bet · G801JuU27 · 1984-12-31 00:00:00 — 1979/80:80 s. 48). Inom upprättades enpromemoria i ämnet. I den föreslogs att den enskilde skulle ha rätt att ta delav sådana uppgifter om sig själv i polisregister och kriminalregister som hållshemliga av hänsyn till den enskildes egna intressen. Enligt promemorian skulleden enskilde inte få tillgång till något registerutdrag ulan han skulle varahänvisad till all ta del av uppgifterna på en polisstation. Bakom dennaståndpunkt låg farhågor för att en möjlighet att få registerutdrag skulleutnyttjas av arbetsgivare. Departementschefen redovisade detta förslag i enproposition. Han anförde att åtskilliga skäl finns för att den registrerade gesrätt alt ta del av registeruppgifter om sig själv när allmänna intressen inteär berörda. Han nämnde bestämmelserna i sekretesslagen om den enskildes rättatt förfoga över sekretess som gäller i hans intresse och bestämmelserna idatalagen om rätt att få underrättelse om innehållet i personuppgift som ingåri personregister och uttalade att grundsatserna bakom dessa bestämmelserotvivelaktigt gjorde sig gällande i fråga om kriminal- och polisregistren. Hanansåg dock att frågan krävde ytterligare utredning och han var därför inteberedd att då lägga fram något förslag men avsåg att återkomma i frågan (prop.1980/81:18 s. 18 f). Frågan aktualiserades också i två motioner som väcktes medanledning av proposifionen. , som beredde ärendet, anslötsig lill uppfattningen att den enskilde i princip bör ha rätt att få uppgifterom sig själv ur bl. a. polisregister. ansåg dock att ettförslag i ämnet borde remissbehandlas innan det förelades , ochmotionerna avslogs (KU 1980/81:4, rskr. aktualiserades frågan på nytt.Justitieministern uttalade då i kammaren, med anledning av en fråga, att ämnetkommer att behandlas i det JuU1984/85:27 11 förslag fill brottsregisterlag som förbereds inomjustitiedepartementet (protokoll 1984/85:14 s. 54 f). Inom jusfifiedepartementet pågårarbete som gäller polisregisterlagslift-ningen. upprättades inom ytterligareen promemoria som gäller frågan om de registrerades rätt till insyn ikriminal- och poHsregistren (Ds Ju 1981:6). Även i denna föreslås att enskildskall ha rätt att få del av sådana uppgifter som är hemliga uteslutande avhänsyn till honom själv. Till skillnad från den promemoria i frågan somupprättades föreslås i 1981 årspromemoria att den registrerade skall kunna få utdrag ur registret. Ett förslag till brottsregisterlag avlämnades avsamarbeisorganet (Ju 1968:59) för rättsväsendets informafionssystem ().Förslaget innebär att den lagen skall ersätta bl. a. polisregisterlagen. Dessa två förslag övervägs inomjustitiedepartementet. Avsikten är att upprätta en ny promemoria i ämnet ochatt remissbehandla den. Utskottet vill först slå fast attenskilda som har registrerats i polisens register i princip bör få tillgångfill registeruppgifter som är sekretessbelagda enbart av hänsyn fill deregistrerade själva. Denna uppfattning har också konstitufionsutskottet ochchefen för gett uttryck för. Av vad som harsagts framgår att det är förknippat med åtskilliga prakfiska problem att införaen sådan ordning. Frågan har varit aktuell inom under enlång följd av år, och utskottet anser sig- med hänsyn till frågans principiellavikt - kunna utgå från all så snart det är möjligt får fillfälle attta ställning till ett förslag i ämnet. Med hänsyn till att spörsmålen i de båda här aktuellamotionerna berörs av det utredningsarbete som pågår anser utskottet att detinte finns skäl för att ta några sådana initiativ som motionärernabegär. Utskottet avstyrker bifall till mofionerna. attriksdagen avslår motion 1983/84:2178 och motion 1984/85:693. JuU 1984/85:27 12 Närvarande:Lisa (), i (s), (),(), (), (), (), i (fp), (), (),(), (), (m), () och (). i (fp) anför; Redani samband med tillkomsten av sekretesslagen började maninom överväga om inte den enskilde borde ha rätt att ta delav sådana uppgifter i polisens person- och belastningsregister som hållshemliga enbart av hänsyn fill honom själv. Härefter har förslag om detta lagtsfram i två departementspromemorior. Åtminstone hardepartementschefen uttalat sig i samma riktning. Och sedanuttalade konstitufionsutskottet - i ett enhälligt betänkande som riksdagenställde sig bakom - att den enskilde i princip bör ha rätt att få uppgifter omsig själv ur bl. a. polisregister. Trots detta har vi fortfarande kvarsekretessen. Attdet finns en del praktiska problem som måste lösas är självklart. Men likasjälvklart är att de inte kan vara så stora att reformen måste fördröjas årefter år, särskilt som den är av stor principiell vikt. I detta avseende villjag framhålla att begränsningar i offentlighetsprincipen endast får göras omdet är påkallat av vissa intressen som anges i TF. Det formella grundlagsstödetför att begränsa den enskildes insyn i polisens person- och belastningsregisterär kravet att en sådan begränsning får ske bara om den är påkallad med hänsyntill skyddet för enskildas personliga förhållanden. För den som vill veta t.ex. om polisen i sitt register har antecknat att han har dömts för ett visstbrott måste det framstå som mycket egendomligt att han inte kan få göra det.Och som ännu egendomligare måste det framstå när han får veta bakgrunden - atten av våra grundlagar velat skydda honom från uppgifter om vad han gjort. mlnab/gotab 1985 82376