bet · G801UbU18 · 1984-12-31 00:00:00 — Vissa krav ienlighet med vad som anförs i budgetpropositionen (s. 184) bör gälla föranordnande av undervisning i ifrågavarande språk. Utskottet föreslår att skall godkänna vad ibudgetpropositionen har förordats om ökat utbud av B- och C-språk. Föredragande statsrådet erinrar omatt uppdelningen i allmän och särskild kursi franska och tyska har slopats igrundskolan. Motsvarande uppdelning för språken såsom B-språk på tvåårigalinjer i gymnasieskolan bör nu enligt statsrådet avskaffas. För /86bör den hittillsvarande uppdelningen tillämpas för årskurs 2. I mofion 1984/85:2538 (m) yrkande 8betraktas förslaget som en åtgärd som försämrar språkutbildningens kvalitet,varför det avvisas. Mofionärerna anför att behovet av mer kvalificeradespråkstudier är stort även på de tvååriga linjerna. Enligt vad som anförs i budgetpropositionen pågår ipraktiken redan samläsning i de berörda språken i de fall antalet elever intehar medgivit start av undervisning i skilda kurser. Utskottet har inget atterinra mot att den hittillsvarande indelningen i skilda kurser slopas. Medanledning av de i UbU1984/85:18 29 motionen framförda farhågorna beträffande undervisningenskvalitet vill utskottet peka på föredragande statsrådets avsikt att låta denbesparing i form av viss timresurs som i vissa fall uppstår genom denföreslagna ordningen i princip bevaras för de aktuella språken. Utskottet ansermed det anförda att bör bifalla budgetproposifionen i nu berörd deloch därjämte avslå mofion 1984/85:2538 yrkande 8. Mot bakgrund av svårigheterna attskaffa praktikplatser för miljöpraktik för eleverna på fyraårig teknisk linjeförordar föredragande statsrådet en försöksverksamhet som innebär attmiljöpraktiken om sammanlagt förläggs fill läsårstid efter årskurs 3och att utbildningstiden på linjen därmed förlängs med en termin.Försöksverksamheten bör starta tidigast för dem som börjar i årskurs 1 påfyraårig teknisk linje /86. Som en följd av det föreslagna försöketbör enligt statsrådet de elever på fyraårig teknisk linje som slutar efterårskurs 3 för att t. ex. övergå till högskolestudier inte behöva redovisafullgjord miljöpraktik mellan årskurserna 2 och 3 för att få avgångsbetyg medfullständig studiekurs. Utskottethar inget att erinra mot de nu redovisade förslagen. I budgetpropositionen anmäls attföredragande statsrådet avser att återkomma till regeringen med förslag omvissa ändringar i timplanen för treårig ekonomisk linje såvitt avser såvälnormaltimplanen som den alternativa timplanen (AT-planen). a. bör enligtstatsrådet ämnet stenografi inte kunna väljas i stället för ekonomisktspecialämne, som fallet är , utan ställas i val mot andra färdighetsämnen iårskurserna 2 och 3. De planerade fimplanerna redovisas i bilaga tillbudgetproposifionen (s. 652). Regeringen bereder tillfälle att ta delav vad föredragande statsrådet har anfört om ändringar i timplanen för treårigekonomisk linje. I motion 1984/85:2538 (m) yrkande 9 avvisas den planeradeändringen. Motionärerna menar att den nuvarande ordningen har gällt alltförkort tid för att man nu på grundval av vunna erfarenheter skall ha skäl attändra den. Vidare anförs i motionen - mot bakgrund av vad i budgetpropositionenförordas om ämnet stenografi - att en välutbildad ekonom behöver all denutbildning i matematik eller språk som han eller hon kan få. Utskottet vill peka på att SÖ i sin anslagsframställningbl. a. har angivit att stenografi har visat sig mindre attraktivt och att detdärför bör placeras i timplanen så att val av stenografi inte drabbar elevernasstudier i andra linjespecifika ämnen. Utskottet anser sig inte ha skäl attfrångå vare sig SÖ:s eller föredragande statsrådets bedömning, varför motion1984/85:2538 yrkande 9 avstyrks. bör sålunda utan erinran lägga tillhandlingarna vad i budgetpropositionen har anförts om timplanerna för treårigekonomisk linje. Föredragande statsrådet anmäler atthon avser att föreslå regeringen vissa ändringar i timplanen för vårdlinjesnuvarande gren för barna- och ungdomsvård. a. bör grenens benämning ändrastill "gren för omsorger om barn UbU1984/85:18 30 och ungdom" i enlighet med formuleringar isocialtjänstlagen. Förslaget till reviderad timplan återfinns i bilaga fillbudgetpropositionen (s. 653). Utskottet föreslår att utan erinran lägger tillhandlingarna vad i budgetpropositionen har anförts om gren för omsorger om barnoch ungdom på vårdUnjen. Utskottet tar nu upp fillbehandling ett antal motionsyrkanden som rör fimplanerna för gymnasieskolansteoretiska linjer m.m. I mofion 1984/85:2538 (m) yrkande 10 återkommermotionärerna fill sina tidigare framförda krav beträffande timplanerna förgymnasieskolans teoretiska linjer Qfr mot. 1983/84:1749 yrk. Riksdagenbör, menar motionärerna, upphäva sitt beslut under det förra omförändringar av timplanerna, och det bör ske på sådant sätt att eleverna inteförsätts i svårigheter. Som framgår av budgetpropositionen beslutade riksdagenunder /84 om förändringar av fimplanerna för gymnasieskolansteoretiska Hnjer(prop. 1983/84:100, UbU 1983/84:19, rskr. 1983/84:321).Regeringens förslag, som framlades på grundval av förslag av SÖ, innebar ihuvudsak justeringar vilka syftade fill att komma fill rätta med vissa problem,bl. a. att söka stärka den naturvetenskaphga linjens ställning. Riksdagenbiträdde i huvudsak regeringens förslag och avslog därjämte motion 1983/84:1479yrkande 1. Innehållet i det mofionsyrkandet överensstämmer i huvudsak med det iförevarande sammanhang aktuella yrkandet 10 i mofion 1984/ 85:2538. Utskottetfinner inte anledning för att nu ändra uppfattning i frågan, varfördet sistnämnda yrkandet bör avslås. I mofion 1984/85:1337 (m) framförsförslag i syfte att främja rekryteringen fill gymnasieskolans naturvetenskaphgalinje. I nu berörd del av motionen förordas en utredning om förutsättningarnaför dels en omfördelning av veckotimtalen i linjens karaktärsämnen fill förmånför ämnet biologi (yrkande 2), dels ett påbyggnadsår med specialisering(yrkande 4). Som exempel på specialisering anges biokemi och bioteknik. Utskottet föreslår att med hänvisning fill attbeslut fattades så sent som under det förra om bl. a. timplanen förden naturvetenskapliga linjen avslår yrkande 2 i mofionen. När det gällermotionens yrkande 4, utgår utskottet från att SÖ som ansvarig central myndighetvidtar de åtgärder som överstyrelsen finner påkallade, i de fall man t. ex.från näringslivets sida påvisar att det föreligger behov av utbildningar av denart som motionärerna anger. Utbildningarna bör då kunna anordnas sompåbyggnadsutbildning, i den mån de inte bör ges inom högskolan. Med det anfördaavstyrker utskottet yrkandet. Även i motion 1984/85:731 (fp) yrkande 17 tas frågan uppom den naturvetenskapliga linjens ställning. Motionärerna finner det oroandeatt längre teoretiska studievägar i gymnasieskolan i vissa fall har svårt attattrahera elever som fullföljer utbildningen. UbU1984/85:18 31 har speciella problem. Utöver åtgärder på ,såsom viktade betyg, efterlyses i motionen åtgärder som snabbt ger resultat. Ensådan är bestämmelser om ett högre betygsmedelvärde för linjen. SÖ bör vidarefå i uppdrag av regeringen att med förtur lägga fram förslag även om andraåtgärder i syfte att främja rekryteringen till linjen. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet erinra omatt SÖ beslutade att fr. o.m. /76 tills vidare ändrabetygsnivån i ämnena matematik, fysik, kemi och biologi så att medelvärdet förhela riket blir 3,3 i den referensgrupp som utgörs av elever i resp. årskursfrån naturvetenskaplig och fyrårig teknisk linje. I matemafik, fysik och kemiskall de centrala proven enligt beslutet normeras kring medelvärdet 3,3. Mofivettill den ändrade betygsnivån i de aktuella ämnena var att förbättrarekryteringen till den naturvetenskapliga linjen samt att minska benägenhetenför linjebyten. Utskottet är inte berett att nu föreslå en ytterligare höjningav betygsmedelvärdet på linjen. Mot bakgrund av den aktuella situationen förden naturvetenskapliga linjen finner utskottet det emellertid angeläget attregeringen och SÖ uppmärksamt följer utvecklingen. Då utskottet utgår från attregeringen föranstaltar om sådana åtgärder som är påkallade, bör enligtutskottets mening det nu aktuella mofionsyrkandet inte behöva föranleda någonåtgärd från sida. Utskottet vill i sammanhanget erinra om attkommittén (U 1983:03) för översyn av reglerna för tillträde till grundläggandehögskoleutbildning bl. a. har att överväga frågan om viktade betyg. Utskottet föreslår med hänvisning till vad som har anförtsom åtgärder för att öka intagningen till den naturvetenskapliga linjen attriksdagen avslår motion 1984/85:731 yrkande 17. I motion 1984/85:2526 (m) behandlassituationen för undervisningen i moderna språk i gymnasieskolan. Motionärernapekar på en rad timplane-mässiga förhållanden, vilka enligt motionärerna ärfill nackdel för språkundervisningen. Ordningen med samläsning mellan olika linjerframhålls som mycket besvärande, då den ofta medför att undervisningsgrupp ispråk sammansatt av elever från olika linjer sällan är samlad. Frånvaron tillföljd av att vissa aktiviteter såsom prov och studiebesök vid ett och sammatillfälle endast avser delar av gruppen har en sådan omfattning att den enligtmotionärerna måste kartläggas. I mofionen hemställs att som sinmening ger regeringen till känna att SÖ bör få i uppdrag att i enlighet med vadsom anförts i motionen lägga fram förslag om hur den undervisningstid som i daganvisas för språk skall kunna tillvaratas på ett effektivare sätt än vad nu ärfallet (yrkande 2). I motionen behandlas även effekterna för undervisningen ispråk av den nuvarande ordningen med timreduktion, vilka enligt motionärernaär förödande för färdighetsämnen som språk. Åtgärder bör vidtas för att kommafill rätta med de uppkomna problemen (yrkande 3). Även i motion 1984/85:2519 (c) behandlas systemet medtimreduktioner i gymnasieskolan. Motionären menar att en utvärdering snarastbör komma UbU1984/85:18 32 fill stånd av timreduktionernas effekter på kunskapsnivåoch studieresultat. Utskottet vill med anledning av yrkande 2 i motion1984/85:2526 anföra följande. Ämnesundervisningen kan och bör i dagens gymnasieskola ienlighet med gällande bestämmelser blandas med en rad olika akfiviteter.Konsekvenserna av detta i form av lektionsbortfall kan bli besvärande förundervisningen i grupper som är sammansatta av elever från flera klasser påolika linjer, eftersom bortfallet av lektioner ibland gäller endast vissaelever i gruppen. Det är uppenbart att detta gäller främst ispråkundervisningen, när t. ex. en av flera klasser i en årskurs har skrivningeller annan egen aktivitet. Självfallet måste alla aktiviteter som bryter denschemalagda undervisningen planeras mycket noggrant, det kan gällaskrivningar, s. k. koncentrationsdagar, studiebesök och olika former avarbetslivsorientering. Utskottet finner det naturligt att skolledningenkartlägger lektionsbortfallet och dess orsaker. Utskottet erinrar om att SÖ hargivit råd till hjälp för en samordnad planering av olika aktiviteter (SÖ-FS1980:143). Då utskottet utgår från att regeringen och berördamyndigheter uppmärksammar problem av den art som motionären har pekat på ochvidtar de åtgärder som är påkallade, anser utskottet att motion 1984/85:2526yrkande 2 inte nu bör föranleda någon åtgärd från sida. Utskottetavstyrker härmed mofionsyrkandet. När det gäller ordningen med timreduktioner vid reduceratantal elever, har utskottet i det föregående (s. 25) av statsfinansiella skälinte ansett sig kunna tillstyrka det motionsledes framförda förslaget omtillskott av särskilda medel för att avveckla sagda ordning. Utskottet utgåremellertid från att SÖ inom ramen för uppdraget att utvärderaresursanvändningen i gymnasieskolan följer utvecklingen och vid behov föreslåråtgärder, bl. a. i vad gäller konsekvenserna för färdighetsämnen som språk.Syftet med motionen torde i huvudsak bli tillgodosett utan att görnågot uttalande i fiågan. Motionerna 1984/85:2519 och 1984/85:2526 yrkande 3bör med hänvisning härfill inte bifallas av . Med hänvisning till att det ärnödvändigt att utbildningen inom handels-och kontorsområdet snabbt anpassastill förändrade krav föreslås i budgetpropositionen en försöksverksamhet medtvåårig handels- och kontorslinje (Hk). Den nya studievägen bör, där denanordnas, ersätta den tvååriga ekonomiska linjen (Ek) och distributions- ochkontorslinjen (Dk). De sistnämnda studievägarna bör sålunda inte få läggas utpararellt med den nya linjen vid försöksskolorna. Utskottet har inget att erinra motvad i budgetpropositionen har förordats om att försöksverksamhet medindustriteknisk gren anordnas pä drift- och underhållsteknisk linje. UbU1984/85:18 33 Mot bakgrund av starka önskemålfrån arbetsmarknaden om att den tekniska utbildningen förstärks i fråga oniibl. a. datakunskap, biologi och företagsekonomi föreslås i budgetpropositionenatt två modeller prövas för försöksverksamhet med utvidgad fyraårig teknisklinje. Utbildningen avses bli spridd över ytterligare en termin resp. ett årutan att det krävs en utökad ekonomisk ram. Det senare är möjligt dels genom enslopad grendelning i årskurs 3, dels genom att antalet lekfioner under deneller de extra terminerna begränsas något jämfört med tidigare årskurser. Utskottet föreslår att med bifall tillbudgetproposifionen godkänner att försöket får anordnas i två län med start1985/86. Beträffande den gymnasialautbildningen för döva och hörselskadade i har utskottet inget att erinramot förslaget i budgetpropositionen att eleverna får möjlighet att studerateckenspråk som ämne. Utskottet tillstyrker att möjligheten införs fr. o. /86. I några motioner aktualiserasfrågan om elevernas möjligheter till personliga intresseval (specialintressen)och möjligheten att i sådant syfte jämka timplanen för vissa elever. Sålundaförordas i motion 1984/85:731 (fp) yrkande 19 att elever som har speciellaförutsättningar för t. ex. musik, sång, matemafik, fysik, språk, dans ellerteckning bör få utveckla dessa genom utbyte av fem veckofimmar. Likartadeförslag framförs i mofionema 1984/85:2538 (m) yrkande 11 och 1984/85:2818 (m)yrkande 22, vari motionärerna förordar att den nuvarande försöksverksamhetenmed ramtimplaner med obligatoriska och valbara timtal utökas fill att omfattamöjligheter till ytterligare fördjupning i ämnen som redan tidigare finns påtimplanen för ifrågavarande linje. Frågan om personliga intresseval behandlades utförligt avutskottet under det förra i anledning av regeringens proposition1983/8:116 om gymnasieskola i utveckling. Utskottet framhöll då som sinuppfattning att en elevs speciella intresse för ett särskilt ämne - som inte äridrott eller estefiskt ämne - borde kunna tillmötesgås inom den reguljära ramenför berört ämne eller berörda ämnen och erinrade om möjligheterna tillämnesfördjupning genom specialarbete och tertiastudier. Utskottet påminde ävenom att det utrymme på fimplanen som har fastställts för de olika ämnenaär resultat av ingående överväganden. Vad utskottet hade anfört om möjhghetentill individuella timplanejämkningar för personliga intresseval gav riksdagensom sin mening till känna för regeringen (UbU 1983/84:29, rskr. 1983/ 84:412).Riksdagen avslog därjämte ett antal motioner, i vilka framförts förslag som ihuvudsak överensstämmer med de i nu förevarande sammanhang aktuellamotionerna. Utskottet, som inte har ändrat uppfattning i frågan,föreslår att med hänvisning till sitt fidigare ställningstagande ifrågan avslår motionerna 1984/85:731 yrkande 19, 1984/85:2538 yrkande 11 och1984/85:2818 yrkande 22. 3 1984/85. UbU 1984/85:18 34 I syfte att bättre kunna utnyttjavegetationsperioderna i vissa utbildningar inom jordbruks- ochskogsbrukssektorn (JST) föreslås i motion 1984/85:1325 (c) yrkande av regeringen begär förslag om en utvidgad prakfik inom sektorn påsådant sätt att praktik anordnas för eleverna även vidjordbruk i skolornas närhet och att verksamheten leds av en praktikhandledareäven under den tiden. Utskottetvill med anledning av motionen peka på att det ankommer på huvudmannen förutbildningen att besluta i frågan om hur t. ex. praktiken för utbildningarnaskall organiseras och att sluta de avtal som härvid kan komma i fråga.Utskottet har inhämtat att sådan prakfikverksamhet som åsyftas av mofionärernapågår och att organisatoriska frågor härvid har lösts på olikasätt. I den mån en utökning eller spridning av verksamheten är motiverad börden kunna åstadkommas utan att regeringen förelägger förslag iärendet. Utskottet avstyrker härmed motion 1984/85:1325 yrkande 16. I motion 1984/85:2818 (m) anförs bl. a. att gymnasieskolansuppgift är att förbereda eleverna för yrkesarbete, fortsatt yrkesutbildningeller fortsatta studier. Gymnasieskolans möjligheter att fullgöra dessauppgifter måste enligt motionärerna förbättras. Den pågåendeförsöksverksamheten i gymnasieskolan bör enligt yrkande 15 i mofionenförändras i detta syfte och i enHghet med vissa i mofionen angivna rikfiinjer. Riksdagenbeslutade under det förra om försöksverksamhet och utvecklingsarbetei gymnasieskolan (prop. 1983/84:116, UbU 1983/84:29, rskr. 1983/84:412). Genomriksdagsbeslutet möjliggörs en förändring av gymnasieskolan som enligtutskottets mening ligger i linje med vad motionärerna har anfört omgymnasieskolans uppgifter. Frågan om en förbättrad yrkesutbildning behandlades utförligti propositionen (s. 50 ff.). Med hänvisning till att föredragande statsrådetavsåg att tillsätta en arbetsgrupp inom föreladesriksdagen inga förslag i vad gäller förnyelsearbete inom yrkesutbildningensområde. Arbetsgruppens arbete pågår . Utskottet vill isammanhanget erinra om de förslag av regeringen om förändringar beträffandevissa yrkesinriktade linjer som utskottet har fillstyrkt i det föregående. Iövrigt nöjer sig utskottet med att erinra om verksarriheten medpåbyggnadsutbildningar, såväl teoretiska och yrkesinriktade, som avses få ökadomfattning. Riksdagenbör enligt utskottet med hänvisning till vissa beslut i anledning avproposition 1983/84:116 och fill vad utskottet har anfört avslå motion 1984/85:2818yrkande 15. I mofion 1984/85:1325 (c) yrkande 1 framhållsvikten av att utvecklingen av ett demokratiskt arbetssätt och möjligheter tilldelaktighet och medbestämmande för elever och föräldrar främjas i det lokalautvecklingsarbetet och genom försöksverksamheten i gymnasieskolan. Utskottet delarmotionärernas uppfattning om ett demokratiskt arbetssätt UbU1984/85:18 , 35 i skolan och vill understryka vikten av arbetsformer sommöjliggör medbestämmande för elever och föräldrar. Utskottet erinrar om attäven anslutit sig till detta synsätt genom att vid behandlingen avden i det föregående nämnda propositionen 1983/84:116 om gymnasieskola i utvecklingbifalla regeringens förslag om anordnande av försöksverksamhet i olika formerför ökat inflytande för elever och ökad föräldramedverkan. Något ytterligareuttalande av i frågan anser utskottet inte motiverat, varförriksdagen bör avslå motion 1984/85:1325 yrkande 1. Lärlingsutbildning m. m. Utskottet behandlar i detta avsnittförst ett antal motioner vari har väckts förslag beträffandelärlingsutbildningen och annan likartad yrkesutbildning. I mofionema 1984/85:731 (fp)yrkande 21 i denna del, 1984/85:2291 (c) yrkande 3, 1984/85:2761 (fp) yrkande 3och 1984/85:2818 (m) yrkande 18 hävdas att lärlingsutbildningen skall betraktassom ett fullvärdigt utbildningsalternativ och kunna ersätta utbildning pålinje i gymnasieskolan. Vidare begärs i motionerna 1984/85:731 (fp) yrkande 21i denna del, 1984/85:2291 (c) yrkande 4 och 1984/85:2818 (m) yrkande 19 attstatsbidrag skall kunna utgå även för det tredje året i en treåriglärlingsutbildning, den s.k. färdigutbildningen. beslutade under det förra på förslagav regeringen att den gymnasiala lärlingsutbildningen fr. o. m. innevarandeläsår skulle införas som reguljär utbildningsform i gymnasieskolan (prop.1983/84:100 bil. 10, UbU 1983/84:19, rskr. 1983/84:321). Därvid behandladesmofionsledes framlagda förslag lika dem som har redovisats. Beträffandelärlingsutbildningen som fullvärdigt utbildningsalternativ hävdade utskottetliksom föredragande statsrådet en annan uppfattning än motionärerna, nämligenatt lärlingsutbildningen kan vara ett värdefullt komplement tillgymnasieskolans ordinarie utbud av studievägar; det gäller främst mindrefrekventa yrken bl.a. inom hantverksområdet. I den då aktuella propositionenföreslogs vidare att färdigutbildning, ett tredje år i lärlingsutbildningen,inte längre skulle ingå i gymnasial lärlingsutbildning. Utskottet fillstyrkteförslaget och framhöll att det bör vara berörda parter som överväger hur enlämplig färdigutbildning skall anordnas. beslutade i enlighet med vadutskottet hade anfört. Med hänvisning till de nu redovisade ställningstagandenaav utskottet och under det förra bör avslåmofionema 1984/ 85:731 yrkande 21 i motsvarande delar, 1984/85:2291 yrkandena 3och 4, 1984/85:2761 yrkande 3 och 1984/85:2818 yrkandena 18 och 19. I några motioner framförs förslag om ändrade regler fördet statliga bidraget till lärlingsutbildningen. Enligt mofionema 1984/85:731(fp) yrkande 21 i denna del och 1984/ UbU1984/85:18 , 36 85:2761 (fp) yrkande 1 bör bidrag utgå enligt ett systemför anställning med lönebidrag. Bidraget bör avse en treårig studiegång ochmotsvara , och av lönen under resp. år. I motion 1984/85:2291 (c)yrkande 5 anges riktlinjer för ett nytt bidragssystem innebärande bl.a. attberört företag/institution står för viss del av kostnaden, att i bidraget ingåren del som ersättning till företaget för materiel och handledning och attsystemet innefattar medel för viss utvecklings- och försöksverksamhet. I motion1984/85:1512 (c) slutligen föreslås att staten ger "mästarna"lärarlön. I samband med beslutet om reguljär lärlingsutbildningavvisade förslag om ändringar i det bidragssystem som fortfarandegäller. Förslagen var desamma som framförs i motionerna 1984/85:731,1984/85:2761 och 1984/85:2291. Utskottet, som inte finner anledning förriksdagen att frångå sitt fidigare ställningstagande, avstyrker därförmotionerna i motsvarande delar. bör enligt utskottets mening ejheller i övrigt ompröva det nuvarande bidragssystemet, varför utskottetavstyrker även mofion 1984/ 85:1512. I mofion 1984/85:2818 (m) skisserasett nytt system för lärlingsutbildning innebärande bl. a. en varierandeutbildningstid samt att viss utbildning i allmänna ämnen,undervisning i viss fackteori och arbetsteknik förläggs till gymnasieskolan.Mofionärerna hemställer att av regeringen begär förslag om nyttlärlingssystem av en sådan omfattning att det kan svara för en betydande del avde ungas introduktion på arbetsmarknaden (yrkande 16). Vidare bör regeringenta initiativ gentemot arbetsmarknadens parter i syfte att stimulera till ökadlärhngsutbildning i enlighet med vad som har anförts i mofionen (yrkande 17). Vid riksdagsbehandlingen av regeringens förslag om enreguljär lärlingsutbildning hade att ta ställning fill ettmotionsledes framfört förslag om ett system för lärlingsutbildning somöverensstämmer med det som framförs i mofion 1984/85:2818. Med hänvisning fillvad utskottet då anförde som motiv för sitt avstyrkande av förslaget börriksdagen nu avslå även motion 1984/85:2818 yrkandena 16 och 17. I motion 1984/85:2492 (m, c, fp)erinras om att verksamheten med lokalt arbetsmarknadsanknutna specialkurser bl.a. har inneburit möjligheter för en ny typ av utbildningar som är specielltanpassade till hantverksyrken. Motionärerna exemplifierar medhantverksutbildningar som pågår försöksvis vid i och Gripenskolan i och förordar att utbildningarav denna typ blir reguljära i gymnasieskolan. Utskottet har tidigare behandlat motionsledes framfördaförslag av likartad innebörd och därvid bl. a. hänvisat till att SÖ harregeringens uppdrag att inom ramen för lokalt arbetsmarknadsanknutnaspecialkurser verka för att försöksverksamhet med olika skolanknutna former avhantverksutbildning kommer fill stånd. SÖ, som lämnar rapport över UbU1984/85:18 37