringsrörelse. Utredningen bör undersöka vilka konsekvenser sådana utbrytningaroch särlösningar kan ha i olika avseenden, bl. a. för det storaförsäkringstagarkollektivet, och lägga fram förslag till lämpliga åtgärder, omutvecklingen skulle anses kräva detta. Jag vill här erinra om att det f. n.genom ekonomidepartementets försorg utreds om sådan försäk- KU1984/85:35 415 ringsrörelse som bedrivs av s. k. captives ärändamålsenlig och utvecklingsfrämjande. Resultatet av detta utredningsarbete,som bl. a. avser att belysa de företagsekonomiska aspekterna, kan väntas underår 1979. Försäkringsverksamhetskommitténsarbete beräknas vara avslutat . Regeringsbeslut och angåendekollektiv hemförsäkring Vid granskningen har uppmärksammatstvå fall i vilka regeringen handlagt ärenden rörande kollektivahemförsäkringar. Med anledning av att avtal om kollektiv hemförsäkringslutits mellan och hemställdeförsäkringsinspektionen i skrivelse till regeringen att försäkringsverksamhetskommit-tén(E 1979:01) måtte ges i uppdrag att komma med förslag till lagstiftning rörandeobligatorisk anslutning till kollektiv sakförsäkring. Efter sedvanlig beredningavgjorde regeringen ärendet genom beslut . Av beslutet framgår att försäkringsverksamhetskommitténoch försäkringsrättskommittén (Ju 1974:09) skall behandla frågor som rörkollektiva sakförsäkringar och att några direktiv inte behövdes för att behovetav särskilda bestämmelser rörande kollektiv sakförsäkring skulle klarläggas. utfärdade därefter den 16 november1983 ett cirkulär (nr 378) angående kollektiv sakförsäkring vari inspektionenföreskrev att försäkringsbolag som avser att träffa avtal om kollektivsakförsäkring före avtalets ingående lämnar inspektionen uppgifterom avtalets tilltänkta innehåll. Vidare förutsatte inspekfionen attförsäkringsbolagen i avvaktan på statsmakternas ställningstagande tillkollektiv sakförsäkring avstår från att offerera eller träffa avtal om sådanförsäkring utan reservationsrätt för individen. beslöt att med Folksamteckna avtal om obligatorisk kollektiv hemförsäkring för förbundets medlemmar.Försäkringsinspektionen förelade, med stöd av 19 kap. 11 §försäkringsrörelselagen (1982:713), att inte bringa avtalet tillverkställighet. anförde besvär över inspektionens beslut. Regeringenavgjorde besvären genom beslut . 1 beslutet konstateras att det finns flera frågor som ärförknippade med kollektiva försäkringar och som behöver klarläggas. ex. behov av att få belyst risken för att kollektiva sakförsäkringar - medoch utan obligatorisk anslutning- leder till sådana ändringar påmarknaden vad gäller bl. a. konkurrensförutsättningarna som inte kan ansesförenliga med en sund utveckling. Vidare har ifrågasatts om försäkringsformenallmänt sett står i överensstämmelse med den s. k. (Skälighetsprincipen innebär att den verkliga kostnaden för försäkringen skallutgöra ett skäligt pris för de tjänster av olika slag som försäkringen innebärför KU1984/85:35 416 I beslutet anges att nämnda frågorkommer att behandlas i det betänkande försäkringsverksamhetskommittén väntasavlämna . Andra problem som bör lösas gäller sådana frågor om skydd iolika avseenden för de försäkrade som försäkringsrättskommittén har att utreda- ett problem är t. ex. att konsumentförsäkringslagen (1980:38) inte ärtillämplig -. Av beslutet framgår också att vissa föreningsrättsliga aspekterpå obligatorisk kollektiv försäkring är föremål för prövning iallmän domstol. Regeringen fann - trots redovisat behov av utredning - attdet aktuella avtalet inte kunde anses oförenligt med skälighetsprincipen ochatt det inte ensamt eller tillsammans med det tidigare avtalet mellan kan anses medföra några nämnvärda effekter påförsäkringsmarknaden i strukturellt hänseende. Med hänsyn till särskildaåtaganden som gjort ansågs avtalet även kunna godtas med hänsyn tillintresset av konsumentskydd. Ytterligare avtal om kollektiva sakförsäkringarbör dock inte godtas förrän nämnda utredningars förslag avlämnats ochutvärderats. Efter regeringens beslut har Stockholmstingsrätt i dom förklarat att inte ägtfatta beslut om hemförsäkring för medlemmarna. Domen har överklagats till Sveahovrätt. Frågor rörande kollektiva sakförsäkringar har underinnevarande behandlats i bl. a. med anledning av väcktamotioner (se NU 1984/85:11 och 16). KU 1984/85:35 417 PM beträffande vissa ombudsmannainstitutioner underregeringen I denna PM lämnas en översikfiigredogörelse för de lagar och förordningar som reglerar justitiekanslerns (JK),(), konsumentombudsmannens (KO) ochjämställdhetsombudsmannens (JämO) uppgifter. JK utnämns av regeringen (20 §förordningen (1975:1345) med instruktion för justitiekanslern). 6 § regeringsformen (RF) lyder JK under regeringen. JK:s uppgifter regleras i huvudsak i lagen (1975:1339) omjustitiekanslerns tillsyn samt i förordningen (1975:1345) med instruktion förjustitiekanslern. JK åläggs vidare vissa uppgifter i RF,tryckfrihetsförordningen, radioansvarighetslagen (1966:756), lagen (1951:308)om ekonomiska föreningar, datalagen (1973:289), kreditupplysningslagen(1973:1173), inkassolagen (1974:182) och lagen (1977:20) om TV-övervakning.Enligt har JK viss befattning med advokatväsendet. Enligt lagen om justitiekanslerns tillsyn har JK bl. a.till uppgift att utöva tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhetefterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden.JK får som särskild åklagare väcka åtal mot befattningshavare som har begåttbrottslig gärning genom att åsidosätta vad som åligger honom i tjänsten elleruppdraget. JK får även göra anmälan om disciplinärt ansvar. JK har rätt attnärvara vid domstols eller förvaltningsmyndighets överläggningar. Enligt den av regeringen utfärdade förordningen(1975:1345) med instruktion för justitiekanslern (ändrad genom förordningar1976:875, 1977:821, 1979:950, 1980:509, 1982:301 och 972) skall JK vararegeringens högste ombudsman (2 §). JK skall bevaka statens rätt. I mål som rörstatens rätt skall han, i den mån det inte ankommer på andra myndigheter, föraeller låta föra statens talan. JK skall tillhandagå regeringen med råd ochutredningar i juridiska angelägenheter (3 §). I sistnämnda förordning ges dessutom föreskrifter omorganisation, ärendenas handläggning och tjänstetillsättningar. Enligt 11 § lagen (1970:417) ommarknadsdomstol m. m. skall för konkurrensbegränsningsfrågor finnas ennäringsfrihetsombudsman. Ombudsmannen utses av regeringen ochskall vara lagkunnig. NO:snärmare uppgifter framgår av 2-6 §§ förordningen (1982:1048) med 27 1984/85. KU1984/85:35 418 I instruktionen ges vidare föreskrifter om organisation,ärendenas handläggning, tjänstetillsättningar m. m. Enligt 11 § lagen (1970:417) ommarknadsdomstol m. m. skall för frågor om oskäliga avtalsvillkor finnas enkonsumentombudsman. Ombudsmannen utses av regeringen och skallvara lagkunnig. Enligt 8 § förordningen (1976:429) med instruktion förkonsumentverket (ändrad genom förordningar 1979:826, 1980:873, 1981:494 och1984:942) är KO tillika chef för . uppgifterframgår av 2-6 §§ i instruktionen. KO har vidare vissa uppgifter enligtmarknadsföringslagen (1975:1418), konsumentkreditlagen (1977:981) och lagen(1971:112) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Jämställdhetsombudsmannensuppgifter regleras i 10 § lagen (1979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor ochmän i arbetslivet (jämställdhetslagen) samt i förordningen (1980:415) medinstruktion för jämställdhetsombudsmannen. Enligt 10 § i jämställdhetslagen utses JämO av regeringen.JämO:s uppgifter är att se till att jämställdhetslagen efterlevs. JämO skalldärvid i första hand söka förmå arbetsgivare att frivilligt följa lagensföreskrifter samt också i övrigt medverka i strävandena att främja jämställdheti arbetslivet. JämO:s uppgifter har beskrivits relafivt utförligt iförarbetena till jämställdhetslagen (prop. 1978/79:175, AU 39 och prop.1979/80:56, AU 10). Den av regeringen utfärdade förordningen (1980:415) medinstruktion för jämställdhetsombudsmannen trädde i kraft . Denenda ändringen i instruktionen som därefter vidtagits rör placeringen av JämO:skansli (SFS 1983:12). I instruktionen regleras JämO:s uppgifter (2 §),organisationen (3-5 §§) och ärendenas handläggning (6-9 §§). I regeringens förordningsmotiv 1980:1 har en närmaremotivering till vissa stadganden i instruktionen, däribland 2 §, lämnats. Regeringens kontroll av otnbudsmännens verksamhet