bet · G801SkU60 · 1984-12-31 00:00:00 — Att denna princip ännu inte har genomförtsfullt ut är beklagligt och medför en rad problem för de skattskyldiga. mening är det från rättvisesynpunkt otillfredsställande att rnakarsförmögenhet sambeskattas, och efter de senaste skärpningarna avförinögenhetsskatten drabbas gifta personer eller samboende med barn även om dehar en relativt liten förmögenhet. Det skattebortfall som kan bli följden avatt sambeskattningen av makars förmögenhet slopas torde vara helt försumbar istatsbudgeten. Denna sam beskattning bör därför slopas. Motsvarandeinvändningar gäller i viss utsträckning också sambeskattningen av föräldrar ochbarn i förmögenhetshänseende. När det gäller B-inkomster gör sig nackdelarna med dennuvarande sambeskattningen gällande i hög grad. Denna sambeskattning, somnumera sker endast vid beräkning av tilläggsbelopp vid taxeringen till statliginkomstskatt, är tekniskt komplicerad och medför i många fall en orimligskattebelastning jämfört med vad som gäller för ensamstående. Reglerna medförockså att äktenskapet såsom samlevnadsform och sainboende personer sotn fårbarn missgynnas vid beskattningen. Regler med denna innbörd bör inte accepterasi ett modernt sainhälle. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetkraven i de aktuella motionerna om utredning och förslag rörande en individuellbeskattning av arbetsinkomster och förmögenhet. dels att utskottet under mom. 20 bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1984/85:681 i denna del, 1984/85:686 yrkande 5 i denna del.1984/85:1624, 1984/85:2173, 1984/85:2376, 1984/85:2754 yrkandena 7 och 12 samtmed anledning av motion 1984/85:3175 yrkande 3 hos regeringen begär utredningoch förslag om en individuell beskattning av B-inkomster och förmögenhet. SkU1984/85:60 95 Fosterbarns förmögenhet (mom. 21) (), förstevice talman (), (), (), () och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 68 som börjar med "Vad angår" och slutar med "och2361" bort ha följande lydelse: Den omständigheten att fosterföräldrars och fosterbarnsförmögenheter skall sambeskattas kan leda till att personer som inte har egenbeskattningsbar förmögenhet blir skattskyldiga till förmögenhetsskatt. Dettakan inte anses tillfredsställande, bl. a. eftersom fosterföräldrar - i motsatstill biologiska föräldrar - inte får disponera över fosterbarns förmögenhet.Sambeskattningen är i detta fall särskilt olycklig, eftersom den kan försvåraensamstående barns möjligheter att få fosterföräldrar. Utskottet tillstyrkersåledes att sambeskattningen slopas. Regeringen bör så snart som möjligtåterkomma med förslag i ärendet. Vad utskottet anfört bör ges regeringen tillkänna. dels att utskottet under mom. 21 bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1984/85:681 i denna del. 1984/85:832 och 1984/85:2361 saint medanledning av motion 1984/85:686 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört i fråga om sambeskattningen av fosterföräldrars ochfosterbarns förmögenhet. Inkomstuppdelning mellan makar i näringsverksamhet (mom.22) (), förste vice talmanIngegerd (). (), () och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande pä s. 68 som böljar med "Den s. och slutar med"(yrkande 3)" bort ha följande lydelse: De begränsade möjligheterna till uppdelning mellan makarav inkomster från ett fåmansföretag kan leda lill en sammanlagdskattebelastning för makarna som från rättvisesynpunkt måste anses oacceptabel.Redan 1970 infördes individuell beskattning av makar. sambeskattasuteslutande B-inkomster och endast till den del de överstiger . mening saknas anledning att sambeskatta inkomster av eget arbete.Utskottet anser därför i likhet med motionärerna bakom motion 686 att begränsningsregelnbör upphävas. Utskottet tillstyrker följaktligen motionen i denna del. Förslagom de författningsändringar som föranleds härav bör så snart som möjligtföreläggas . Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 22 bort hemställa alt med anledning av inotion 1984/85:686 yrkande3 som sin SkU1984/85:60 96 mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ifråga om inkomsiuppdelning mellan makar i näringsverksamhet. Inkomst av fastighetsförvaltning (mom. 23) , förste vice talman , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 68 som börjar med "Inkomst av" och slutar med"(yrkande 4)" bort ha följande lydelse: Inkomst av annan fastighet är att anse somB-inkomst. Denna regel gäller utan undantag. Sådan inkomst kan således aldrigsärbeskattas eller utgöra underlag för sociala förmåner. Utskottet delar den imotion 686 framförda uppfattningen att det är naturligt att - på samma sätt somgäller i fråga om jordbruksfastighet och rörelse - hänföra inkomst av annanfastighet till A-inkomst i de fall inkomsten härrör från verkligt arbete medfastigheten. Ett förslag av denna innebörd bör föreläggas .\ad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. dels alt utskottet under mom. 23 bort hemställa att med anledning avmotion 1984/85:686 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört i fråga om inkomst av annan fastighet i del fall ägaren ellerhans/hennes make deltagit i fastighetens skötsel i inte blott ringa omfattning. Skattelättnader för barnfamiljer (skattereduktion ellergrundavdrag - mom. förste vice talman , och (alla m) anser dels all utskottet i fråga omskattelättnader för barnfainiljer bort anföra följande: Vid beskattningen måste beaktas att familjer med olikaantal barn har olika förmåga att betala skatt. Inkomslskattereglerna bör därför- vilket framhållsi motion 2689 som innehåller motiveringen för yrkandet imotion 2690 - innehålla bestämmelser om ett avdrag för varje barn. Därmed skerbeskattningen med hänsyn lill familjernas försörjningsbörda. Frågan är då i vadmån avdraget bör utformas som ett avdrag vid beskattningen eller som enskaltereduktion. Därvid kan konstateras att en skattereduktion, sotn motsvararen rimlig kompensation för barnkostnader - om den finaniseras inom ramen förden statliga beskattningen skulle leda lill en skärpning av den statligainkomstskatten och av marginalskatterna. Med hänsyn härtill och då dellångsiktiga målet bör vara att avskaffa den statliga inkomstskatten utom för deallra högsta inkomsterna bör hänsyn till barnfainiljernas försörjningsbördatas inom ramen för den kommunala beskatlninsien. SkU1984/85:60 97 Det i motionerna 2690 och 2754föreslagna grundavdraget om . per barn finner utskottet vara förenatmed uppenbara fördelar och väl avvägt. Utskottet tillstyrker därför motionernai denna del. Som motionärerna framhåller bör avdragsrätten även omfattahemmavarande barn mellan . Skattebortfallet för kommunerna börmotverkas genom att det nu utgående kommunala grundavdraget minskas med 4500kr. Den skattehöjning som härvid uppkommer kompenseras för flertaletinkomsttagare genom de sänkningar av den statliga inkomstskatten som utskottettidigare tillstyrkt. Pensionärer med låga inkomster och studerande som arbetarför att finansiera studier kompenseras särskilt. dels att utskottet under mom. 27 bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1984/85:2690 yrkande 1 och 1984/85:2754 yrkande 4 samt med anledningav motionerna 1984/85:1140 yrkande 1 och 1143 yrkande 5 hos regeringen begärförslag om grundavdrag för barn vid taxeringen till inkomstskatt ienlighet med vad som anförts i motion 1984/85:2689. och (båda c)anser dels att utskottet i fråga omskattelättnader för barnfamiljer bort anföra följande: En grundläggande princip inom svensk skatterätt är attskatt skall utgå efter förmåga. Den svenska familjebeskattningen tar intetillräcklig hänsyn till försörjningsbörda eller antalet inkomster i en familj. I likhet med motionärerna bakom motionerna 1140 och 1143anser utskottet det vara en rättvisefråga att återställa värdet avskattereduktionen, som varit beloppsmässigt oförändrad sedan 1970-taletsbörjan, till den ursprungliga nivån. Det innebären höjning från . len första etapp - fr. o. m. taxering - börskattereduktionen höjas till . Förslag härom bör föreläggas riksdagen.Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 27 bort hemställa att med anledning avinotionerna 1984/85:1140 yrkande 1 och 1984/85:1143 yrkande 5, 1984/85:2690yrkande 1 och 1984/ 85:2754 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört i fråga om skattereduktion för ensamstående ochbarnfamiljer med hemmamake. Kostnader för barntillsyn (mom. 28) förste vice talman , och (alla m) anser dels att utskottet i fråga om kostnader för barntillsynbort anföra följande: Motiveringen för yrkandet i motion 2690 återfinns imotion 2689. De 7 1984185. 6sa/nl. SkU1984/85:60 98 synpunkter sotn i denna motion framförs till stöd förmotionärernas krav på avdrag för nödvändiga och styrkta kostnader förbarntillsyn finner utskottet värda beaktande. Utskottet anser således alt delfinns skäl betrakta sådana kostnder som en utgift för intäkternas förvärvandepå samma sätt som exempelvis resor till och från arbetet. Med en avdragsrätt vid taxeringen skulle dessutom kunnavinnas den fördelen att en förvärvsarbetande förälder kunde betala mer än somnu är möjligt för enskild barnomsorg eller motsvarande högre avgift till denkommunala barnomsorgen. Detta i sin tur skulle minska behovet av stöd till denkommunala barnomsorgen. På dessa och övriga av motionärerna anförda skäl anserutskottet sig böra tillstyrka utredningsyrkandet i motion 2690 om avdrag förbarntillsyn. dels att utskottet under mom. 28 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:2690 yrkande 2 hos regeringen begär skyndsam utredning ochförslag om avdragsrätt upp till en viss nivå för nödvändiga och styrktakostnader för barntillsyn. Kostnadsersättning för dagmamma (mom. 29) och (båda c)anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 70 som börjar med "I " och slutar med"motion 1140" bort ha följande lydelse; Som motionärerna bakom motion 1140 (jfr 1138) framhållertorde nian inte ens med ett utvecklat statsbidragssystem kunna nå allbarnomsorg med statsbidrag. Det finns enligt utskottets mening därför skäl somtalar för att man vid taxeringen och vid beräkning av arbetsgivaravgifter börbetrakta ersättning till privat dagmamma eller motsvarande somkostnadsersättning till den del som inte överstiger . per barn.Härigenom skulle man få en skattesituation som är rimlig för den enskilde.Detta kan i sin tur positivt påverka barnomsorgen. Utskottet anser sig därförböra tillstyrka motion 1140 i denna del. Förslag i ämnet bör så snart som möjligtföreläggas . dels att utskottet under mom. 29 bort hemställa att med anledning avmotion 1984/85:1140 yrkande 2 hos regeringen begär förslag om att ersättning omhögst . per barn till privat dagmamma skall betraktas som kostnadsersättning. Vårdbidrag (mom. 33) , förste vice talman , och (alla m) anser SkU1984/85:60 99 dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 71 som börjar med "Att vårdbidragetoch 2384" bort ha följande lydelse: Utskottet har förståelse förde i motionerna framfördasynpunkterna. Som förste vice talmannen () framhåller imotion 2384 torde visst förvärvsarbete ofta vara en förutsättning för att gravthandikappade barns föräldrar psykiskt skall orka med att själva ta hand ombarnen. Det måste därför anses vara ett rimligt krav att de under tid då deförvärvsarbetar har möjlighet att överlämna en del av vårdbidraget som lön ersättare utan att först beskattas för detta. Med hänsyn härtill och då intealla handikappade barn kan erhålla vård i den kommunala barnomsorgen måste detenligt utskottets mening anses angeläget från rättvisesynpunkt att utgifter förvård och tillsyn av de handikappade barnen blir avdragsgilla från vårdbidrageti de fall föräldrarna förvärvsarbetar. Utskottet tillstyrker därför bifall tillmotion 2384. Genom utskottets ställningstagande får motion 1154 ansestillgodosedd. Vad särskilt angår den i motion 2373 aktualiserade frågan omfamiljevårdsersättning anser utskottet i likhet med motionären att det ärorimligt att omkostnader i samband med vården inte kan skattemässigtkompenseras till den del kostnaderna överstiger ersättningen. Utskottettillstyrker därför yrkandet i motionen att ersättning för familjevård skallutgöra icke skattepliktig intäkt men att avdrag för styrkta kostnader i sambandmed vården skall kunna medges även till den del de överstigerersättningsbeloppet. dels att utskottet under mom. 33 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:2384 och med anledning av motion 1984/85:1154 hos regeringenbegär skyndsam lagändring innebärande att den del av vårdbidraget förhandikappat barn som används för att bekosta en ersättare undantas frånbeskattning. Familjevårdsersättning (mom. 34) , förste vice talman , och (alla m) anser - med åberopande av motiveringen i reservation 25 - att under mom. 34 bort hemställa: att med bifall fillmotion 1984/85:2373 hos regeringen begär förslag till ändrade regler förbeskattning av familjevårdsersättning i enlighet med vad utskottet anfört. Barnpension (mom. 35) (), () ochKarl-Anders () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 72 som börjar med "fann" och slutarmed "och 2382" bort ha följande lydelse: SkU1984/85:60 100 Nuvarande beskattningsregler ärfrån rättvisesynpunkt inte tillfredsställande. Det kan inte anses rimligt atttvå barn med samma inkomst av feriearbete skall behandlas olika iskattehänseende beroende på om ett av dem förlorat en eller båda föräldrarna.Enligt utskottets mening bör den i motionen påtalade orättvisan undanröjas. års skatteutredning uttalade att sammaskatteregler borde gälla vare sig samhället trädde in genom bidragsförskotteller genom barnpension och att likställdhet i beskattningshänseende kundeåstadkommas genom att man undantog pensionförmåner till barn från beskattning. Med hänsyn inte minst till den tid som förflutit från detatt skatteutredningen lämnade sitt betänkande är det enligt utskottets meninganmärkningsvärt att regeringen ännu inte ansett det lämpligt att föreslå någonlösning på det i motionerna aktualiserade problemet. Med det anförda tillstyrker utskottet att frågan ombarnpensionens skattemässiga behandling blir föremål för skyndsam översyn ochatt förslag i ämnet föreläggs . Vad utskottetanfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 35 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:294 samt med anledning av motionerna 1984/85:1234 och 1984/85:2382som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i fråga ombeskattningen av barnpension. Underskottsavdrag (mom. 36) 28, , förste vice talman , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 73 som börjar med "Utskottet har vid" och slutar med"och 6" bort ha följande lydelse: Den begränsning av rätten till underskottsavdrag sombeslutades i samband med skattereform och som träder i full tillämpningfr. taxering strider mot grundläggande principer i det svenskaskattesystemet. Avdragsbegränsningen mötte också mycket stark kritik av nästansamtliga instanser vid remissbehandlingen av det ursprungliga förslaget tillskatteomläggning. Utvecklingen efter 1982 visar att avdragsbegränsningenhaft negativa effekter i flera avseenden. Den har lett till prisfall påsmåhusmarknaden, vilket medfört att många småhusägare förlorat hela eller delarav sitt i fastigheten nedlagda kapital. Den missgynnar personer som har sinverksamhet i olika förvärvskällor mellan vilka kvittning ej kan ske ochmotverkar härigenom produktivt företagande. Den leder också till följd av sinkonstruktion till ett ökat krångel vid deklarations- och taxeringsarbetet ochmotverkar således strävandena efter större enkelhet i detta arbete. SkU1984/85:60 101 Med det anförda tillstyrkerutskottet motion 2754 såvitt nu är i fråga. I likhet med motionärerna bakomdenna motion anser utskottet att del finns skäl att motverka otillbörligaunderskottsavdrag vid taxeringen. Utskottet biträder därför yrkandet i motionenom att det utredningarbete som tidigare pågick inom underskottsavdragskommitténåterupptas. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Någon anledning att ytterligare begränsaunderskottsavdragen finns enligt utskottets mening inte, varför utskottetavstyrker motion 2386. dels att utskottet under mom. 36 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:2754 yrkande 5 och med avslag på motion 1984/85:2386 hosregeringen begär förslag om att begränsningen av underskottsavdragensskattemässiga värde successivt avvecklas fr.o.m. . Utredning om otillbörliga underskottsavdrag (mom. 37) , förste vice talman , och (alla m) anser - under åberopande av motiveringen i reservation 28 att utskottet under mom. 37 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:2754 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört i fråga om utredning om otillbörliga underskottsavdrag. Räntetillägg för ränteförmånliga lån m. m. (mom. 38 och39) , förste vice talman , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 73 med "Vid sin" och slutar på s. 74 med"mofion 2367" bort ha följande lydelse; Av en delrapport upprättad av RSV framgåratt en mycket betydande del av de räntefillägg som gällt lån mot låg elleringen ränta avsett skattskyldiga med inkomster under brytpunkten. Dessa skallinte beskattas för räntefillägg men eftersom underlag för filläggsbelopp enligtgällande bestämmelser skall fastställas för i princip alla skattskyldigabelastar också deras räntetillägg skatteadministrationen. I övrigt utvisarRSV:s delrapport att antalet skattskyldiga, som påförts räntetillägg för lånutan eller mot låg ränta, enligt en undersökning genomförd per den 28 september1984 uppgick till endast 149000, att lånen i allmänhet avsett obetydliga beloppoch att den uträknade skatten från räntetilläggen, då skattereform ärfullt genomförd 1985 (taxering), kan beräknas till ungefär 9,8 milj.kr. Bestämmelserna om räntefillägg för lån mot låg eller ingen ränta stårsåledes inte i någon rimlig proporfion till beskattningsresultatet. RSV, somredovisade alternativa förslag till lösningar, ansåg att man i SkU1984/85:60 102 första hand borde avstå från att beskatta förmån avräntefria eller lågförräntade lån. Det skattebortfall som en avveckling avränteförmånsbeskattningen kommer att medföra torde även vara mycketmarginellt och detsamma gäller också de skattelättnader som en sådan avvecklingi enstaka fall kan innebära. Genom en avveckling av räntetilläggen förränteförmånliga lån kan man ytterligare förenkla deklarations- ochtaxeringsförfarandet och man undanröjer också den orättvisa i dagens system sominnebär att man kan påföras tilläggsbelopp för- ränteförmånligt lån även omräntan vid marknadsmässig nivå hade kunnat kvittas mot överskott av kapital. Även bestämmelserna om räntetillägg för jordbrukaresbostäder leder enligt utskottets mening till effekter som från rättvisesynpunktinte kan accepteras. Bestämmelserna kritiserades också mycket hårt vid remissbehandlingenav de nya reglerna, bl. a. därför att de ansågs sakligt omotiverade. Som framhålls i motion 1236 kan med den utformningbestämmelserna har även räntekostnader som avser investeringar ijordbruksdriften bli föremål för räntetillägg. Mot bestämmelserna kan ocksåriktas den kritiken att de behandlar jordbrukarens och villaägarensräntekostnader för den egna bostaden olika. Underskottet på en villa motsvaras intei sin helhet av räntekostnader. I stället är det räntekostnaderna minskade medschablonintäkten som utgör underskottet. Detta är en omständighet som intealls beaktas när det gäller räntetillägget för jordbrukets bostäder. Ävenräntetillägget för bostad leder till ett avsevärt merarbete för såvälskattskyldiga som taxeringsmyndigheter. Om en personbil eller liknande tillgång, som utgörinventarium i enskild näringsverksamhet, används privat sker i allmänhet enuppdelning av kostnaderna mellan den del som avser den skattskyldigesanvändning av filjgången för privat bruk och den del som avser utnyttjandet irörelsen. tar man då ingen hänsyn till räntekostnaderna, eftersom dessaär under alla förhållanden avdragsgilla antingen i inkomstslaget kapital elleri inkomstslaget rörelse eller jordbruk. När det gäller bil skall man vid bestämmande av underlagför tilläggsbelopp göra ett schablonmässigt tillägg motsvarande en beräknadräntekostnad för förvärvet av tillgången till den del denna används för privatbruk. Att en schablon av den här arten orättvist drabbar den som inte har någonräntekostnad säger sig självt. Detta i förening med den omständigheten atttillägget måste baseras på mer eller mindre osäkra uppskattningar avprivatkörningens omfattning m.m. ger med nödvändighet upphov till åtskilligaskatterättsliga tvister. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet kravet i motion1236 att räntetilläggen för förmånliga lån slopas. Förslag härom bör så snartsom möjligt föreläggas . Reglerna om räntetillägg för bostadsbyggnad irörelse och för bil bör ändras så att de bättre tillgodoser kravet på rättvisaoch likformighet i taxeringen. SkU1984/85:60 103 Genom utskottets ställningstagandefår motion 2367 anses vara tillgodosedd i denna del. dels att utskottet under mom. 38 och 39 bort hemställa att - för det fall attreservation 28 inte bifalls - med bifall till motion 1984/85:1236 yrkandena 3och 4 och med anledning av motion 1984/85:2367 a) hos regeringen begär skyndsamt förslag omslopande av räntetilläggen för ränteförmånliga lån i enlighet med vad utskottet anfört, b) hosregeringen begär skyndsamt förslag om ändrade regler för räntetillägg för mangårdsbyggnad i jordbruk och för bil i enlighet med vad utskottet anfört. och (båda c) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 73 med "Vid sin" och slutar på s. 74 med"motion 2367" bort ha följande lydelse: Med hänsyn till det merarbete som bestämmelserna omräntetillägg för lån mot låg eller ingen ränta inneburit för såvälskattskyldiga och arbetsgivare som skatteförvaltningen samt de högst försumbaraskatteintäkter som detta merarbete enligt RSV:s beräkningar kan väntas ledatill finns det enligt utskottets mening från administrativa utgångspunkter skälsom talar för att man bör helt avstå från att beakta ränteförmånliga lån vidbeskattningen. Med hänsyn till att frågan huruvida ränteförmån skall ingåi underlaget för arbetsgivaravgifter är föremål för utredningoch fill att ett slopande av ränteförmånsbeskattningen i enskilda fall kan ledatill skattelättnader som från rättvisesynpunkt kan ifrågasättas, finns detenligt utskottets mening anledning att, i avvaktan på det slutliga resultatetav skatteförenklingskommitténs arbete, behålla beskattningen avränteförmånliga lån. Frigränsen bör emellertid ligga väsentligt högre än förnärvarande. En rimlig nivå kan enligt utskottets mening vara . I fråga om jordbrukets bostadsbyggnader är det viktigt attnotera att reglerna endast påverkar Jordbrukarnas taxering om vederbörande harinkomster över brytpunkten. Inkomsterna från räntetilläggen för bostadsbyggnaderär också mycket blygsamma, enligt beräkningar av RSV troligen högst hälften av1,7 milj. kr. Beskattningen bör enligt utskottets mening ifrågakomma endast närräntetilläggen överstiger . I fråga om räntetilläggen för bil bör gällasamma regler. Förslag om nya räntetilläggsregler i enlighet med vadutskottet anfört bör föreläggas . ställningstagande torde syftet med motion 1236 vara i huvudsaktillgodosett såvitt nu är i fråga. dels att utskottet under mom. 38 och 39 bort hemställa att med bifall tillmotion 1984/85:2367 och med anledning av motion 1984/85:1236 yrkandena 3 och 4hos regeringen begär SkU1984/85:60 . förslag om ändrade regler i fråga om räntetillägg vidberäkning av tilläggsbelopp i enlighet med vad utskottet anfört. Underlag för räntetillägg för bil (mom. 40) och (båda c) anser dels att utskottet i fråga omberäkning av räntetillägg för bil bort anföra följande.