bet · G801BoU12 · 1984-12-31 00:00:00 — HSB:s Riksförbunds fullmäktige har 1980 rekommenderat HSB-föreningarnaatt tillämpa ett avtal om återköp av nyproducerade bostadsrättslägenheter inomviss karenstid i de fall då spekulation kan befaras. Systemet innebär att denmedlem i som önskar förvärva en bostadsrätt måste ingå ettsärskilt avtal med och bostadsrättsföreningen. I avtalet, somingås i samband med bostadsrättsavtalet, förbinder sig bostadsrättshavarenatt, om han vill sälja bostadsrätten från bostadsrättensupplåtelse, överlåta den till , som i sin tur förbinder sig attförvärva den. Återköpet skall enligt avtalet ske till ett pris som fastställspå närmare angivet sätt. Principen är att bostadsrättshavaren skall återfå sinkapitalinsats med indexerad förhöjning samt ersättning för nedlagda standardförbättringar.Enas HSB-föreningen och bostadsrättshavaren inte om priset, bestäms detta av enbesiktningsman som utses av bostadsrättsföreningen. Avtalet innehåller ocksåbestämmelser om viss rätt för bostadsrättshavaren att få byta bostadsrättenför att få annan bostad och att få överlåta den till barn eller föräldrar. Vägrar den bostadssökande att underteckna avtalet, anvisashan inte någon bostad. BoU1984/85:12 19 Bakgrunden till systemet är attpriset på bostadsrätter har stigit kraftigt , särskilt i destörre städernas centrala delar. HSB:s syfte är att göra det möjligt även förhushåll med begränsade tillgångar att förvärva bostadsrätter, liksom attmotverka spekulation i nybildade bostadsrätter. har i ett beslut den 20 december 1984enligt 1 § lagen (1971:112) om avtalsvillkor i konsumentförhållande vid viteförbjudit HSB att i samband med att en bostadsrättsförening, som ärdess medlem, upplåter bostadsrätt för bostadsändamål till enskild konsumentanvända sig av vissa delar av de avtalsvillkor som beskrivits ovan. De sålundaförbjudna avtalsvillkoren är dels villkoret om att bostadsrättshavarenförbinder sig att om han önskar överlåta bostadsrätten frånupplåtelsen, göra detta till HSB , dels föreskriften om att priset vidoenighet skall fastställas av besiktningsman utsedd av bostadsrättsföreningen. 1 sina domskäl finner - efter enredogörelse för de aktuella bestämmelserna, närmast i lla§ och 14§bostadsrättslagen, och deras förarbeten samt en särskild utredning som påkonsumentverkets uppdrag företagits av professor - attbostadsrätten som upplåtelseform för bostadslägenheter enligt gällande lagvilar på principen om en fri överlåtelserätt i den meningen att inskränkninginte får göras beträffande vem en bostadsrättshavare har rätt att överlåtabostadsrätten till. enda prövning rörande en nyinnehavare av bostadsrätten sker i samband med att frågan om medlemskap iföreningen prövas. Det är således förbjudet för enbostadsrättsförening att ta in ett villkor om hembudsskyldighet i sina stadgar.Det aktuella återköpsvillkoret uppställs nu av HSB vid erbjudande avupplåtelse av bostadsrätt till konsumenter som förutsättning för upplåtelsenoch ingår i ett avtal mellan konsument/bostadsrättshavaren och ,vilken enligt vad ovan redovisats helt dominerar bostadsrättsföreningen,Villkoret innebär i praktiken längre gående förpliktelser förkonsument/bostadsrättshavaren än en hembudsskyldighet. Att på detta sättuppställa villkor av ett slag som bostadsrättsföreningen inte får ta in i sinastadgar måste anses som ett klart kringgående av bostadsrättslagens förbud,har också i sin utredning uttalat att sannolikheten är relativt högför att villkoret skall förklaras civilrättsligt ogiltigt som ett försök tillkringgående av 11 a § bostadsrättslagen. Domstolen uttalar vidare att detklandrade återköpsvillkoret genom ett direkt kringgående av ett lagstadgatförbud inskränker konsumentens rättigheter. Inskränkningen medför - enligtdomstolen - att det inte råder rimlig balans mellan avtalsparterna. Domstolenfinner därför avtalet oskäligt enligt avtalsvillkorslagen. Villkoret om att priset skulle fastställas av enbesiktningsman utsedd av bostadsrättsföreningen finner domstolen oskäligtenligt avtalsvillkorslagen på flera grunder, som dock inte har något direktsammanhang med bostadsrättslagen. BoU1984/85:12 20 Frågorna om en kontroll avöverlåtelse av bostadsrätt berörs som nämnts i två motioner. 1 motion 2801 (fp)yrkande 1 yrkas ett tillkännagivande i enlighet med vad som anförs i motionenbl. a. om att bör uttala att förbudet mot hembudsklausuler börkvarstå. Bestämmelserna i 11 a § bostadsrättslagen ger enligt motionärerna ettskydd för den enskilde. I motsättning till nämnda yrkande begärs i motion1481 (s) att skyndsamt ändrar bostadsrättslagen så att medlemmarna ide folkrörelsekooperativa organisationerna själva får besluta att ibostadsrättsföreningarnas stadgar införa bestämmelser, som medger förköpsrättför föreningen eller den organisation föreningen tillhör. Motionärerna hänförsig till dom och menar att effekten av denna blivit att detnu synes fritt fram för korttidsspekulation i bostadsrätter. Detta förhållandebeskrivs som särskilt stötande särskilt som det är samhället som underkäntorganisationens medlemmars initiativ till åtgärder mot en sådan spekulation. Frågorna om bostadsrättslagen och hembudsregler hartidigare behandlats av utskottet bl. a. i betänkandena CU 1981/82:41 s.7,1982/83:31 s. 10 och 1983/84:27 s. 17. Alltsedan 1983 års bostadsrättskommittétillsattes har utskottet rekommenderat att dess arbete avvaktas. ansluter sig till vad bostadsministernanförde i direktiven till bostadsrättskommitté om det angelägna i attåtgärder vidtas för att hejda prisutvecklingen på bostadsrätter och hindra attomotiverade vinster uppkommer för enskilda bostadsrättshavare. Utskottet delarockså uppfattningen i direktiven att i stället för en allmän priskontroll börövervägas att begränsa de enskilda bostadsrättshavarnas rätt att fritt överlåtasina bostadsrätter genom att införa s. k. hembudsklausuler kombinerade medprisföreskrifter. Utskottet kan således inte ansluta sig till den uppfattningsom kommer till uttryck i motion 2801 (fp) yrkande 1 och som innebär attriksdagen nu skulle göra ett uttalande riktat mot läfnpligheten av att införamöjligheter att föreskriva en lösnings- eller återköpsrätt avseende bostadsrätter.Utskottet avstyrker därför detta motionsyrkande. Utskottet ser med tillfredsställelse att 1983 årsbostadsrättskommitté nu avslutar sitt arbete och att ett förslag kan prövas avremissinstanserna och efter ytterligare beredning i läggasfram för . Frågan för utskottet med anledning av motion 1481 (s) är omberedningsarbetet i sin helhet bör avvaktas eller om de synpunktermotionärerna anför är av sådan angelägenhetsgrad att redan nu börvidta någon åtgärd. Utskottet tar till utgångspunkt för sin bedömning av dennafråga att det återköpsavtal som har rekommenderatsina medlemsorganisationer att använda och som nu i dessväsentliga delar har förbjudit, i praktiken har fungerat utan några kändatillämpningsproblem och utan att leda till någon inre oenighet inom HSB. Enförutsättning för detta har sannolikt varit att avtalet tillämpats medförståelse för de angelägna intressen som en bostadsrättshavare kan ha av attvilja BoU1984/85:12 21 skaffa en annan bostad genom att byta sin bostadsrätteller hans intresse av att kunna överlåta bostadsrätten till närstående. Denåterköpsrätt som tillförsäkrat sig enligt avtalet har därigenominte tillåtits att ta överhanden över bostadsrättshavarens intressen i denyssnämnda hänseendena. Avtalet har också, som framgått, varit tidsbegränsattill efter upplåtelsen till den första innehavaren. Den värdeökning sombostadsrätten kunnat undergå har alltså kunnat fullt ut tillgodogöras avbostadsrättshavaren vid försäljningar som skett därefter. Avsikten har varitatt motverka spekulation med bostadsrätter och inte att dra in någonvärdestegring till HSB. HSB:s återköpsavtal bör enligt utskottets mening också sesmot bakgrunden av HSB:s allmänna roll på bostadsmarknaden. De enskildamedlemmarna i HSB möjliggör genom sparande en kontinuerlig nyproduktion avbostadsrättslägenheter. Det är alltså en samfälld medlemsangelägenhet attförutsättningarna för fortsatt nyproduktion inte hämmas. Denna angelägenhet ärenligt utskottets mening värd samhälleligt stöd. Utskottet ser en fara i att enhelt okontrollerad prisutveckling kan försämra dessa förutsättningar.Möjligheten till korttidsspekulation kan tunna ut medlemsengagemanget iorganisationen och strider f. ö. mot de bostadssociala mål som HSB enligt sittbostadspolitiska program ansluter sig till. Det är vidare i hög graddiskutabelt att HSB - som svarar för byggandet av bostadsrättslägenheter ochupplåter dessa på rimliga och acceptabla villkor - redan genast efter denförsta upplåtelsen helt skall sakna möjlighet att kontrollera villkoren förvidare överlåtelser av bostadsrätterna, HSB har ju ett förklarligt intresse avatt inom det egna beståndet och till förmån för de egna medlemmarna kunnadisponera lägenheter som skall vidareförsäljas. har rapporterna om ytterligare stegring avöverlåtelsepriser på bostadsrätter i främst blivit alltmeralarmerande. Mot denna bakgrund kan det enligt utskottets uppfattning befarasatt den omständigheten att återköps- eller lösningsvillkor kangöras gällande kan leda till klart oönskade bostadssociala effekter ochäventyra de mål för ett jämlikt boende som statsmakterna har antagit. Dettamotiverar enligt utskottets mening att åtgärder vidtas så att deorganisationer på bostadsrättsområdet, vars stadgar och allmänna verksamhetvilar på en gemensam bostadssocial grundsyn, kan utan hinder avbostadsrättslagen fortsätta sina ansträngningar att motverkakorttidsspekulation. I enlighet med vad utskottet tidigare godtagit (CU1982/83:31) faller inom ramen för denna definition de folkrörelsekooperativaorganisationerna HSB och och därtill knutna föreningar. Dessa böralltså genom ändringar i bostadsrättslagen beredas möjlighet till vidareinsatser mot spekulation. Överväganden med anledning av 1983 årsbostadsrättskommittés förslag måste med nödvändighet anstå åtminstone understörre delen av det innevarande året. Dessa överväganden kommer också attinnefatta en rad frågor vars lösning inte är direkt avhängig av hur återköps-eller lösningsvill- BoU1984/85:12 22 kor utformas inom organisationerna. Det torde inte vara förenat med några större nackdelar förden vidare behandlingen av de förslag om bl, a, kommunalt inflytande som 1983års bostadsrättskommitté lägger fram att nu göra de begränsade ändringar ibostadsrättslagen som fordras för att möjliggöra för de folkrörelsekooperativaorganisationerna att vidareutveckla sitt arbete med återköps- ellerlösningsrättsregler. Detta förhållände i förening med angelägenheten av en snarreform på området motiverar utskottet att föreslå att nu besluta omlagändringar i enlighet med vad motionärerna föreslagit. Ändringarna syftar alltså till att möjliggöra för defolkrörelsekooperativt anknutna bostadsrättsföreningarna, enligt definitionenovan, att i sina stadgar utan hinder av bostadsrättslagen ta in föreskriftersom begränsar bostadsrättshavarnas möjlighet att fritt överlåta sina bostadsrätter.Bestämmelsen i 14 § bostadsrättslagen medger f. n. en bostadsrättsförening atti stadgarna ta in förbehåll om en lösningsrätt för föreningen eller medlemmarna.Som framgått gäller detta dock endast bostadsrätter för lokaler. Dennainskränkning bör därför upphävas såvitt avser de folkrörelsekooperativtanknutna föreningarna. 1 den mån ett förbehåll om lösningsrätt tagits in istadgarna innebär bestämmelsen att stadgarna också skall ange ordning och tidför lösningsrättens utövande samt grunderna och tiden för ersättningensstorlek resp. betalning. Bestämmelsen avser f. n endast den situationen då enöverlåtelse verkligen kommit till stånd. Förening eller medlemmar får i sådantfall lösa bostadsrätten hos förvärvaren enligt gällande ersättningsgrunder.Bestämmelsen bör dock justeras så att den även möjliggör stadgeföreskrifter omåterköp direkt från bostadsrättshavaren då denne avser att överlåta bostadsrätten.Den bör också utvidgas så att inte bara bostadsrättsföreningen och dessmedlemmar har återköps- eller lösningsrätt utan även en folkrörelsekooperativorganisation som bostadsrättsföreningen ingår i, t. ex. en lokal ,får samma rätt..Härigenom får de folkrörelsekooperativa organisationernamöjlighet att anvisa återköpta lägenheter till de egna medlemmarna. Som framgått ovan är det återköpsvillkor som HSB hartillämpat tidsbegränsat till från bostadsrättens upplåtelse. Det tordeinte finnas behov av stadgeföreskrifter om återköps- eller lösningsrätt underlängre tid än den nämnda. Tidsbegränsningen bör lagfästas. Lagtekniskt finner utskottet lämpligt att de föreslagnamöjligheterna för de folkrörelsekooperativt anknutna bostadsrättsföreningarnaatt i sina stadgar ta in förbehåll om återköps- eller lösningsrätt ges en sånära anslutning som möjligt till regleringen i 14 § bostadsrättslagen. Deregler som bör gälla speciellt för de folkrörelsekooperativa organisationernabör tas in i ett nytt andra stycke till paragrafen. I detta förs inbestämmelserna om att förbehåll om återköps- och lösningsrätt får avse ävenbostadslägenheter, att även en organisation som bostadsrättsföreningen tillhörfår motsvarande rätt BoU1984/85:12 23 och att förbehållet skall vara tidsbegränsat. Iparagrafens första stycke behöver endast göras två mindre justeringar avspråklig natur. Bestämmelsen i 11 a § bostadsrättslagen har som nämntstill syfte att motverka att hembudsskyldighet införs på bostadsrättsområdet.Enligt bestämmelsen är bl. a. sådana medlemskapsvillkor utan verkan som innebären inskränkning i bostadsrättshavarens rätt att fritt bestämma vem han villöverlåta bostadsrätten till. En återköps- eller lösningsrätt av det slag somutskottet här vill lämna utrymme för kan sägas innebära en sådan inskränkning.Bestämmelsen bör därför ändras så att det framgår att den inte utgör någothinder mot stadgeföreskrifter om återköps- eller lösningsrätt. De lagändringar som utskottet här föreslår attanta medger de folkrörelsekooperativt anknutna bostadsrättsföreningarna att isina stadgar ta in förbehåll om lösnings- eller återköpsrätt. För attförbehållen skall gälla krävs alltså att föreningen fattar beslut om det i denför stadgeändring föreskrivna ordningen (62 §). De återköpsavtal som HSB redan träffatmed berörda parter innan en stadgeändring trätt i kraft torde, så som marknadsdomstolenhar antagit, sakna giltighet. förbud mot de tillämpadeåterköpsvillkoren torde inte påverkas av lagändringarna i annan mån än attdomstolens slutsats att återköpsvillkoret innebär ett otillåtet kringgående avbostadsrättslagen är aktuell. Det får bli en sak för berördaorganisationer att utforma stadgeföreskrifter och därpå grundade avtalstexterpå ett sådant sätt att de inte strider mot de principer som.uttalas i domen. Denföreslagna lagändringen föreslås träda i kraft . Hy ressä ttn ingssys temet I tre motioner återfinns förslag omändringar i det nuvarande systemet för hyressättning avseende bostadslägenheter,det s,k, bruksvärdessystemet, I motion 2707 (m) yrkande 6 begärs att regeringenskyndsamt skall lägga fram förslag till ett nytt hyressättningssystem. Enligtmotionärerna är bruksvärdessystemet inte tillräckligt marknadspåverkat. Detanges inte ge kostnadstäckning för bostadsföretagen och lägger därmed storabördor på framtida generationer. Det tar bl, a, inte hänsyn till bostadensläge. Härigenom minskas rörligheten inom bostadsbeståndet och detta utnyttjasdärför inte rationellt. Dessutom skapas incitament till en svart hyresmarknad.Det nuvarande systemet bör successivt avvecklas. Lägesfaktorn bör få påverkahyrorna. I kommuner med en balanserad hyresmarknad bör redan nu marknadshyrorinföras. En kommitté bör utreda hur hyresgästernas besittningsskydd kangaranteras. I motion 2801 (fp) yrkande 11 begärs att ändrarhyreslagen så att lägesfaktorn ges ökad vikt. Motionärerna anser att de boendespreferenser bör ges ökad betydelse. Motionärerna begär också, yrkande 4, attriksdagen på försök skall besluta avveckla BoU1984/85:12 24 bruksvärdessystemet i några kommuner och där införa en frihyresmarknad. Motiven för detta förslag är att enligt motionärerna endast 44kommuner uppvisar brist på bostäder medan det. råder balans i 93 kommuner ochbostadsöverskott i 127. En avveckling av bruksvärdessystemet skulle därförenligt deras mening sannolikt inte nämnvärt påverka hyresnivån. Hyresgästernasbesittningsskydd bör bibehållas. En försöksverksamhet bör föregå en övergångtill en marknadsanpassad hyressättning. Även i motion 333 (c) föreslås enförsöksverksamhet med fri hyresmarknad. Motiveringen överensstämmer i huvudsakmed den som ges i fp-motionen, men dessutom anförs att de ändringar i skatte-och finansieringsvillkor som beslutat om gjortbruksvärdessystemet svårare att tillämpa genom de olika villkor som uppstår förhyresfastigheter beroende på vilken ägarkategori de tillhör. De allmännyttigaföretagen, som skall vara hyresledande, gynnas i regel av besluten ochbruksvärdessystemet blir därigenom mindre lämpligt som metod att fastställahyra. En försöksverksamhet bör omfatta ett eller flera län, pågå och följas med jämförande studier. I motion 2801 (fp) yrkande 5 tas upp frågor om vad som böringå i hyra. Samma frågor berörs också motivledes i motionerna 2707 (m) och2235 (m). Motionärerna menar att desärskilda ersättningar som utgår tillhyresgäströrelsen för boinflytande och fritidsverksamhet inte skall anses somhyra enligt hyreslagen. Motionärerna ifrågasätter om dessa ersättningar kommeralla ' hyresgäster till godo på ett sådant sätt att det är motiverat att ta utdem. Enligt motionärernas mening strider det mot bruksvärdesprincipen att betraktaersättningarna som en del av hyran. Till skillnad från vad som gäller förförhandlingsersättning saknas lagstöd för att ta ut boinflytandeersättning ochersättning för fritidsverksamhet. Från andra utgångspunkter kritiseras bruksvärdessystemet imotion 1128 (vpk). Motionärerna begär att förslag föreläggs riksdagenom en ändring av 12 kap. 55 § jordabalken så att en hyra inte är att anse somskälig om den är högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdetär likvärdiga. Den nuvarande bestämningen av en hyra som är oskälig, nämligenen hyra som år påtagligt högre än hyran för likvärdiga lägenheter, böravskaffas. Härigenom kommer det enligt motionärerna att finnas viss marginalför fastställelse av lägre hyror. Med anledning av förslag i proposition 1983/84:137 beslötriksdagen om flera ändringar i 12 kap. jordabalken, den s. k.hyreslagen: Bl. a. gjordes vissa ändringar i bruksvärdessystemet i dettasammanhang. Ändringarna trädde i kraft . Motionsyrkanden somi huvudsak motsvarar de nu väckta prövades av bostadsutskottet vid vårensriksdagsbehandling och avstyrktes då (BoU 1983/84:29). Utskottet vidhåller sina tidigare överväganden i fråga ombruksvärdessystemet. har vissa ändringar i systemet trätt i kraft. Detfinns enligt utskottets mening inte utrymme för experiment av det slag sommotionärerna BoU1984/85:12 25 Utskottet avstyrker därför motionerna 333(c), 2707 (m) yrkande 6 samt 2801 (fp) yrkande 4. Även vad i motion 2801 (fp) yrkandena 5 och 11 föreslagitsom hur ersättning för boinflytande m. m. bör beaktas och om lägesfaktornavstyrks med hänvisning till tidigare ställningstagande. Också vad i motion 1128 (vpk) föreslagits om hyresnivånhar behandlats av utskottet och avstyrkts av riksdagen.Motionsyrkandet bör inte heller nu vinna bifall. Hyresförhandlingar m. m. I motionerna 334 (c), 2707 (m)yrkande 5,2235 (m) och 2801 (fp) yrkande 7 begärs att hyresförhandlingslagenändras så att rätten att förhandla tiller-känns den organisation somhyresgästerna har förtroende för. Det framhålls att Hyresgästernas Riksförbundhar fått ett förhandlingsmonopol genom den nuvarande lagstiftningen och attförbundet därigenom förhandlar för många hyresgäster som inte är medlemmar. Im-motionerna läggs tonvikten vid den enskildes rätt att förhandla. Ifp-motionen förespråkas förhandlingsrätt för den organisation som harförtroendet hos en majoritet av hyresgästerna och i c-motionen förordas attavgörandet av vem som skall förhandla bör tillkomma hyresgästerna i varjefastighet. I motion 2235 (m) och 2801 (fp) yrkande 9 kritiseras ocksåden ordning som föreskrivs i hyresförhandlingslagen om att det i enförhandlingsöverenskommelse kan bestämmas att i hyran skall ingå enförhandlingsersättning till hyresgästorganisationen. I m-motionen förespråkasatt rätten till förhandlingsersättning avskaffas och att i övrigthyresgästorganisationerna inte skall ha rätt att ta ut ersättningar förfritidsverksamhet och boinflytande. I fp-motionen begärs regler om att enförhandlingsöverenskommelse inte får träffas om förhandlingsersättning utan attersättningen eller dess beräkningsgrunder specificeras på hyresavin. Motsvarande motionsyrkanden behandlades av vidbehandlingen av vissa hyreslagstiftningsfrågor och avslogs då ienlighet med vad bostadsutskottet förordat (BoU 1983/84:29). Utskottet står fast vid sina tidigare ståndpunkter i frågaom hyresgästernas 5tå//n/>ig enligt hyresförhandlingslagen. Utskottetavstyrker därför motionerna 334 (c), 2707 (m) yrkande 5 och 2801 (fp) yrkande7. Även rörande förhandlingsersättning hänvisar utskottettill tidigare ställningstaganden och avstyrker motionerna 2235 (m) och 2801 (fp)yrkande 9. Enligt 12 kap. 65 § jordabalken ärdet straffbart att uppställa villkor om särskild ersättning för upplåtelseeller överlåtelse av hyresrätt till en bostadslägenhet. 112 kap. 65 a § förstastycket jordabalken har det också vid BoU1984/85:12 26 straffansvar föreskrivits att ingen får ta emot, träffaavtal med eller begära ersättning av hyressökande för anvisning avbostadslägenhet. Sådan ersättning får dock utgå vid yrkesmässigbostadsförmedling enligt grunder som föreskrivs av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Regeringen har uppdragit åtkommerskollegium att fastställa en taxa för yrkesmässig bostadsförmedling. Dennu gällande taxan trädde i kraft . Någon skillnad mellanlägenheter för permanentboende och fritidsboende görs inte i taxan. F. n. pågårarbete med revidering av taxan. Under det översynsarbete rörandehyreslagstiftningen som gjordes av hyresrättsutredningen uttalade utredningenmed anledning av en skrivelse från kommerskollegium följande (SOU 1981:77 s.377). Genom införandet av nuvarande 65 a§ har öppnats en möjlighet att fastställa en enhetlig taxa för yrkesmässigbostadsförmedling som gäller för hela landet. Eftersom 65' a § inte skiljer påbostadslägenheter av olika slag skall den fastställda taxan tillämpas ocksåbeträffande fritidslägenheter. Bestämmelsen i 65 a § trädde i kraft den 1 juli1978. Skyldigheten att tillämpa taxa också vid yrkesmässig bostadsförmedling avfritidsbostäder har sålunda gällt . Ett avskaffande avskyldigheten att tillämpa taxan vid yrkesmässig bostadsförmedling avbostadslägenheter avsedda för fritidsändamål skulle därför föra med sig enväsentlig försämring för de konsumenter som efterfrågar dessa bostäder. Genomen ändring skulle man vidare slå sönder den enhetlighet i systemet som var enav utgångspunkterna vid bestämmelsens tillkomst (SOU 1976:60 s. 105 och prop.1977/78:175 s. 140). Enligt vår mening bör därför fritidslägenheter inteundantas från skyldigheten att tillämpa taxa vid yrkesmässig förmedling avhyreslägenheter. 1 det förslag till ändringar ihyreslagstiftningen som regeringen lade fram (prop.1983/84:137 s. 138) gjordes endast redaktionella ändringar i 12 kap. 65 a §första stycket jordabalken. I specialmotiveringen till de föreslagnajusteringarna uttalade det föredragande statsrådet att han deladehyresrättsutredningens uppfattning att bestämmelsen liksom f. n. bör gälla allatyper av bostadslägenheter, alltså både lägenheter för perrna-nentboende ochför fritidsboende. biföll i enlighet med bostadsutskottetshemställan (BoU 1983/84:29) de av regeringen föreslagna redaktionellaändringarna i 12 kap. 65 a § första stycket jordabalken. Förslaget hade i dennadel inte föranlett något motionsyrkande. Utskottet hade vid sin behandling avbl.