bet · G801UbU2 · 1984-12-31 00:00:00 — Omvänt gäller i behörighetshänseende att den som genomgåttnågon av ämneslärarlinjerna inom den nya högskolan inte automatiskt är behörigtill tjänst som lärare vid folkhögskola. Utskottet finner inte anledning att föreslå attbegära att regeringen skall göra ändring i gällande bestämmelser iskolförordningen, varför motion 1983/84:1715 avstyrks. I motion 1983/84:815 (s) föreslåsatt de graderade betygen i ämnesteori i lärarutbildningen avskaffas. Ett beredningsarbete pågår f. n. inom regeringskanslietbeträffande ett antal lärarutbildningsfrågor, däribland även betygsfrågan. Medhänvisning till detta arbete föreslår utskottet att avslår motion1983/ 84:815. Enligt motion 1983/84:1247 (s)anordnar högskolan för lärarutbildning i en utbildning för ickebehöriga mellanstadielärare. Det skulle, menar motionären, vara önskvärt att delärartjänster i skolväsendet som de studerande behöver för praktiktjänstgöringsäkerstäUdes som utbildningen pågår. Utskottethar i ärendet inhämtat följande Den aktuella utbildningen gäller enstaka kurser för obehörigamellanstadielärare som tjänstgjort minst fyra terminer. Avsikten är att dessastuderande skall kunna gå fiera enstaka kurser och nå en fullständigbehörighet. Det är en fördel om lärarna innehar tjänst som lärare mendet är inte nödvändigt. Innehav av tjänst (vikariat) är dock nödvändigt förden variant av lågstadielärarlinjen, där praktik i egen tjänst utgör en del avutbildningen. I det senare fallet krävs att vederbörande tjänstgjort minst sjuterminer för att antas till utbildning. Av budgetpropositionen för innevarande budgetår framgåratt utbildningsinsatserna för obehöriga låg- och mellanstadielärare skall varaavslutade med utgången av /86. Mot bakgrund härav och denomständigheten att det beträffande den utbildning som motionären tar upp inteär nödvändigt att den studerande innehar tjänst (vikariat) under studietidenföreslår utskottet att avslår motion 1983/84:1247. Textillärarlinjen omfattarutbildning om 80 poäng i textilslöjd m. m. och praktisk-pedagogisk utbildningom 40 poäng, sammanlagt 120 poäng (ett- UbU1984/85:2 21 bedrivs försöksverksamhet meden särskild inriktning av textillärarlinjen om 160 poäng bestående av utbildningi dels textilslöjd m. m., dels ett annat ämne, nämligen engelska ellermatematik (tvåämnesutbildning). UHÄ har i skrivelse hos regeringenhemställt bl. a., att för textillärarlinjen sådana förkunskapskrav fårföreskrivas som omfattar ämnen och kurser från mer än en gymnasieskollinjesamt att samma särskilda förkunskapskrav i textilslöjd som förettämnesutbildningen skall gälla för försöksutbildningen i textilslöjd ochannat ämne. Regeringen avslog framställningen. När det gäller tillträde till ettämnesutbildningen krävssedan läsåret 1984/85 förutom allmän behörighet särskilda förkunskaper i slöjdoch bild samt historia och naturkunskap motsvarande lägst två årskurser påsocial linje. Före var för ettämnesutbildningen genomgångengrundskola allmänt behörighetsvillkor, och som särskilt förkunskapskrav gälldeterminskurs i sömnad och terminskurs i vävning. När det gäller tillträde tillden pågående försöksverksamheten med tvåämnesutbildning krävs sedan läsåret1978/79 förutom allmän behörighet särskilda förkunskaper i slöjd och bildmotsvarande lägst två årskurser på social linje. De särskilda förkunskapskraveni det andra ämnet, engelska eller matematik, skall självfallet också varauppfyllda. Enligt motionerna 1983/84:497 (c), 1983/84:1251 (m) och1983/84:1713 (c) bör utöver allmän behörighet för tillträde tilltextillärarlinjen som särskilt behörighetskrav gälla bl. a. terminskurs isömnad och terminskurs i vävning. UHÄ bör därför för textillärarlinjen erhållaregeringens tillstånd att få föreskriva sådana förkunskapskrav som omfattarämnen och kurser från mer än en studieväg i gymnasieskolan. Vidare börfärdighetsträning i de textila teknikerna genom terminskurser ges igymnasieskolan i ungefär samma omfattning som . Härigenom främjas dettextila kunnandet i landet. I motion 1983/84:2290 (c) begärs slutligen, om inteterminskurser i sömnad och vävning skall utgöra särskilt förkunskapskrav, attbehörighetsbestämmelserna för tjänst i gymnasieskolan som lärare itextilkunskap skall kompletteras med krav på genomgång av ytterligarepåbyggnadsutbildning på det textila området för att undervisningen igymnasieskolan inte skall försämras jämfört med nuläget. Utskottet vill först erinra om att det finns enarbetsfördelning mellan riksdag, regering och förvaltningsmyndighet när detgäller att fastställa behörighetsvillkor för tillträde till högskoleutbildning.Riksdagen tar för sin del ställning till vissa allmänna riktlinjer ombehörighetsvillkor. Det är däremot inte en uppgift för att fastställade särskilda förkunskapskraven för varje enskild utbildning inom högskolan.Enligt tidigare beslut av ankommer detta på UHÄ. Därvid gäller dockatt förkunskapskraven skall kunna uppfyllas på en och samma studieväg igymnasieskolan, om ej regeringen föreskriver annat (prop. UbU1984/85:2 22 1975:17, rskr 1975:179; jfr även prop. 1972:84, UbU1972:31, rskr 1972:.240). Enligt utskottets mening bör beträffandesärskilda förkunskapskrav för textillärarutbildning inte frångå denarbetsfördelning som gäller för riksdag, regering och förvaltningsmyndighet.Utskottet avstår på denna grund från att behandla den i motionerna aktualiseradefrågan. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1983/84:497, 1983/84:1251, 1983/84:1713 och1983/84:2290. I sammanhanget vill utskottet beträffande terminskursernai sömnad resp. vävning inom gymnasieskolan tillägga att dessa kurser har storbetydelse för utvecklingen av landets hemslöjd och vården av det textilakulturarvet. Det är därför angeläget att de fortsättningsvis anordnas. Utbildningsplanefrågor m. m. väcks motioner medsynpunkter på innehållet i olika högskoleutbildningar och med önskemål omändringar i olika detaljer i dessa utbildningar. Vid /83redovisade utskottet fördelningen av ansvaret för innehållet iutbildningslinjer inom högskolan på följande sätt. bedrivsgrundläggande högskoleutbildning på linjer och på enstaka kurser. Linjerna ärallmänna, lokala eller individuella utbildningslinjer samt påbyggnadslinjer sombygger på allmänna utbildningslinjer. De allmänna utbildningslinjerna skallutformas så att de förbereder för verksamhet inom visst yrkesområde eller visssektor av arbetslivet. De tillhör liksom påbyggnadslinjerna någon avsektorerna för utbildning för tekniska yrken, utbildning för administrativa,ekonomiska och sociala yrken, utbildning för vårdyrken, utbildning förundervisningsyrken samt utbildning för kultur- och informationsyrken. bemyndigar regeringen att inrätta allmännautbildningslinjer och päbyggnadslinjer. Då anges också resp. linjes namn ochlängd uttryckt i poäng samt riktlinjer för utbildningen. bemyndigarockså regeringen att besluta om att ändra linjes namn och längd samt om attlinje skall upphöra. Förteckningar över allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjerupptas i bilagor till högskoleförordningen (1977:263). För allmän utbildningslinje resp. påbyggnadslinje skalldet finnas en utbildningsplan. Denna fastställs av universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) för linje vid högskoleenhet under UHÄ:s tillsyn (förlinje vid av dess styrelse). 1 utbildningsplan för allmän utbildningslinje ellerpåbyggnadslinje redovisas regeringens och beslut om inrättande avlinjen, syftet med linjen samt det huvudsakliga innehållet i linjen och denhuvudsakliga uppläggningen av den. Vidare anges behörighetsvillkor förantagning samt de betyg som skall användas. För allmän utbildningslinje och påbyggnadslinje skall vidvarje läroanstalt som anordnar linjen finnas en lokal plan för linjen i vilkenanges kurser och utbildningsmoment i linjen samt de föreskrifter som kan behövas.Lokal plan fastställs av berörd linjenämnd efter samråd med berördainstitutioner eller andra arbetsenheter. UbU1984/85:2 23 Slutligen skall det finnas kursplanför kurs som ingår i allmän utbildningslinje eller påbyggnadslinje. Ävenkursplan fastställs av linjenämnden efter förslag från institutionerna(motsv.). I kursplan skall anges kursens benämning och poängtal, syftet medkursen och det huvudsakliga innehållet i den. Vidare skall anges denhuvudsakliga karaktären av den undervisning och de läromedel som kan, böreller skall förekomma i kursen. Där skall också anges villkor för tillträdetill kursen, formerna för kunskapsprövning samt de övriga föreskrifter som kanbehövas. Under allmänna motionstiden /84väcktes åter motioner som rör utbildningsplaner, lokala planer och kursplanerför högskoleutbildningar av skilda slag. En översyn av musikämnets ställninginom lärarutbildningen yrkas i motion 1983/84:544 (m) yrkande 2 Gfi UbU1982/83:6 s. 16-17). I motion 1983/84:546 (c) yrkas att SÖ skall få i uppdragatt undersöka möjligheten att öka religionskunskapen inomklasslärarutbildningen samt se över innehåll och metodik i ämnet (jfr UbU1982/83:6 s. 17). Utbildning i personlig ekonomi bör enligt motion 1983/84:802(fp) införas i utbildningen inom den sociala linjen. I motion 1983/84:1071(vpk) yrkande 2 (jfr UbU 1982/83:6 s. 10 och 1982/83:26 s. 6) yrkas att enarbetsmedicinsk grundkurs skall införas i läkarutbildningenoch att 36 månaders studier i arbetsmiljölära skall införas icivilingenjörsutbildningen. Jämställdhet bör ingå i planerna för utbildning iföretagsekonomi och nationalekonomi enligt motion 1983/84:1104 (fp) yrkande a(jfr UbU 1982/83:6 s. 20-21). I motion 1983/84:2321 (fp) yrkande 2 Gfr UbU1982/83:27 s. 1415) slutligen hemställs att skall ge regeringen tillkänna att alkohol-, narkotika- och tobaksfrågor (ANT-frågor) bör få en ingåendebehandling i utbildningen av lärare för och gymnasieskolan samtatt det är av stor vikt att fortbildningsavdelningarna ger erforderligt utrymmeför ett varierat utbud av kurser i ANT-frågor. Utan att ta ställning vare sig för eller emot de enskildaförslag som aktualiserats i dessa motioner föreslår utskottet att riksdagenavslår dem med hänvisning till vad som redovisats om ordningen förfastställande av utbildningsplaner, lokala planer och kursplaner inomhögskolan. 1 motion 1983/84:998 (s) yrkas attUHÄ skall få i uppdrag att utreda frågan om högskolestudier på kvällstid. Medmöjlighet till kvällsstudier och en långsammare studietakt skulle rekryteringentill högskolan förbättras. Dessutom skulle lokaler och utrustning utnyttjas bättre.Motionären tar i sammanhanget upp den (prop. 1981/82:100, bil. 12 s.455) nedlagda kvällsskolan vid i som ett exempel påkvällsstudier. Utskottet vill först erinra om att grundläggandehögskoleutbildning enligt högskoleförordningen så långt det är möjligt skallanordnas så att studerande som så önskar kan bedriva studier på deltid (2 kap.3 §). Vidare skall hänsyn tas till de studerandes förutsättningar. Därvid skallsärskilt beaktas vad som fordras till följd av skillnader mellan olikastuderande i UbU1984/85:2 24 fråga om kunskaper, erfarenheter och studievana (2 kap. 2§). Enligt utskottets mening bör frågor som direkt rör utbildningensförläggning och rum avgöras lokalt utifrån befintliga förutsättningar ochönskemål. Utskottet anser inte att UHÄ behöver göra någon utredning om fråganom högskolestudier på kvällstid. bör avslå motion 1983/84:998. I motion 1983/84:410 (c) erinras omatt utbildningsutskottet (UbU 1982/83:23) behandlade en motion ommöjligheten att avstå från att delta i djurförsök inom högskoleutbildningen.Utskottet redovisade då att det framgår av planerna för en högskoleutbildningom det ingår djurförsök i undervisningen och att de studerande kan ansöka ombefrielse hos linjenämnd. Utskottet förutsatte att de studerande informeradesom denna möjlighet att söka dispens. I den nu aktuella motionen yrkas (yrkande1) att skall hemställa om åtgärder för att de studerande skall fåtillräcklig information om möjligheten att söka dispens från djurförsök.Motionärerna hävdar att det på många håll finns brister i informationen. Frågan om möjligheten att söka dispens från djurförsökuppmärksammas på fiera olika sätt vid berörda utbildningar. Enligt vadutskottet inhämtat ges denna information ofta vid den första introducerandeföreläsningen på t. ex. biologlinjen. I vissa fall lämnas också skriftliginformation. Vid t. ex. i har styrelsen föruniversitetet iår beslutat att ålägga berörda linjenämnder,prefekter, kursansvariga och lärare att lämna den information omdispensmöjligheterna som utskottet tagit upp i sitt tidigare betänkande.Styrelsen har också framställt ett önskemål att direkt plågsamma djurförsök iundervisningssyfte tas bort om sådana bedöms förekomma. Styrelsen uttaladesamtidigt ett önskemål, som tidigare ställts till ,att övriga berörda linjenämnder diskuterar möjligheterna att anordnaalternativa utbildningsmoment. Alternativa utbildningsmoment förekommer t. ex.vid i . Vid i finns alternativastudievägar inom biologlinjen. Dessa exempel visar att betydande ansträngningar gjorts påmånga håll för att informera de studerande om möjligheten att söka dispens ochäven erbjuda alternativ. Utskottet förutsätter att UHÄ och de lokala högskolemyndigheternaföljer frågan och ser till att de brister som fortfarande kan finnasbeträffande informationen till de studerande avhjälps. Utskottet anser därför att motion 1983/84:410 inte behöverföranleda något uttalande av , varför den bör avslås. 1. beträffande viss undersökning avefterlevnaden av högskolelagen att avslår motion 1983/84:1001 yrkande1, UbU1984/85:2 25 2. beträffande enutvärdering av högskolereformerna m. m. att avslår motion1983/84:1001 yrkande 2, 3. beträffandeöversyn av högskolans indelning i linjer och sektorer samt av formerna förarbetet vid mindre högskole'enheter attriksdagen avslår motion 1983/84:2016 yrkande 33, 4. beträffande uttalanden omämnessplittringen inom högskolan och behovet av en akademisk grundexamen attriksdagen avslår motion 1983/84:1691, 5. beträffande en strukturplan förden samlade universitets- och högskoleutbildningen attriksdagen avslår motion 1983/84:1242 yrkande 1, 6. beträffandeutredning om organisationen vid i att avslårmotionerna 1983/84:237, 1983/84:249, 1983/84:412, 1983/84:413, 1983/84:643 och1983/84:1732, 7. beträffandeförvaltningsnämndernas sammansättning att avslår motion 1983/84:514yrkande 9, 8. beträffandeförfarandet vid tillsättandel av vikariat på universitetslektorstjänster ivissa fall attriksdagen avslår motion 1983/84:1741, att avslår motionerna 1983/84:1000 och 1983/ 84:1242 yrkande 11, 10. beträffandeavskaffande av studieomdömena i folkhögskolan att avslår motion1982/83:597, 11. beträffandeavskaffande av kårobligatoriet att avslår motion 1983/84:2326, 12. beträffandeuttalande om att arkitekternas vidareutbildningsmöjligheter bör uppmärksammas att riksdagenavslår motion 1983/84:463, 13. beträffande vissaantagningsbestämmelser jörpåbyggnadslinjer till hälso- och sjukvårdslinjen attriksdagen avslår motion 1983/84:498, 14. beträffande utredningom huvudmannaskapet för vårdyrkesut bildning inom högskolan attriksdagen avslår motion 1983/84:651, 15. beträffandepåbyggnadsutbildning inom somatisk långtidssjuk vård attriksdagen avslår motion 1983/84:1245, 16. beträffande/oWängn/ngav påbyggnadslinjerna klinisk cytologi resp. blodgruppsserologi att avslår motionerna 1983/84:2301 och 1983/ 84:2302, 17. beträffandelärarutbildning i svenska om 80 poäng att avslår motion 1983/84:994, UbU1984/85:2 26 18. beträffande samnordiskpåbyggnadsutbildning i montessoripe dagogik attriksdagen avslår motion 1983/84:1745, 19. beträffandeidrottslärarutbildning om 120 poäng att avslår motion 1983/84:2317, 20. beträffandeskoltjänstgöring för speciallärarutbildare att avslår motion1983/84:1735, 21. beträffande behörighettill tjänst som lärare i och gymnasieskolan attriksdagen avslår motion 1983/84:1715, 22. beträffandebetyg i ämnesteori i lärarutbildningen att avslår motion 1983/84:815, 23. beträffandelärartjänster i skolväsendet för praktiktjänstgöring att avslårmotion 1983/84:1247, attriksdagen avslår motionerna 1983/84:497, 1983/84:1251, 1983/84:1713 och1983/84:2290, 25. beträffandemusikämnets ställning inom klasslärarutbildningen att avslår motion1983/84:544 yrkande 2, 26. beträffandereligionskunskapen inom klasslärarutbildningen att avslår motion1983/84:546, 27. beträffandeutbildning i personlig ekonomi inom sociala linjen att avslår motion1983/84:802, 28. beträffandearbetsmedicin inom läkarutbildningen m. m. att avslår motion1983/84:1071 yrkande 2, 29. beträffandeundervisning om jämställdhet inom ämnena nationalekonomi och företagsekonomi attriksdagen avslår motion 1983/84:1104 yrkande a, 30. beträffande alkohol-,narkotika- och tobaksfrågor (A NT-frågor) inom lärarutbildningen m. m. attriksdagen avslår motion 1983/84:2321 yrkande 2, 31. beträffandekvällsstudier inom högskolan att avslår motion 1983/84:998, 32. beträffande åtgärderför att informera högskolestuderande om möjligheten att söka dispens från djurförsök attriksdagen avslår motion 1983/84:410. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), Per (), (), (), UbU 1984/85:2 27 (), (). (), (), (), (), (), (vpk), IngvarJohnsson (s) och i (s). Vissundersökning av efterlevnaden av högskolelagen (mom. 1) BjörnSamuelson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar "Utskottet kommer" och slutar "motion 1983/84:1001"bort ha följande lydelse: Enkritisk inställning hos lärarna och de studerande till de etablerade teoriernaoch kunskap om alternativa teorier är en förutsättning för förnyelse inomhögskolan. Då kan också sådana perspektiv som inte nog uppmärksammas inomhögskolan, såsom att se problem ur de arbetandes synvinkel, tillmätas störrevikt. För att högskolan skall kunna fullgöra sin skyldighet att ge destuderande den kritiska förmåga, som det talas om i 2 § högskolelagen, måstehögskolan ha en självständig ställning gentemot de dominerande maktgrupperna isamhället, både de privata företagen och statsapparaten. Skolning i kritiskttänkande kan vara resurskrävande. Den ekonomiska åtstramningen har därfördrabbat sådana moment i undervisningen som syftar till att utveckla förmågantill kritisk granskning. finns det tendenser till ett ökatinflytande för de privata företagen över utbildningen. Alltdetta sammantaget gör det nödvändigt att nu undersöka hur högskolornauppfyller högskolelagens krav att de studerandes förmåga att "kritisktbedöma företeelser av skilda slag" skall utvecklas. bör därförmed bifall till yrkande 1 i motion 1983/84:1001 hos regeringen begära att ensådan undersökning görs. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande viss undersökning av efterlevnadenav högskolelagen att med bifall till motion 1983/84:1001 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utvärderingav högskolereformerna m. m. (mom. 2) BjörnSamuelson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar "Åren efter" och på s. 8 slutar "i motionen" bort haföljande lydelse: Utskottetinstämmer med vad som anförs i motion 1983/84:1001 om nödvändigheten av att detnu görs en utvärdering av högskolereformerna och övriga politiska beslutfattade av riksdag och regering beträffande UbU1984/85:2 28 En sådan utvärdering bör avse bådede beslut som fattades och om högskolereformen och senarebeslut som inneburit försämrade studiemedel, ändringar av antagningssystemetoch omfördelningar av utbildningsplatser mellan olika utbildningar och högskoleenheter.Särskilt bör uppmärksammas frågan om yrkesutbildningarnas relevans för destuderandes senare yrkesverksamhet. I utvärderingen bör även tas med frågor omtillgängligheten till högre studier för olika socialgrupper och den socialasnedrekryteringen. Vidare bör utvecklingen i vad avser demokratisering avhögskolan bedömas. bör således med bifall till motion 1983/84:1001yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om enutvärdering av högskolereformerna m. m. dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande en utvärdering avhögskolereformerna m. m. attriksdagen med bifall till motion 1983/84:1001 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 3. översyn av högskolans indelning I linjer och sektorersamt av formerna för arbetet vid mindre högskoleenheter (mom. 3) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 8 börjar "Utskottet kan inte" och slutar"akademisk grundexamen" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer med vad som anförs i motion1983/84:2016 om det väsentliga i att förbättra och upprätthålla den högreutbildningens kvalitet. Utskottet anser därför att en översyn nu bör göras avvissa frågor inom högskoleorganisationen. De tillgängliga resurserna inom högskolan kan inte spridasut på alltför många högskoleenheter om utbildningskvaliteten skall kunnaupprätthållas. är det angeläget att den högre utbildningen blirtillgänglig för så många som möjligt. Mot denna bakgrund bör en översyn avformerna för arbetet vid mindre högskolor göras. Översynen bör leda fram tillförslag som innebär att utbildningen vid mindre högskolor organiseras somdecentraliserad undervisning med lärare hämtade från någon av dehögskoleenheter som har fasta resurser för forskning eller från andra störrehögskoleenheter. Översynen av högskoleutbildningen bör också avseindelningen i linjer och sektorer. Denna del av översynen bör utgå från attlinjer som inte svarar mot en klart definierad yrkeskrets skall avskaffas.Vidare skall de enskilda ämnena förstärkas så att fiera studerande får enmöjlighet till fördjupningsstudier. Sambandet mellan den grundläggandeutbildningen och forskningen måste förstärkas. UbU1984/85:2 29 en filosofie kandidatexamen införs. Den bör omfatta minst120 poäng och innefatta minst två fördjupningskurser och ett självständigtarbete. Vad utskottet här anfört om en översyn av formerna förarbetet vid mindre högskolor och av högskolans indelning i linjer och sektorerbör med bifall till motion 1983/84:2016 yrkande 33 som sin mening geregeringen till känna. Genom en sådan översyn som utskottet nu tillstyrker kommerönskemålen i motion 1983/84:1691 om åtgärder mot ämnessplittring och ominförande av en akademisk grundexamen att tillgodoses. behöverdärför inte göra de i motionen begärda uttalandena. Motionen bör således inteföranleda någon åtgärd. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande översyn avhögskolans indelning i linjer och sektorer samt av formerna för arbetet vidmindre högskoleenheter att med bifall till motion 1983/84:2016yrkande 33 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, En strukturplan för den samlade universitets- ochhögskoleutbildningen (mom. 5) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 9 börjar "I anslagsframställningen" och slutar"s. 4345)" bort ha följande lydelse: Inte desto mindre visar ryckigheten i högskoleplaneringenunder senare tid att en samlad strukturplan av det slag motionärerna föreslårär nödvändig. Besluten om nedläggningar av vissa högskoleutbildningar våren1984 visar på vilket bräckligt underlag utomordentligt viktiga frågor f. n. avgörs.Om de strukturförändringar som blir oundvikliga genomförs underliknande betingelser kan konsekvenserna bli ytterst allvarliga. Förslaget imotionen om en strukturplan bör därför förverkligas. Planen bör också få denallmänna inriktning som anges i motionen. Utskottet föreslår att medbifall till motion 1983/84:1242 yrkande 1 ger regeringen till känna vadutskottet anfört. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande en strukturplan förden samlade universitets- och högskoleutbildningen attriksdagen med bifall till motion 1983/84:1242 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Förvaltningsnämndernas sammansättning (mom. 7) Per (), (),(), () och () anser UbU1984/85:2 30 dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 11 börjar "Utskottet har" och slutar "motion1983/84:514" bort ha följande lydelse: