bet · G801TU26 · 1984-12-31 00:00:00 — Slutligen redovisas i avsnitt 10 ihuvuddrag vad föredragande departementschefen anfört om regionalflyget iproposition 1984/85:100 bil. 8 under rubriken rörande regelbundentrafik med mindre flygplan -sekundärtrafik - samt behandlas motionsförslag medanknytning härtill. I motion 1984/85:2177 (m) framhållsbl. a. att behoven av en starkare marknadsinriktning hos luftfartsverket ochstörre självständighet för flygplatserna samt en markering av uppdelningen avorganisationen på rörelseenheter och myndighetsenheter bättre och snabbareskulle tillgodoses genom att de statliga flygplatserna ombildas till aktiebolagoch genom ett fullständigt avskiljande av luftfartsverkets myndighetsfunktionfrån den rörelsedrivande funkfionen än genom den beslutadenya organisationen för verket. Motionärerna begär i här aktuella delar avmotionen dels förslag till akfiebolagsbildning av de stathga flygplatserna(yrkande 1), dels utredning i syfte att åstadkomma ett fullständigt avskiljandeav myndighetsfunktionen i luftfartsverket från den rörelsedrivande delen(yrkande 2). Genom den nya organisationen avluftfartsverket skapas, som redan nämnts, en klarare avgränsning mellan verketsmyndighetsfunkfioner och rörelsedrivande funktioner. Luftfartsverketsmyndighetsfunktioner omfattar i huvudsak två ärendegrupper, nämligen delsmyndighetsfrågor av trafikal karaktär, dvs. i huvudsak frågor omtransportreglering, tranportför-sörjning och transportplanering, delsflygsäkerhetsfrågor. För myndighetsfunktionerna finns luftfartsverketstransport- och planeringsavdelning samt luftfartsinspektionen. Derörelsedrivande enheterna omfattar flygplatserna och flygstationerna,trafikavdelningen och till denna hörande organ för flygtrafikledning samt dentekniska avdelningen som betjänar flygplatserna och flygtrafiktjänsten. (K1978:07) - vars förslag i betänkande (1981:12) Inrikesflyget under 1980-taletlåg till grund för förslagen i proposifion 1981/82:98 om vissaluftfartspolitiska frågor - lät undersöka några alternativa företagsformer, bl.a. ett bolagsalternativ, för huvudmannaskap, drift och förvaltning avflygplatserna. Utredningen fann emellertid att luftfartsverket inom ramen föraffärsverksformen hade goda förutsättningar att uppfylla kraven på den framtidaflygplatsorganisafionen och borde kunna förverkliga dem på snabbaste sätt.Denna bedömning utgick från att verket vidtog lämpliga åtgärder för attförbättra effekfiviteten. Detta hindrade dock enligt utredningen inte attfortsatt uppmärksamhet borde ägnas organisationsformen för drift ochförvaltning av flygplatserna. Föredragande departementschefen anslöt sig iovannämnda proposifion fill TU1984/85:26 13 slutsatsen att luftfartsverket hade goda förutsättningaratt uppfylla kraven på den framtida flygplatsorganisationen. Den nya organisation av luftfartsverket som håller på attgenomföras -bl. a. med flygplatserna som självständiga resultatenheter med ettutvidgat linjeansvar direkt under verkschefen - syftar till att ökamarknadsinriktningen och resursutnyttjandet. Den övergång till målstyrning av luftfartsverket somföreslås i den här aktuella propositionen 1984/85:139 syftar, som redan nämnts,till att stärka marknadsinriktningen och resursutnyttjandet i verksamheten. Mot bakgrund av de förändringar av luftfartsverketsorganisation m. m. med inriktning mot marknaden som sålunda genomförs ochförestår finns det enligt utskottets mening inte anledning att nu överväga ettbolagsalternativ för drift öch förvaltning av flygplatserna. Enligt utskottets mening måste det vara till fördel förluftfarten att myndighetsfunktionerna på luftfartsområdet samt flygplats- ochflygtrafikledningsorganisationerna m. m. hålls samman i ett verk. Utskottetkan därför inte tillstyrka en utredning som syftar till ett avskiljande avmyndighetsfunktionerna i luftfartsverket från den rörelsedrivande delen. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet såledesmofion 1984/ 85:2177 (m) yrkandena 1 och 2. Utskottet ansluter sig härmed fillden ställning utskottet tagit i de av godkända betänkandena TU1983/84:20 (s. 10) och /85:7 (s. 5 och 6) fill likartade mofionsyrkanden. I proposition 1947:194 angåendeändrad redovisning av luftfartsfonden m. m. använde föredragande departementschefenefter samråd med dåvarande luftfartsstyrelsens chef den sammanfattandebenämningen "luftfartsverket" för den dåvarande luftfartsstyrelsenoch den dåvarande flygplatsorganisationen, varigenom benämningen"luftfartsverket" infördes. Inom luftfartsverket bereds en fråga omframställning till regeringen om att benämningen "luftfartsverket"skall ändras fill benämningen "flygverket". I mofion 1984/85:1386 (c) yrkande 6begärs att som sin mening skall ge regeringen till känna attluftfartsverket inte bör utnyttja driftmedel för någon namnändring.Mofionärerna anser att det är helt omotiverat att till höga kostnader ändrabenämningen på luftfartsverket. Benämningen"luftfartsverket" finns bl. a. i luftfartslagen och i ett förslagtill lag om ändring i luftfartslagen som har aviserats. Ändring av benämningen"luftfartsverket" förutsätter därför att ett förslag avluftfartsverket i frågan leder till att regeringen föreslår en lagändring. Någon anledning för utskottet att med anledning avmotionsyrkandet nu TU1984/85:26 14 föreslå någon åtgärd av i benämningsfrågan finnsenligt utskottets mening inte. Motionsyrkandet bör därför inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Utskottet vill emellertid uttala att det för sin del inteser någon anledning till att benämningen för luftfartsverket ändras. Motionsförslag om luftfartsverkets taxor Avgifter för efterbesiktning av luftfartyg Luftfartyg skall undergå besiktningdels till utrönande av dess luftvärdighet innan det tas i bruk(grundbesiktning), dels därefter för kontroll av att luftvärdigheten bibehålls(efterbesiktning och extra besiktning). Luftvärdighetsbevis utfärdas ellerförnyas i sänder. Minimiavgiften för besiktning är . och avser då ett motordrivet luftfartyg med högsta tillåtna flygvikt av600 kg. I mofion 1984/85:2786 (m) påpekas -med hänvisning till förhållandena beträffande ett lätt fyrsitsigt flygplan -att efterbesiktning sker på grundval av intyg av flygmekaniker eller iförekommande fall genom stickprovskontroll. Motionären anser att avgiften förefterbesiktning, när sådan sker på grundval av ett intyg av en flygmekaniker,inte står i rimlig proporfion till kostnaden för granskningen av intyget hosluftfartsverket. Mofionären begär därför en översyn av de nuvarandeavgiftsbestämmelserna för besiktning av luftfartyg. Mot samma bakgrund begärs i mofion 1984/85:2177 (m)yrkande 6 att avgiften för besiktning av privatflygplan skall vara relateradfill den verkHga kostnaden för besiktningen och inte en inkomstkälla förluftfartsverket till täckande av andra kostnader. Kostnaderna för s. k. externtriktade tjänster inom flygsäkerhetstjänsten -fill vilka bl. a. besiktning avluftfartyg hör- täcks enligt en publicerad rapport från ettutredningsarbete inom luftfartsverket till ca två tredjedelar avflygsäkerhetstjänstens taxa. Kostnadstäckningen för olika tjänster äremellertid ojämn. Kravet på kostnadstäckning inom flygsäkerhetstjänsten harenligt rapporten tolkats så att täckning skall uppnås för tjänsternasammantagna, vilket kan innebära att över- eller undertäckning kan accepterasför olika typer av tjänster. Enligt det aviserade förslaget till ändring iluftfartslagstiftningen kan det förväntas att luftvärdighetsbevis kan komma attfå utfärdas fills vidare och inte som endast . Ensådan ändring av giltighetstiden för luftvärdighetsbevisen torde kunna ledatill att syftet med mofions-förslagen blir fillgodosett. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna1984/85:2177 (m) yrkande 6 och 1984/85:2786 (m). TU1984/85:26 15 A vgifter för flygverksamheten I motion 1984/85:2727 (m) anförsbl. a. att flygverksamheten är förknippad med höga avgifter och att problemetför svenskt vidkommande är att avgifterna här är betydligt högre än i flertaletandra länder. Om man utgår från siffran 100 för , ligger enligtmotionärerna genomsnittet för övriga på siffran 75. Detta drabbar,framhålls det, givetvis samtliga flygplatser i men främst dem som leveri konkurrens med utländska, varvid enligt motionärernakanske är den som har den allra mest utsatta positionen. En rimlig åtgärd borderimligtvis, framhålls det vidare, vara att se till att man i får sådanaflygavgifter att det finns möjlighet att konkurrera med utlandet. I yrkande 3 imotionen begärs att som sin mening skall ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående flygavgifter. Som nämnts i det föregående harluftfartsverket att driva sin verksamhet så att full kostnadstäckning erhållsoch att ett överskott uppnås som motsvarar räntekravet på det av staten ochberörda kommuner tillskjutna kapitalet. Avgifterna för flygverksamheten ärbestämda med utgångspunkt i detta krav. Vad beträffar den andel som luftfartsverkets avgifterrepresenterar i det totala flygbiljettpriset bör nämnas att enligt en år 1980framlagd rapport från ett utredningsarbete inom luftfartsverket beräknades pågrundval av pris- och taxenivå avgifterna till luftfartsverket förhuvuddelen av trafiken motsvara av det totala biljettpriset.Även om luftfartsverkets taxor - och flygföretagens biljettpriser - har höjtsefter , torde någon större förskjutning i nämnda relationer inte ha ägtrum. Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berettföreslå någon åtgärd med anledning av motion 1984/85:2727 (m) i häraktuell del. Motionen avstyrks därför i denna del (yrkande 3). Motionsförslag om vissa utbyggnader m. m. En andra bana för tung trafik på flygplats Huvudbanan på Malmö-Sturupsflygplats (i det följande kallad ) är och samtanlagd i ungefär nord-sydlig riktning. Söder om huvudbanan finns en tvärbanaför det mera sidvindskänsliga allmän- och taxiflyget, vilken är och23 m bred. I här aktuell del av motion1984/85:2702 (s) begärs att frågan om en tvärbana på för tung trafikaktualiseras för att trafiken skall kunna fortgå på flygplatsen vid fillfällendå vindriktningen är ogynnsam för trafik på huvudbanan. utredde år 1980frågan om behov av och läge för en andra bana på för tung trafik. Verketkom fill slutsatsen att befintliga TU1984/85:26 16 anläggningar täcker behovet av bankapacitet för lång tidframåt. Endast om vissa osannolika utvecklingsalternativ kombinerades skullekapacitetsbrist kunna uppstå . Verket konstateradeemellertid att trafiken på emellanåt har inställts till följd av alltförhård sidvind på huvudbanan. Till följd av den goda förmågan hos flygplan avtypen DC 9 att tåla sidvind hade dock inrikestrafiken kunnat genomföras på etttillfredsställande sätt. Vid en större trafikvolym och vid användande av andraflygplanstyper kunde man dock enligt luftfartsverket befara att problemen tillföljd av inställd trafik vid stormtillfällen skulle bli större. Av den lämnade redogörelsen framgår att någon anledningatt nu föreslå något initiativ av i frågan om en tvärbana på Sturupför tung trafik inte föreligger. Utskottet avstyrker därför motion 1984/85:2702(s) i här aktuell del. En luftled för direktflygningar mellan Stockholm-Arlandaoch flygplatser m. m. I princip fungerarflygtrafikledningen så att en områdeskontrollcentral leder trafiken inom enflyginformationsregion. Då ett flygplan närmar sig en flygplats, övertastrafikledningen av en terminalkontroll och vid landningen avflygplatskontrollen. Omvänd ordning gäller vid start från en flygplats. Ibörjan av var vårt land indelat i fyra flyginformationsregioner medområdeskontrollcentraler på , i , på och påSundsvalls-Härnösands flygplats (). Enligt tidigare planering på grundval av 1971avgivet utredningsbetänkande skulle vårt land indelas i tvåflyginformafionsregioner med områdeskontrollcentraler på och i Luleå.Denna planering har emellertid ändrats så att antalet flyginformationsregionernumera förutsätts vara tre med områdeskontrollcentraler på , på Arlandaoch i . Med stöd av luftfartslagstiftningen har inrättatsluftleder, inom vilka kontroll av lufttrafiken är anordnad. Luffieden förtrafik mellan och går via . När SAS inledde direkttrafik mellan och flygningarna till viss del i det okontrollerade luftrummet norr omÖrnsköldsvik för att man skulle förkorta färdvägen och därigenom nedbringabränslekostnaderna. Med anledning av militär verksamhet i det överflugnaområdet m.m. återfördes emellertid flygningarna till luftleden. I motion 1984/85:1383 (s) begärs isyfte att främja en rationell och ekonomiskt gynnsammare utveckling avflygtrafiken till och från norra att en luftled för direktflygningarmellan och skall inrättas och att en områdeskontrollcentralskall lokaliseras till . TU1984/85:26 17 Enligt från luftfartsverketinhämtade uppgifter krävs för att åstadkomma en mera omfattande övervakning avluftrummet i norra än i första hand viss utrustningm.m. härför - inte att en områdeskontrollcentral lokaliseras till . den 9 april-den 28 juni 1985 genomförs provmed utökad flyginfonnafionstjänst från områdeskontrollcentralen i Sundsvall.Provverksamheten, som genomförs i samarbete med flygvapnets stridsledningsorganisation,syftar till att flygvägsförkortningar skall kunna göras för trafiken mellanArlanda och , då flygvapnet inte bedriver övningar inom vissa områden. Utskottet anser att provverksamheten och det resultat denkan ge bör avvaktas innan överväger något initiativ i de i motion1984/85:1383 (s) upptagna frågorna. Motionen bör därför inte föranleda någonåtgärd av . Formerna för styrning av luftfartsverkets verksamhetoch investeringar Förslagen i proposition 1984/85:139om förändring av formerna för styrning av luftfartsverkets verksamhet ochinvesteringar har enligt propositionen föranletts av att hittillsvarandeordning med prövning av investerings-frågorna för i princip endast det närmastkommande budgetåret inte visat sig vara ändamålsenlig med hänsyn fillutvecklingen inom flygtransportsektorn. Utvecklingen inom denna sektor harvarit mycket expansiv och en fortsatt snabb tillväxt är ocksåatt vänta. En sådan utveckling ställer, framhålls det i propositionen, krav påen mer flexibel och mindre utdragen planerings- och investeringsprocess än densom gällt för luftfartsverkets investeringar. Då en övergång till en treårsplan för verketsinvesteringar i stället för de årliga anslagsframställningarna skulle ge denönskvärda flexibiliteten - bl. a. i den meningen att verket kan flytta framinvesteringsåtgärder mellan budgetåren i planen för att snabbt möta uppkommandeinvesteringsbehov -och för att verket också skall få möjlighet att meralångsiktigt planera investeringsverksamheten bör, som förordas i propositionen,luftfartsverkets investeringar fastställas på grundval av rullandetreårsplaner i stället för på grundval av årliga anslagsframställningar. Som redovisas närmare i det följande föreslåsluftfartsverket i propositionen få vidgade befogenheter att besluta om vissainvesteringar och att välja investeringsform, emot vilka förslag i princip intenågon erinran framförts motionsvis. Som framhålls i propositionen bör i taktmed att luftfartsverket erhåller sådana vidgade befogenheter beträffandeinvesteringar en mer ändamålsenlig styrning av verket införas genom att i högregrad än vad som hitfills varit fallet styrningen sker genom fastställande avolika mål m. m. än genom styrning av medlen. Såsomförordas i propositionen bör på underlag, som luftfartsverket avger 2 1984/85.15 saml. TU1984/85:26 18 i stället för hittillsvarande anslagsframställningar,treårsplaner fastställas för luftfartsverkets verksamhet och investeringar,varvid mål sätts för avkastning, service, produktivitet, prissättning ochsoliditet samt strategier läggs fast för luftfartsverkets agerande pä olikaområden. Härigenom kommer formerna för styrning av luftfartsverket attöverensstämma med dem som införts för och beslutats för postverket. I propositionen förutsätts ange den huvudsakligainriktningen av luftfartsverkets verksamhet medan regeringen inom denna ramförutsätts sätta mål för avkastning, service, produktivitet, prissättning ochsoliditet samt fastlägga strategier för luftfartsverkets agerande på olikaområden. Om anvisning av investeringsmedel under anslaget till Flygplatser m,m, beslutar . I motion 1984/85:2994 (m) begärsemellertid i här aktuell del av yrkande 1 att som sin mening skall geregeringen till känna att och inte regeringen skall fastställa målenoch strategierna i ovannämnda avseenden. Enligt utskottets mening är denmest ändamålsenliga fördelningen av uppgifterna mellan riksdag och regering närdet gäller styrningen av luftfartsverket den att tar ställning tillde övergripande frågorna och anger den huvudsakliga inriktningen avverksamheten medan regeringen med utgångspunkt från vad härombeslutat fastställer de närmare målen och strategierna för verksamheten.Utskottet ansluter sig således till propositionens förslag i här berördaavseenden och föreslår att godkänner vad utskottet sålunda anfört. Motion1984/85:2994 (m) yrkande 1 avstyrks härmed i här aktuell del. Inriktningen och omfattningen av luftfartsverketsverksamhet och verkets investeringar /86-1987/88 I det föregående har utskottet ihuvuddrag redogjort för de i propositionen mera allmänt beskrivna målen förluftfartsverkets verksamhet och för den inriktning av luftfartsverketsinvesteringar som föreslås för treårsperioden /86-1987/88. Någon erinran har inte framförts motionsvis mot, vad som idessa hänseenden anförs i propositionen. Innan utskottet emellertid redovisarsitt ställningstagande i dessa frågor tar utskottet i korthet upp vad somanförs i propositionen om strategier för luftfartsverkets agerande på olikaområden samt ett motionsförslag med anknytning härtill. Strategier för luftfartsverkets agerande på olika områden Föredraganden framhåller attluftfartsverkets kapacitet i första hand bör användas för verksamhet som direktriktar sig mot flygtrafiken och att TU1984/85:26 19 luftfartsverket vid kapacitetsöverskott bör vidta åtgärdersom stimulerar till ökade flygtransporter inom ramen för den luftfartspolitiksom gäller. Kvalificerat och unikt kunnande som kan frigöras i denegna verksamheten bör enligt föredraganden marknadsföras till utomstående. Förproduktion av tjänster som kräver unikt kunnande, som verket inte har ellerlämpligen bör anskaffa, bör egen kompetens inte byggas upp utan i stället börsamverkan ske med andra företag som redan har sådant kunnande. Vilka projekt som blir aktuella för genomförande måsteenligt föredraganden självfallet avgöras med beaktande av de allmännamålsättningar som fastställts för luftfartsverkets verksamhet. I övrigt bör detankomma på verket och dess styrelse, som förvaltare av de statligaflygplatserna, att ta ställning till etableringsfrågor, vilka verksamheter sombör bedrivas på flygplatserna, i vems regi etc. Verkets kunnande bör också enligt föredragandenmarknadsföras internationellt genom verkets dotterföretag . uppför på flygplatsen ny byggnad med konferens- och kontorslokaler () ochplanerar en byggnad mellan inrikes- och utrikesterminalerna, som avsesinnehålla I bank, post, apotek, butiker, restaurang och caféer samt eventuelltett läkarcentrum (). Mot denna bakgrund framhålls imotion 1984/85:2994 (m) bl. a. det värdefulla i att kommersiella satsningargörs av framför allt det enskilda näringslivet i anslutning till flygplatserna.Sådana insatser utgör enligt motionärerna oftast bättre och mermarknadsinriktade alternativ än statliga satsningar. bördärför, framhålls det i motionen, i princip inte utvidga området för sinserviceverksamhet, vilket ändå medger ett expanderande serviceutbud frånverkets sida. Motionärerna begär i yrkande 3 i motionen att som sinmening skall ge regeringen till känna.att luftfartsverket bör inta en generöshållning till privata entreprenörer som vill etablera med verketsaffärsinriktade delar kompletterande verksamhet på eller i anknytning tillflygplatserna. Ramen för luftfartsverketskommersiella verksamhet anges i verkets instrukfion 3 § första stycket sålundaatt luftfartsverket driver och förvaltar statens flygplatser för civil luftfart"och därmed sammanhängande rörelse". Med hänsyn till de ekonomiskakrav och de allmänna servicekrav som ställs på luftfartsverket finns det enligtutskottets mening inte anledning för verket att till förmån för enskildaföretagare eller företag avstå från sådan kommersiell verksamhet som liggerinom den ram som anges i instruktionen. Med utgångspunkt i att verket som ovan nämnts börsfimulera till ökade flygtransporter förutsätter utskottet att verket har enpositiv inställning till att enskilda företagare eller företag på eller ianknytning till flygplatserna driver kommersiell verksamhet som tjänar dettasyfte men som verket inte TU1984/85:26 20 önskar bedriva eller som ligger utanför den ram förkommersiell verksamhet som verkets instruktion anger. bör inte göra ett uttalande som har längreräckvidd, vilket motionärerna synes avse. Utskottet avstyrker därför motion1984/85:2994 (m) yrkande 3. Inriktningen och omfattningen av luftfartsverketsverksamhet och investeringar /86-1987/88 1 propositionen har med förslagtill mål för avkastning, service, produktivitet, prissättning och soliditet -vilka mål beskrivits mera allmänt i avvaktan på att de i kommande treärsplanerformuleras mera precist - samt med förslag till strategier för luftfartsverketsagerande på olika områden förordats den huvudsakliga inriktning och omfattningluftfartsverkets verksamhet bör få /86-1987/88. Vidarehar i propositionen förordats en plan - dock i vissa enskildheter preliminär -för verkets investeringar . Vad sålunda förordats - och för vilket kortfattaderedogörelser lämnats i detta betänkande - föreslås godkänna samtbemyndiga regeringen att besluta om avvikelser från. Det som förordas i propositionen om luftfartsverketsverksamhet m.ni, innebär enligt utskottetsmening sammantaget att förutsättningarna för verket förstärks när det gälleratt ge den expanderande luftfarten och dess kunder en fortsatt god service ochbiträds därför av utskottet. Utskottet tillstyrker sålunda att godkänner vadsom i här nämnda delar förordas i propositionen och att det begärda bemyndigandetlämnas. Härmed avstyrker utskottet förslaget i här aktuell del avyrkande 1 i motion 1984/85:2994 (m) om att för treårsperioden1985/86-1987/ 88 inte endast skall ange den huvudsakliga inriktningen förluftfartsverkets verksamhet utan även fastställa mål för avkastning, service,produktivitet, prissättning och soliditet samt fastlägga strategier förluftfartsverkets agerande på olika områden. Riktlinjer för finansiering av luftfartsverketsinvesteringar Indelning av investeringarna i två huvudgrupper Föredraganden framhåller bl. a. attden föreslagna indelningen av luftfartsverkets investeringar i huvudgruppernainfrastrukturella investeringar och kommersiella investeringar är lämplig ochbättre ägnad att beskriva marknadens behov av kapacitet i verketsmarkanläggningar samt god funktion och hög standard på servicetjänsterna. Tilldenna mening ansluter sig utskottet. TU1984/85:26 21 Till huvudgruppen infrastrukturellainvesteringar hänför föredraganden trafikberoende investeringar, dvs.investeringar som är en nödvändig förutsättning för att flygverksamhet avavsett slag skall kunna bedrivas. Till huvudgruppen kommersiella investeringarhänför föredraganden sådana investeringar som inte är direkt trafikinriktadeutan är avsedda att utgöra ett komplement till de infrastrukturellainvesteringarna. Dessa investeringar skall enligt föredraganden vara till gagnför flygresenärerna eller på annat sätt leda till att flygsektornskonkurrenskraft stärks. Det förutsätts få ankomma på regeringen att fastställavad som skall hänföras till resp. investeringsgrupp. Mot de föreslagnagrunderna för fördelning av investeringar på de två huvudgrupperna harutskottet inte något att erinra. Beslutanderätt beträffande investeringar ochfinansieringsformer