bet · G801FöU9 · 1984-12-31 00:00:00 — Denna gör det nödvändigt att riva enstakabyggnader för alt fältet skall kunna användas för sitt ändamål. Det kan isammanhanget också erinras om all statliga bostadshus inte utbjuds tillförsäljning om de ligger så nära fiygfält, skjutbana e. d. att man överskriderbuller-gränser som är godtagbara från miljöskyddssynpunkt. En stor del av de ca170 bostadshus, varav större delen fritidshus, som finns inom fältet avser manatt riva av delta skäl. överväger enligt vadutskottet har inhämtat att bevara 20 25 byggnader, s. k. skånegårdar, avkulturhistoriskt värde. Överläggningar pågår dock fortfarande mellan foriifikalionsförvaltningenoch om hur man skall tillgodose kulturhistoriskaintressen inom fältet. Utskottet räknar med all man inom ramen för delta arbeteutan något uttalande finner former för att bevara kulturhistorisktintressant bebyggelse på Revinge-hedfältet. Motionen bör inte bifallas. I budgetpropositionen (s. 49)behandlar försvarsministern vissa personalfrågor. Redan i proposition 1983/84:112 (s. 23) uppgavförsvarsministern att han avsåg att, inom ramen för det personalpolitiskaarbete som pågår i samhället i övrigt, utarbeta en övergripande personalpolitikinom främst FöU1984/85:9 40 områdena personalutveckling, personalrörlighet,arbetsmiljö samt samverkansformer. 1 årets budgetproposition anmäler han allhan I984hartagit initiativ till en långsiktig, samordnad ochprincipiell behandling av personalfrågorna inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde. 1 det fortsatta arbetet med dessa frågor kommer det, uppgerhan, alt tas närmare kontakter med berörda personalorganisationer ochmyndigheter, bl. a. i form av en brett upplagd konferens. Han upplyser vidareatt utredningen (Fö 1984:2) om personal- och ekonomiadministrationen (jfr FöU1983/84:20 s. 24 och FöU 1984/85:2 s. 4) beräknas slutföra sitt arbete under är1985. t//5/co//e/har inte något att invända mot vad föredragandestatsrådet har anfört beträffande personalfrågor. Ifrågavarande konferens ägderum . Utskottet vill i detta sammanhangbehandla motionerna 1702 (fp) och 2425 (m) som båda rör personalfrågor. I motion 1702 hävdar motionärerna all förbandschefen börbemyndigas besluta avkorta reservbefälens tjänstgöringsskyldig-h et . Att besluta om övriga avkortningar av sådan tjänstgöringsskyldighetbör enligt motionärerna ankomma på överbefälhavaren. I 48 § reservbefälsförordningen (1972:464) förförsvarsmakten föreskrivs att överbefälhavaren eller, enligt hans bestämmande,en försvarsgrenschef eller en chef för,reserv får, om det påkallas av utbildningsskäleller annan anledning, avkorta tjänstgöringsperiod med . Överbefälhavaren stöder motionen medan Sverigesreservofficersför-bund (SROF), som har yttrat sig i ärendet, anser allnuvarande ordning bör bestå..Den garanterar anser SROFatt bedömningen av frågorom eventuell avkortning av tjänstgöringsskyldigheten blir likartad inom heladen berörda försvarsgrenen. Utskottei har inhämtat att gällande föreskrifter germöjlighet till en decentralisering av beslutanderätten i större utsträckning änvad som enligt uppgift i motionen tillämpas. a. lyder vissa reserver underregementschef eller personalkårchef. De kan därmed bemyndigas besluta omavkortning av reservbefälens tjänstgöringsskyldighet enligt 48 § reservbefälsförordningen.Det ankommer på regeringen att besluta om ändring av ifrågavarandeföreskrifter. Båda yrkandena i motion 1702 bör avslås. 1 motion 2425 (m) föreslår motionären förbättradtjänsteställning för vissa äldre icke aktiva fanjunkare ett krav somutskottet har behandlat (FöU 1979/80:8). Övrig personal bör enligtmotionären fä en tjänsteställning som motsvarar den kompetens den har förvärvatgenom frivillig eller annan kompletterande utbildning. 1 motionen yrkas ocksåatt gör uttalanden om den vägledande betydelsen förtjänsteställningssystemet av principen "samma befälsnivå sammatjänsteställning/grad". FÖU1984/85:9 41 ochOfjicerarnas riksförbund har yttrat sig över motionen. av förbundenstöder motionärens förslag. Inte heller överbefälhavaren anser att det f. n.föreligger något behov av att ändra gällande regler förtjänsteställningsbefordran av reservofficerare och värnpliktiga officerare. Utskottet konstaterade i sitt betänkande FöU 1979/80:8 attden vägledande principen för den tjänsteställningsreform som genomfördes år1972 var att åstadkomma ett logiskt samband mellan uppgifter i krigsorganisationenoch tjänsteställning. Tillämpningen av denna princip kom, anförde utskottet,alt höja det aktiva befälets tjänsteställning i förhållande till del ickeaktiva befälet. Detta medförde, konstaterade utskottet vidare, mångaövergångsproblem, bl. a. försämrad tjänsteställning för icke aktiva fanjunkare.Utskottet uttalade förståelse för att dessa befäl kan känna sig mindre väl tillfreds med sin tjänsteställning enligt principerna i nuvarande system men kundeinte tillstyrka de förslag till ändringar i det militäratjänsteställ-ningssyslemet som dä var aktuella. Utskottet hänvisade till sitttidigare uttalande (FöU 1977/78:10 s. 9) att arbetet med övergångsfrågor igränsfall borde präglas av en generös inställning. Utskottet finner med hänvisning till sina tidigareuttalanden i frågan inte anledning föreslå bifall till del här behandladeyrkandet om icke aktiva fanjunkares tjänsteställning. Inte heller beträffandeövriga i motion 2425 aktualiserade frågor finner utskottet anledning tillriksdagsuttalanden av det slag motionären föreslår. Vad motionen åsyftar ärtill sin huvuddel tillgodosett inom ramen för den gällande befälsordningen.Motion 2425 bör inte bifallas. Det bör i sammanhanget påpekas att befälsbehovsulredningeni sitt avgivna betänkande Försvarsmaktens befälsbehov (Ds Fö 1985:3)bl. a. har granskat och övervägt nuvarande och framtida krav på utbildning ochkvalitet hos militära chefer och fackmän i krigs- och fredsorganisationen.Därvid har också förutsättningarna för en ökad användning i krigsorganisationenav personal i reserv och värnpliktigt befäl förts in i bilden.Befälsbehovsutredningens belänkande remissbehandlas . Vid behandlingen ibudgetpropositionen (s. 49) av de frivilliga försvarsorganisationernaunderstryker försvarsministern vikten av att dessas verksamhet understöds ochuppmuntras. Detta gäller, framhåller han, främst organisationer som rekryteraroch utbildar personal för placering i totalförsvarets krigsorganisation. Fö 1982:08) som utreder förmåner m. m. vidfrivillig verksamhet beräknas ha slutfört sitt arbete . Utskottei, som i olika sammanhang understrukit defrivilliga försvarsorganisationernas stora betydelse för totalförsvaret, harinte något att invända mot vad försvarsministern har anfört om frivilligaförsvarsorganisationer. FöU1984/85:9 42 Utskottet övergår till att behandlamotionerna 317, 1267 och 1706 som alla har anknytning till de frivilligaförsvarsorganisationernas verksamhet. I motion 317 (c) framhålls den starka försvarsviljan ivårt land. Motionärerna finner emellertid att denna tas till vara alltfördåligt. En förutsättning för ökade frivilliginsatser är enligt deras meningatt medborgarna även om de inte är statsanställda får rätt all vara lediga förinsatser i frivilliga försvarsorganisationer. De anser att skallbegära förslag om en lagstadgad sådan rättighet. Motion 1267 (s) behandlar en ersättningsfråga i sambandmed frivilligverksamhet. Motionären erinrar om att deltagande i utbildninginom civilförsvaret ger rätt till ersättning motsvarande sjukpenning medannågon motsvarande förmän inte utgår om man är med på kurser som anordnas inomhemvärnet. Enligt motionären bör det tillämpas lika ersättning för hemvärns-och civilförsvarskurser. Utskottet påminner om all grunderna för nuvarande förmånertill frivilligpersonal m.-fi. fastställdes av (prop.1876/77:49, FöU 8, rskr. Detta beslut innebar förutom generellaförbättringar av förmånerna en vidareutveckling av förmånssystemet motlikformighet och administrativa förenklingar. Beslutet grundades på förslag(SOU 1975:73) av den tillkallade utredningen rörande systemet förförmåner åt värnpliktiga m. fi. Som framgått av det föregående serfrivilligförmånskommittén över förmåner m. m. vid frivilligförsvarsverksamhet. Kommittén kommer inom ramen för sitt uppdrag att behandlafrågor av det slag som tas upp i motionerna 317 och 1267. 1 avvaktan päresultatet av del pågående utredningsarbetet bör inte göra någrauttalanden om förmåner vid frivillig försvarsverksamhet. Motionerna bör därförinte bifallas. Motion 1706 (m) tar upp den av utskottet tidigarebehandlade frågan (FöU 1982/83:9 s. 46 47) om frivilligorganisationernas tjänstebrevsrätt.Motionären anser att de frivilliga försvarsorganisationerna bör återfåtjänstebrevsrätlen, som upphörde för dem den (prop. 1980/ 81:20,, rskr. Han pekar pä alt sedermera haråterfått tjänstebrevsrätlen. Utskottet har tidigare förklarat sig inte vara berett atttillstyrka att frivilligorganisationerna skall återfå tjänslebrevsrälten (FöU1982/83:9 s. 47). Utskottet har förordat att man på annat sätt stöder denfrivilliga försvarsverksamheten. Enligt utskottets förslag i samma betänkandefördes anslaget Frivilliga försvarsorganisationer för /84 uppmed ett belopp som översteg regeringens förslag med 5 milj. kr. Även frågan omtjänstebrevsrätlen för de frivilliga försvarsorganisationerna kommer attberöras i frivilligförmånskommitléns arbete. Motion 1706 bör inte bifallas.Till frågan om medel för den frivilliga försvarsverksamheten /86återkommer utskottet i det följande. FöU1984/85:9 43 Försvarsministern redovisar ibudgetpropositionen (s. 50 52) utvecklingen av informationssystem inomförsvarsmakten. Som upplystes för redan i 1984 årsbudgetproposition beslutade regeringen att försvaretsrationaliseringsinstituts rapport 90 skall vara grund för utvecklingenav nya informationssystem och modernisering av äldre system inom försvarsmakten(jfr FöU 1983/ 84:15). 1 budgetpropositionen uppges att överbefälhavaren motbakgrund av nyssnämnda beslut gett ut anvisningar för den tekniska inriktningenav ADB-verksamheten. I programplanen för perioden /86 1989/90 har hanangivit alt den nya informationssystems- och datordriftsslrukturen skall varaväl etablerad . Utvecklingen inom informationsområdet innehållerenligt överbefälhavaren betydande svårigheter. Han redovisar vilka åtgärdersom övervägs för att förbättra försvarsmaktens ADB-verksamhet. För budgetåret1985/86 har enligt överbefälhavarens redovisning planerats utveckling avADB-system till en beräknad kostnad av ca 77 milj. kr. Årskostnaden för driftoch underhåll av sådana system har bedömts uppgå till 43 milj. kr. medankostnaderna för olika investeringar enligt överbefälhavarens beräkningaruppgår till 226 milj. kr. under /86. I samband med behandlingen i budgetpropositionen (s. 50 51) av utvecklingen av informationssystem redovisar försvarsministern olikauppdrag som överbefälhavaren har fält av regeringen rörande försvarsmaktensADB-verksamhet. a. skall han komma med förslag om hur ADB-verksamhetensledning och stöd skall organiseras inom det militära försvaret. Försvarsministern uppger att ett förslag i ämnetberäknas kunna föreläggas i anslutning till 1986 årsbudgetproposition. Utskottet underströk redan vid behandlingen av motsvaranderedovisning budgetproposition (FöU 1983/84:15 s. 13) att frågor somhänger samman med informationssystemen är viktiga. Den nödvändiga anpassningenav verksamheten inom försvarsmakten till den snabba utvecklingen inom dettaområde framhölls också i sammanhanget. Dessa konstateranden är enligtutskottets mening lika aktuella . Utskottet anser därför att de åtgärdersom har vidtagits och planeras för att bringa försvarsmaktensinformationssystem i takt med utvecklingen är vikliga och angelägna. Utskottethar ingenting att invända mot vad försvarsministern har anfört om utvecklingenav informationssystem. Utskottets hemställan Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet I. beträffande försvarsbeslutalt avslår motion 1984/85:1711, yrkande 1, FÖU 1984/85:9 44 2. beträffande säkerheten iplaneringen att med anled- Res. 3 (m, c) ning av propositionen och motion 1984/85:1711, yrkande 2, ' samt medavslag pä motion 1984/85:594, yrkande 2, lämnar utan erinran vad föredragandestatsrådet har anfört, 3. beträffandekrigsorganisationens utveckling m. m. a. attriksdagen avslår motion 1984/85:984, yrkande 3 om an skaffning av stridsvagnar, b. attriksdagen avslår motion 1984/85:594, yrkande 11 om Res. 4 (m) luftförsvaret, c. attriksdagen avslår motion 1984/85:2428 om försvaret av , d. attriksdagen avslår motion 1984/85:1704 om försvaret av övre och av , e. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:497, 1984/85:1703 och 1984/85:2427 om försvarsberedskapen på , f. attriksdagen avslår motion 1984/85:466 om skyddsområdena i Blekinges kustland och skärgård, g. attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande statsrå det har anfört, a. attriksdagen avslår motion 1984/85:345 om redovisningen av konsultkostnader, b. attriksdagen avslår motion 1984/85:1701 om lillgodoräk- Res. 5 (fp) nande av medel vid viss försäljning, c. attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande statsrå det har anfört, 5. beträffandefred.sorganisaiionens utveckling m. m. a. altriksdagen avslår motion 1984/85:1711, yrkande 3 om fortsatta rationaliseringar i försvarsmaktens fredsorganisation, b. attriksdagen avslår motion 1984/85:983 om löneförmåner till försvarsmaktens piloter, c. allriksdagen avslår motionerna 1984/85:1063 och 1984/ 85:2557 om samordnad militär och civil helikopterutbildning på högskolenivå, d. attriksdagen avslår motion 1984/85:1266 om samordnad civil och militär helikopterutbildning på /, e. attriksdagen avslår motion 1984/85:847 om upprustning av Rommehedslägret, f. attriksdagen avslår motion 1984/85:1161 om bebyggelsen vid Revingehed, g. attriksdagen avslår motion 1984/85:1264 om resursbehovet vid specialtruppslagens regementsledningar, h. attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört iproposition 1984/85:100, FöU1984/85:9 45 i. alt lämnar utan erinran vad föredragandestatsrådet har anfört i skrivelse 1984/85:148, a. attriksdagen avslår motion 1984/85:1702 om beslut rörande Res. 6 (fp) avkortning av reservbefälens tjänstgöringsskyldighet, b. allriksdagen avslår motion 1984/85:2425 om tjänsteställning enligt den nya befälsordningen, c. altriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande statsrå det har anfört, 7. beträffandefrivillig försvarsverksamhel a. attriksdagen avslår motion 1984/85:317 om ledighet för in satser i frivilligorganisationer, b. attriksdagen avslår motion 1984/85:1267 om likvärdig er sättning vid hemvärns- och civilförsvarskurser, c. altriksdagen avslår motion 1984/85:1706 om tjänstebrevsrät len för de frivilliga försvarsorganisationerna, d. attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande statsrå det har anfört om frivilliga försvarsorganisationer, 8. att riksdagenbeträffande utveckling av informationssystem läm nar ulan erinran vad föredragande statsrådet har anfört. Regeringen har i budgetpropositionen(s. 52 56) berett tillfälle all ta del av vad föredragandestatsrådet har anfört om ubåtsskydd. Försvarsministern inleder med attslå fast att det oberoende av bakomliggande motiv aldrig kan accepteras attfrämmande stridskrafter uppträder på svenskt territorium i strid med våralillträdesbeslämmelser. Regeringen kommer inte alt tveka att med alla medelsom står till buds ingripa mot den eller dem som kan komma alt kränka svensktterritorium. Enligt försvarsministerns mening är det viktigt att detsnabbi vidtas åtgärder för att förbättra ubåtsskyddet. Han finner det intemöjligt att nu binda sig för en långsiktig avvägning mellan ubåtsskydd ochandra funktioner inom försvaret. Beträffande en plan från överbefälhavaren förubåtsskyddets inriktning tar försvarsministern upp bl. a: o förmågan tillspaning och övervakning orevidering av överbefälhavarens plan i takt med ökade kunskaper o forskningkring nya upptäcktsmeloder och vapen o utbildningssystemet inom marinen opersonal- och värnpliktsramarna för marinen o ledningen avubåtsskyddsverksamheten. FÖU1984/85:9 46 1984/85:594 av m. fi. (m) såvitt gälleryrkandena 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om snabbtöverförande av helikoptrar för ubätsjakls-uppgifter till marinen, 9. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omtidigarelagd beställning av fyra kustkorvetter, 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om marinens personalramar. 1984/85:984 av m. fi. (vpk) såvitt gälleryrkandena 7. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till att öka civila, statliga myndighetersresurser i de svenska skärgårdarna i enlighet med vad som anförs i motionen, 8. att riksdagenhos regeringen begär en grundlig redogörelse för orsakerna till att densvenska ledningen inte följt utvecklingen inom undervattenstekniken ochhaft en så dålig beredskap som manifesterades vid U 137:s grundstötning. 1984/85:1700 av ()vari yrkas att beslutaratt marinens värnpliktsram tills vidare kanutökas så att ubåtsskyddsverksamheten kan genomföras på lämpligaste sätt. Utskottet delar regeringensuppfattning att kränkningar av svenskt territorium aldrig kan accepteras.Respekten för vår säkerhetspolitiska linje kräver att vi redan i fredstidingriper med största fasthet mot sådana kränkningar. Partimotion 984 (vpk) innehåller två yrkanden medanknytning till ubåtsskyddet. Motionärerna anser att det behövs fier bofastaoch yrkesverksamma människor i våra skärgårdar. Återbemanning av fyrplatsersamt ökade resurser till och loisväsendet skulle enligt derasmening få en direkt positiv effekt för vår försvarsförmåga men också i övrigtvara till stor nytta. Motionärerna riktar också förebråelser mot marinledningenoch vill all skall begära en grundlig redogörelse av regeringen medanledning av den främmande undervattensverksamheten. Frågor med anknytning till vår fredstida förmåga attövervaka landets kust- och havsområden behandlade utskottet ingående i sambandmed försvarsbeslut (FöU 1981/82:18 s. 39-42). På förslag av utskottetuttalade sig för ett ökat samutnyttjande av civila och militäraresurser (rskr. FöU1984/85:9 47 Utskottet anser alt samhälletscivila planering för skärgårdsområdena bör uppmärksamma försvarsaspekter. Deallmänna kraven på samhällsplaneringen från försvarssynpunkt har nyligenutretts (Ds Fö 1984:4). Utredningsresultaten bearbetas nu och frågan anmäls iproposition 1984/ 85:160 (s. 5). bör inte besluta enligt yrkande 7 imotion 984. När det gäller yrkande 8 i samma motion kan konstaterasatt försvarsbeslut prioriterade ned ubålsskyddel. Enligt proposition1972:75 (s. 114) borde uppgiften att upptäcka och bekämpa ubåtar tillgodoses avhelikoptrar som är utrustade för ubälsjakl i samverkan med fartyg medytattackuppgifter. Vid försvarsbeslutet konstaterades att befintligafregatter skulle utgå ut organisationen under den påföljande femårsperioden.De första besluten om vissa förstärkningar av ubåtsjaktresurserna fattadesefter den s. k. Utö-incidenien . Därefter har ubätsskyddetuppmärksammats allt mer. beslutade om inriktning fördelta. Ubåtsskyddet behandlades av senast (FöU1983/84:20). En samlad plan för ubåtsskyddels fortsatta uppbyggnad redovisas nui budgetpropositionen. Statsmakternas bedömning under 1970-talel av det fredstidaubåtshotet har fått återverkningar bl. a. beträffande utbildning,forskningsinsatser och industrikompeiens. Nya bedömningar leder inte omedelbarttill avsevärt ändrad förmåga. Utskottet anser all motion 984 (vpk) bör avslåsi denna del. Partimotion 594 (m) tar upp fiera frågor om ubåtsskydd. Engäller den beslutade överföringen av fyra tunga helikoptrar från fiygvapnettill marinen. Motionärerna anser all detta bör ske så snart det är teknisktmöjligt. Vidare förordar de all den avsedda beställningen av fyra kustkorvetterskall ske snabbare än som kan utläsas av budgetpropositionen. Beslut har fattats om modifiering av tre helikoptrar imarinen och fyra helikoptrar i fiygvapnet till samma standard som på marinenshelikoptrar av typ 4 C för ubälsjakl. Ombyggnaden beräknas vara klar den 1 juli1985 för marinens helikoptrar och den för fiygvapnets helikoptrar.Överföringen av helikoptrar frän fiygvapnet till marinen har planerats ske medtvå helikoptrar 1987 och två 1989, i takt med att färdigutbildade besättningartillförs organisationen. Enligt uppgift från överbefälhavaren skulle entidigarelagd överföring endast marginellt påverka utbildnings-takten för nyaubåtsjaklbesätlningar. Motion 594 bör därför inte bifallas i denna del. Kustkorvellerna blir ett betydelsefullt tillskott tillvärt ubåtsskydd. En korvett levereras till marinen och enunder . Enligt överbefälhavarens ubåtsskyddsplantidigareläggs den planerade anskaffningen av ytterligare fyra enheter.Regeringen har den beslutat om projektering av dessa. Framställningom anskaffning beräknas inkomma till regeringen under 1985.Beställningsbemyndi-gande har beräknats för denna anskaffning, som därför intebehöver bli FöU1984/85:9 48 beroende av riksdagsbeslut . Utskottet anserinte att motion 594 bör bifallas i denna del. Överbefälhavaren har i sin plan för ubåtsskyddetkonstaterat att gällande personal- och värnpliktsramar för marinen inte ärdimensionerade för den utökade freds- och krigsorganisatoriska verksamhet som ubåtsskyddetinnebär. Överbefälhavaren föreslår att behovet av personal tillgodoses genomall personalramen successivt fram till /92 utökas med 125personår. Försvarsministern förklarar sig inte beredd att ta ställning tillden utökning av antalet yrkesofficerare inom marinen som framgår avöverbefälhavarens planering. Detta betecknas i motion 594 (m) som mycketotillfredsställande. Motionärerna anser all överbefälhavarens förslag börbifallas. 1 budgetpropositionen (s. 55) ullalar försvarsministern bl. a; attbefälsbehovsutredningens förslag (Ds Fö 1985:3) måste beaktas när det gälleralt ta ställning till överbefälhavarens förslag; Utskottet bedömer att dennafråga kräver ytterligare beredning. Den torde kunna anmälas i nästa års budgetproposition.Motionsyrkandet bör inte bifallas. 1 motion 1700 (fp) hävdas att marinens värnpliktsram börutökas med hänsyn till ubätsskyddsverksamheten. Motionärerna hänvisar till attregeringen av värnpliktssociala skäl och arbetsmarknadsskäl förordar en utökningav grundutbildningskoniingenten i armén. Något hinder för motsvarande utökninginom marinen kan således inte föreligga, uttalar de. I denna fråga konstaterarutskottet att regeringens direktiv för överbefälhavarens fortsattaplanering anger alt de ökade behoven av värnpliktiga för ubåtsskydd inommarinen skall tillgodoses. Motionen bör därför inte bifallas. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenavslår motion 1984/85:594, yrkande 8 om överfö- Res. 7 (m, c, fp) ring avhelikoptrar, 2. att riksdagenavslår motion 1984/85:594, yrkande 9 om beställ- Res. 8 (m, c) ning avkustkorvetter, 3. all riksdagenavslår motion 1984/85:594, yrkande 10 om . 8 ( m, c) nenspersonalbehov, 4. att riksdagenavslår motion 1984/85:984, yrkande 7 om de svenska skärgårdarna, 5. att riksdagenavslår motion 1984/85:984, yrkande 8 om undervattenstekniken, 6. att riksdagenavslår motion 1984/85:1700 om marinens behov av värnpliktiga,' 7. att riksdagenlämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört om ubåtsskydd. Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 57 59) berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om . FöU1984/85:9 49 Beträffande de ekonomiskaförutsättningarna för påminner försvarsministern om attplaneringsramen fram är i prisläget februari1981. Projektet följer samma regler för priskompensation som all annan materielinom försvarsmakten. Överbefälhavaren har i en rapport till regeringen om lägetinom angetl kostnader för projektet som beräknas uppgå till 37,3miljarder kronor i prisläget . Dessa kostnader utgår från enplaneringsram för projektet som i prisläget är 800 milj. kr.större än den ram som har fastställt.