bet · G801NU23 · 1984-12-31 00:00:00 — Inomutvecklingsfondernas utbildningsenheter borde omprioritering av resurser ske,så att utbildning kan genomföras i varje län för kooperafivtnyföretagande. I motion 1984/85:2630 (s) anförs att den industriellaproduktionen knappast kommer att kunna klara sysselsättningsbehoven i framtidenoch att det därför är viktigt att söka efter andra områden där sysselsättningenkan öka. Motionärerna säger sig märka en klar kooperativ tendens bland mångaungdomar. Många s. k. kommunala ungdomsarbetslöshetsprojekt har övergått tillatt bli arbetskooperativa företag. Finansieringen av verksamheten, framför allti startfasen, erbjuder emellerfid problem. Motionärerna anser att ungdomar inågra fall har mött en rent negativ attityd från utvecklingsfondernas sida,beroende bl. a. på att fonderna har bristande kunskap rörande frågor omarbetskooperativ. Om inte utvecklingsfonderna blir öppnare och mer posifivtinställda till den här typen av företag kan många nya arbetstillfällen gåförlorade. Med angivna bakgrund bör enligt motionärerna initiafiv tas för att iolika avseenden underlätta och skapa bättre möjligheter för arbetskooperativaföretag att erhålla stöd och hjälp från utvecklingsfonderna i framfiden. NU1984/85:23 30 Utskottet redogör i betänkandet NU1984/85:22 för riktlinjerna för de regionala utvecklingsfondernas verksamhet.Där framgår bl. a. att fondernas målgrupp i huvudsak är begränsad filltillverkande företag och tjänsteprodu-cerande företag som riktar sina tjänstertill industrin samt till turistföretag. Fondernas service utnyttjas emellertidäven av andra företag. Vidare skall fondernas stöd ges oberoende avföretagsform. Av det sagda följer att gällande riktlinjer förutveckUngsfonderna endast i begränsad utsträckning utgör ett hinder för stödfrån fonderna till personalägda företag. I sammanhanget bör också framhållas att den nyssnämndaförsöksverksamheten i statens industriverks regi avseende personalägda företagbygger på medverkan från de regionala utvecklingsfonderna. Dessa har detpraktiska ansvaret för rådgivning och service inom försöksverksamhetens ram.Utskottet förutsätter därför att regeringen i sina förslag om den fortsattaverksamheten med personalägda företag kommer att beröra frågan om behovet avstödjande insatser från fonderna. Utskottet tolkar innebörden av motion 1984/85:641 (s) såatt mofionärerna önskar att personalägda företag, utan den begränsning somföljer av nuvarande regler om målgrupp, skall kunna få del av fondernas stöd. Utskottet har i det nämnda betänkandet NU 1984/85:22avstyrkt ett motionsyrkande om en generell utvidgning av målgruppen till attomfatta även serviceföretag. En utvidgning enbart till serviceföretag som ärpersonalägda kan knappast komma i fråga. Med hänsyn härtill och till demöjligheter till stöd som föreligger anser sig utskottet böraavstyrka mofion 1984/85:641 (s). Beträffande förslaget i motion 1984/85:2079 (s) om attutvecklingsfonderna skall öka utbildningen för kooperativt nyföretagande villutskottet framhålla att det ankommer på varje fond att i enlighet med gällandeavtal och stadgar själv prioritera mellan olika utbildningsbehov inom resp.region. Utskottet kan alltså inte förorda att genom ett uttalandeställer sig bakom mofionärernas förslag. Utskottet räknar också med attregeringen i samband med redovisningen av den nyssnämnda försöksverksamhetenmed personalägda företag kommer att behandla behovet av särskilda utbildningsinsatserpå Området. Vad utskottet nu har anfört är fillämpligt även påönskemålet i motion 1984/85:2630 (s) om ökat stöd från utvecklingsfonderna tillarbetskooperativa företag. Mofionärerna tar sikte framför allt på stöd tillungdomar som önskar driva företag i kooperafiv form. Utskottet erinrar om attsådant stöd redan lämnas i olika former. Av de medel som anvisades /84 under huvudtitel för att främjarekrytering till industrin m. m. avsattes 11 milj. kr. för särskilda ungdomsprojekt.För innevarande budgetår har 7 milj. kr. anvisats för sådana projekt underanslaget till sysselsättningsskapande åtgärder. Enligt gällande föreskrifterkan bidrag sökas för bl. a. projekt som drivs i kooperativa former. Vidare harregeringen ställt 3 milj. kr. NU1984/85:23 31 institutets förfogande för att utveckla och stimulerakooperativ verksamhet bland arbetslös ungdom. Institutet bedriver även vissförsöksverksamhet med råd, information och utbildning för grupper som kan kommaatt bilda kooperativ inom andra områden än tillverkning, t. ex. inomtjänstesektorn. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1984/85:2630 (s). I detta sammanhang tar utskottetupp även partimotion 1984/85:2293, i vilken begärs förslag omåtgärder för att stimidera ungdomar till eget företagande. I motiveringen, somåterfinns i motion 1984/85:2291, sägs att många ungdomar skulle utnyttja denkooperafiva företagsformen om man fick möjlighet att med stöd av olikafinansieringsinstitut eller de stora kooperationerna med en mycket begränsadegen kapitalinsats starta och i det egna företaget arbeta ihop det egnakapitalet. Motionärerna anser att s. k. nyetableringskonton som medger sparandemed skattereduktion fill eget företagande bör ge möjligheter för ungdomar somhar inkomst att starta företag. Utskottet saknar anledning att gå in på frågan omnyetableringskonton, som behandlas av skatteutskottet. I övrigt hänvisas tillvad som anförts om möjligheterna för ungdomar att få stöd till egetföretagande bl. a. i kooperativ form. Motion 1984/85:2293 (c) avstyrks. Utskottet behandlar 18motioner med yrkanden om statliga näringspolitiska insatser i olika delar avlandet. I vissa fall är de föreslagna åtgärderna av den arten att de skullekunna vidtas inom ramen för den statliga regionalpoUtiken. Mot bakgrund häravvill utskottet erinra om att regeringen i proposition 1984/85:115 - somutskottet redan har haft anledning att hänvisa till - har lagt fram förslag ommål och riktlinjer för regionalpolitiken m. m. Denna proposition bereds nu avarbetsmarknadsutskottet. Några av de överväganden och förslag som redovisas ärdock av intresse för bedömningen av de motioner som skall behandlas här. Detta gäller inte minst vad som anförs i propositionen (s.47-52) om åtgärder för att främja teknikspridning. Föredragande statsrådet -industriminister . - erinrar om att regionala s.k. FoU-råd ochforskningsstiftelser har vuxit fram på många håll, bl. a. i anslutning till demindre högskolorna. Dessa regionala organ har i flera fall medverkat till attteknikcentra i olika former har skapats. Dessa centra har till uppgift främstatt underlätta spridning av ny teknik till små och medelstora företag.Industriministern anför att de avgörande besluten om inrättande av sådanacentra bör fattas av regionala och lokala organ, som har bäst kännedom omförutsättningarna i varje särskilt fall. Länsstyrelserna kan redan nu disponeravissa medel inom anslaget till regionala utvecklingsinsatser för bl. a. medverkani finansieringen av olika teknikspridningsprojekt. I propositionen föreslåsdessutom att regeringen skall ges möjlighet att lämna stöd till sådana NU1984/85:23 32 projekt, såväl i stödområdet som i vissa andraregionalpolitiskt prioriterade regioner. Denna stödverksamhet avses utgöra enfortsättning på det stöd som under innevarande budgetår har lämnats förfördjupad samverkan mellan småföretag och högskola. Som riktlinjer för stödtill teknikcentra föreslås gälla bl. a. att stödet skall vara avengångskaraktär och kunna täcka en del av inkörningskostnaderna i ettinifialskede upp till . Normalt skulle högst en tredjedel av engagemangeti form av t. ex. stiftelsekapital vara statligt. Vidare vill utskottet som en allmän bakgrund hänvisa tillstatens industriverks redovisning i rapporten (SIND 1984:3) Regionalaindustriprogram av det industrifrämjande arbetet på länsnivå. Rapporten utgören sammanställning av de handlingsprogram som samtliga länsstyrelser harutarbetat på regeringens uppdrag jämte industriverkets synpunkter. Aktuellauppgifter om utvecklingen i oHka regioner lämnas också i industridepartementetsnyligen utgivna rapport och industripolitik 1985. I detföljande behandlas de olika mofionerna i huvudsak länsvis. I motion 1984/85:465 (vpk) föreslåsåtgärder för utveckling av näringslivet i . Mot bakgrund av attindustrin i länet har drabbats av strukturförändringar begärs utredningar omtvå projekt, dels ett finpappersbruk i anslutning till Södra Skogsägarna AB:sbefintliga massafabrik i , dels ökad produktion av stålämne förrälsfillverkning vid Jernverk AB:s anläggningar i och . Beträffande frågan om en ny massafabrik hänvisar utskottettill att en omfattande studie av den svenska massa- och pappersindustrinnyligen har utförts av konsultfirman på industridepartementetsuppdrag. Studien ger en tämligen positiv bild av branschens framfidsutsikter.De långsiktiga avsättningsmöjligheterna bedöms som goda och förutsättningarfinns för att ytterligare öka både produktion, vidareförädling och export. Enligt utskottets mening är det i första hand en fråga förberörda företag inom skogsindustrin att ta initiativ till utredningar omenskilda utbyggnadsprojekt. bör således inte uttala sig för någotvisst projekt såsom begärs i motion 1984/85:465 (vpk). Motionen avstyrks iberörd del. Beträffande frågan om ökad stålproduktion vid i konstaterar utskottet att den nuvarandetillverkningen av stålämnen är beroende av efterfrågan på järnvägsräls,huvudsakligen inom landet. Med den efterfrågan som kan förutses äravsättningen för stålverk inte tryggad. Däremot planeras en vissutbyggnad av den gjuterirörelse som drivs inom . En ansökanom lokaliseringsstöd för denna investering bereds inom regeringskansliet.Det kan tilläggas att numera ingår i Volvokoncernen. Utskottet räknar med att och dess ägare isamarbete med berörda regionala och centrala samhällsorgan söker finna eninriktning av produktionen som medger fortsatt verksamhet vid företagetsanläggningar. Något särskilt uttalande av i frågan synes intepåkallat. Utskottet avstyrker sålunda motion 1984/85:465 (vpk) även i dennadel. NU1984/85:23 33 I motion 1984/85:2700 (s) föreslåsökade näringspolitiska insatser i . Motionärerna pekar på de aktuellaproblemen i regionen, vilka beror bl. a. på att exportindustrin ärförhållandevis svagt utvecklad. De anser att det behövs ett antal selektivaåtgärder, i huvudsak baserade på insatser med statliga resurser, för att förnyadet skånska näringslivet. Av de insatser som föreslås i motionen och som ligger inomutskottets beredningsområde kan nämnas inrättande av ett centrum förmikroelektronik i , ökat exportstöd till träbearbetande industri,utbyggnad av ett plast- och gummitekniskt institut med anknytning tilluniversitetet i , etablering av ammoniakproduktion i samt åtgärderför utveckling av verkstadsbranschen, bl. a. inrättande av ettverkstadstekniskt utvecklings-centrufn. Dessa förslag föranleder följande kommentarer frånutskottets sida. Frågan om ett centrum för mikroelektronik i var föremålför debatt i med anledning av en interpellation(1984/ 85:71) av () fill industriminister . Av dennes svar framgick att regeringen ser mycket positivt på olikainitiativ som tas för att förbättra samarbetet mellan näringsliv och högskolorinom elektronikområdet, bl. a. i form av olika centrumbildningar, men att detfrämsta ansvaret för sådana satsningar vilar på de regionala intressenterna,inkl. kommuner och näringsliv. Om det ställs krav på en statlig delfinansieringär det framför allt berörda myndigheters uppgift att pröva var medlen gör denför landet största gemensamma nyttan. Industriministern påpekade att medel fråndet nafionella mikroelektronikprogrammet efter sådan prövning bör kunna kommaregionala projekt till del. Utskottet ansluter sig till den principiella syn påansvaret för bildandet av olika utvecklingscentra som kommer till uttryck iinterpellationssvaret. Den bör enligt utskottets mening vara tillämplig även påandra liknande projekt, t. ex. det i motionen föreslagna centrumet förverkstadsteknik. Beträffande förslaget om ökat exportstöd till denträbearbetande industrin hänvisar utskottet till de olika insatser som görs inom ramen för bl. a. statens industriverks branschprogram, som utskottetbehandlar i sitt betänkande NU 1984/85:22 (s. 14 f.). I samma betänkande (s.38 f.) behandlas en motion om utbyggnad av Plast- och gummitekniska instituteti anslutning till i . Utskottet hänvisar till vad som anförsi nämnda betänkande om att det liksom bör ankomma på styrelsen förteknisk utveckling att fördela tillgängliga resurser med ledning av gällanderiktlinjer för det statliga stödet till s.k. kollektiv forskning. Beträffande etablering av ammoniakproduktion i pågårenligt vad utskottet har erfarit prövning av en ansökan om beredskapslån förett sådant projekt hos överstyrelsen för ekonomiskt försvar. pågår enutvärdering av det s. k. Nynäshamnskombinatet, vilket innefattar bl. a.framställning i stor skala av ammoniak som biprodukt. Utskottet vill ocksåerinra om vissa planer på framställning av ammoniak i samband med NU1984/85:23 34 järnsvampstillverkning i malmfälten, en fråga somutskottet återkommer till strax. Av det sagda följer att underlaget för beslutom en ökning av ammoniakproduktionen i landet ännu är ofullständigt. Sammanfattningsvis anser sig utskottet inte kunna förordaatt något av förslagen i motion 1984/85:2700 (s) läggs till grund för enbegäran från om åtgärder av regeringen. Motionen avstyrks sålunda iberörd del. Förslag om ammoniakproduktion i framförs även imotion 1984/85:766 (s). Av skäl som har anförts kan utskottet inte förordaförslaget. Motionen avstyrks alltså. I motion 1984/85:2714 (m) behandlas frågan om utvidgade näringslivskantakteri . Utskottet delar motionärernas uppfattning om värdet avkontakter mellan svenskt och danskt näringsliv. Utskottet ser emellerfid ingetbehov av ett uttalande av i frågan. I motion 1984/85:1542 (s) begärs ett uttalande avriksdagen om åtgärder för utveckling av småföretag i . Imotiveringen, som finns i motion 1984/85:1541, hänvisas fill att industrin ilänet är uppbyggd på små och medelstora företag. För att främja utvecklingen avdessa genom stöd fill ny teknik, marknadsföring, utbildning m. m. skulle statenfillsammans med den regionala utvecklingsfonden i länet kunna inrätta ettsmåföretagarcentrum i , som förslagsvis kunde få resurser frånlöntagarfondssystemet. En annan möjlighet vore att göra till ettförsöksområde för att sfimulera småföretagande. Utskottet hänvisar till vad som har anförts omregionala centrumbildningar. Även inrättandet av ett småföretagarcentrum avdet slag som avses i motionen är i första hand en fråga för de regionalaintressenterna. Utskottet erinrar också om att de regionala utvecklingsfondernai stor utsträckning ger stöd fill småföretagsutveckling. Vidare kan detsärskilda branschprogrammet för tekoindustrin, som omfattar stöd till bl. a.marknadsföring och produktutveckling, utnyttjas av en viktig del av industrini . Med hänsyn fill det anförda anser utskottet inte att någotsärskilt uttalande av i frågan är befogat. Mofion 1984/85:1542 (s)avstyrks alltså. I fem motioner behandlas olika näringspolitiska frågor iVärmlands län. I motion 1984/85:2773 (m, fp) pekas på nödvändigheten aven företagsvänlig och för nyföretagandet stimulerande politik i länet. Någotsärskilt tillkännagivande av i frågan synes inte påkallat. I motion 1984/85:1525 (c) framförs förslag om ett åriigtstafiigt bidrag till FoU-råd. Utskottet har i inledningen till dettaavsnitt redovisat förslag från regeringen till riktlinjer för det statligastödet fill teknikspridning m. m. Förslaget - som bereds avarbetsmarknadsutskottet - innebär ökade möjligheter till stafiigt stöd förregionala insatser på området. NU1984/85:23 35 disponerar länsstyrelserna vissa projektmedel som kananvändas för sådana ändamål. Mot denna bakgrund kan utskottet inte förorda ettuttalande av om särskilda medel till FoU-råd. Motionenavstyrks i denna del. I samma mofion begärs ett särskilt bidrag fill inrättandeav en permanent produktutställning i länet. Utskottet avstyrkte ett liknandemofionsyrkande (NU 1983/84:92 s. 77) med hänvisning till att bl. a. deregionala utvecklingsfonderna har möjlighet att stödja sådan verksamhet. Även dennu aktuella mofionen 1984/85:1525 (c) avstyrks i motsvarande del. I mofion 1984/85:2200 (vpk) föreslås en samhälleligutvecklingsplan för industrin i . Det behövs en offensiv strategi sombreddar den industriella basen, menar motionären. Som beståndsdelar iutvecklingsplanen anges bl. a. en upprustning av järnvägs- ochsjötransportsystem, ökad återvinning av insatsvaror och energi inomprocessindustrin, ett samhällspro-jekt för tillverkning av jordbruksmaskiner,ökad mineral- och malmprospek-tering samt ökad satsning på alternafivaenergislag. Mofionären föreslår att en arbetsgrupp tillsätts med uppgift attupprätta en plan av angivet slag. Utskottet hänvisar till att betydande statliga insatserhar gjorts i i syfte bl. a. att skapa ett meradifferentierat näringsliv.. Genom beslut av åren 1980 och 1981ställdes sammanlagt 32 milj. kr. till förfogande för att främja denindustriella utvecklingen i länet. Dessa medel användes bl. a. för bildandet avdet regionala investmentbolaget . Sedan regeringsskiftet hösten 1982har de allmänna investeringsprogrammen för bl. a. energisektorn inneburitbetydande sfimulans för den värmländska industrin. Ökade medel - sammanlagt ca75 milj,, kr. - har ställts till länsstyrelsensförfogande för regionala utvecklingsinsatser. a. lämnas stöd till det s. k.EDV-projektet, som syftar till att sprida användningen av datateknik i detvärmländska näringslivet. Därutöver har särskilda insatser gjorts inom ramen för dets. k. Bergslagsprogrammet, som fillkom i samband med beslut omstrukturförändringar inom specialstålsindustrin (NU 1983/84:35, AU1983/84:23). Fördetta program har anvisats 25 milj. kr. för innevarande budgetår.Medlen fördelas av statens industriverk och styrelsen för teknisk utvecklingfill olika utvecklings- och teknikspridningsinsatser i samråd med en särskilddelegation, i vilken ingår företrädare för bl. a. kommuner, företag ochfackliga organisationer i regionen. Parallellt med dessa statliga insatsermedverkar ett antal storföretag fill industriell förnyelse i regionen, bl. a.genom stöd fill och för näringslivsutveckling.Sammanlagt 125 milj. kr. har avsatts för ändamålet. För en närmare redogörelseför frågor om utveckling i Bergslagen hänvisar utskottet till proposition1984/85:115 (s. 134-136). Betydande ansträngningar görs alltså för att utveckla detvärmländska näringslivet och minska dess starka beroende av några fåbasindustrier. NU1984/85:23 36 bakgrund härav ser utskottet inget behov av en sådanutvecklingsplan som föreslås i motion 1984/85:2200 (vpk). I mofion 1984/85:897 (vpk) av samme motionär går dennenärmare in på frågan om den svenska produktionen av jordbruksmaskiner, medutgångspunkt i den fillverkning av traktorer som bedrivs i liten skala iArvika. Den låga självförsörjningsgraden på området - för t. ex. traktorer varimportandelen så stor som - är enligt motionären oacceptabel frånberedskapssynpunkt. Det behövs en satsning från samhället för att bryta vårtutlandsberoende. En samhällelig plan för utbyggnad av den inhemskajordbruksmaskinindustrin skulle dessutom få positiva effekter för sysselsättningeni , sägs det i motionen. Mofionären åberopar framför allt beredskapsskäl för sittförslag om att den inhemska produktionen av traktorer och andrajordbruksmaskiner skall ökas. Frågan har behandlats av 1983 årslivsmedelskommitté i betänkandet (SOU 1984:86) Jordbruks- ochlivsmedelspolitik. Kommittén anför (s. 260 f.) att ledig kapacitet kommer attuppstå inom bl. a. bil- och verkstadsindustrin vid en allvarlig kris och attdetta bör göra det möjligt att ta upp produktion av reservdelar och eventuelltockså traktorer och andra jordbruksmaskiner; Kommittén anser det intenödvändigt med några särskilda åtgärder på området. Utskottetdelar livsmedelskommitténs uppfattning. I mofion 1984/85:1492 (c) föreslåsinrättande av ett handelshus i . Ett sådant handelshus skulleha till uppgift att vara ett slags grossistcentral för småföretagsprodukteravsedda för export. Därmed skulle småföretagen få fillgång fill sådan expertissom behövs för att kunna verka på exportmarknaden. Ett liknande yrkandeavseende inrättande av handelshus i framförs i mofion1984/85:2274 (c). Utskottet behandlar båda yrkandena i ett sammanhang. Utskottet erinrar om att frågan om regionala handelshuseller exportsälj-bolag behandlades av exportstödsutredningen i betänkandet (DsUD 1983:5) Exportfrämjande stöd till mindre och medelstora företag. På grundvalav erfarenheterna från tre sådana bolag drog utredningen den slutsatsen att resultatetav verksamheten inte hade stått i rimlig proportion till kostnaderna och depersonella insatserna. I proposition 1983/84:168 (s. 15) ställde sig regeringenbakom denna bedömning. Något förslag fill ytterligare medel för verksamhetenlades inte fram. Detta föranledde ingen erinran från utskottets sida (NU1983/84:40), Utskottet finner inte anledning att göra en annan bedömning.Mofionerna 1984/85:1492 (c) och 1984/85:2274 (c) avstyrks i berörda delar. I mofion 1984/85:2746 (c) begärs enutredning om möjligheterna att inrätta ett utvecklingscentrum för kemi iSöderhamn. Yrkanden av samma innebörd har avslagits av senast år 1984sedan de avstyrkts av utskottet (NU 1983/84:42 s. 78), med hänvisning bl. a.fill det stöd fill träteknisk forskning NU1984/85:23 37 som lämnas genom styrelsen för teknisk utveckling.Utskottet erinrar också om vad som har anförts om ansvaret för inrättandetav regionala utveckhngscentra av olika slag. Något initiativ av ifrågan synes inte påkallat. Motionen avstyrks i denna del. I motion 1984/85:2184 (fp) anförssynpunkter på utvecklingen av skogsindustrin i län.Välplanerade investeringsökningar ger god stimulans åt småindustrin, vilketgynnar hela länet. Det är därför angeläget, menar motionären, att regeringenintar en positiv attityd fill skogsindustrins utveckling i länet. Utskottet har noterat att investeringar för ca 3,3miljarder kronor planeras i , främstinom skogsindustrin. Länet är därmed ett av de mest gynnade iinvesteringshänseende. Utskottet hänvisar också till att regeringen iproposifion 1984/85:115 har lagt fram förslag om att regionalpolitiska medelskall kunna användas för att stödja bl. a. produktutveckling inom stödområdetgenom de regionala utvecklingsfonderna. Utskottet anser inte att det behövsnågot särskilt uttalande av i enlighet med vad som föreslås imofionen. Denna avstyrks i berörd del. I motion 1984/85:764 (vpk) föreslås en undersökning avförutsättningarna för som försöksregion för kooperativutveckling. Ett program för ett sådant projekt skisseras, innefattande bl. a.särskilda insatser för utbildning i kooperativa företagsformer och stöd tillkooperativa företag i länet. Utskottet hänvisar fill vad som tidigare (s, 28, 30) haranförts om statens stöd till olika former.av kooperativ verksamhet. Utskottetanser inte att en viss region på sätt som föreslås i motionen bör ges ensärställning vid fördelningen av tillgängliga resurser, Mofionen avstyrks. Två motioner rör särskilda insatseri , I motion 1984/85:889 (c) föreslås stöd till inrättande avett institut vid högskolan i för spridning av teknik till små ochmedelstora företag i länet. Utskottet hänvisar fill vad som fidigare (s, 31)har anförts om ansvaret för inrättandet av sådana organ. Vidare har utskotteterfarit att () har avsatt 10 milj, kr,fill en särskild stiftelse för forskning vid högskolan i , Medlen skallanvändas i första hand för ett teknikcentrum som planeras vid högskolan. Medhänvisning fill det anförda anser utskottet inte att det finns anledning förriksdagen att uttala sig i enlighet med mofionen. I motion 1984/85:2634 (s) anförs att man vid utbyggnad avkonstgödselindustrin bör beakta i första hand förhållandena i ,Motionärerna pekar bl. a. på att plasmateknologin har skapat nya förutsättningarför lokalisering av kemisk industri.