bet · G801UbU1 · 1984-12-31 00:00:00 — I samtliga dessa fall är den studerandetroligen så motiverad för studierna att de större svårigheterna idistansundervisningsformen är överkomliga. Till bilden hör att tillgängligaresurser aldrig kommer att medge att samtliga kommuner kan erbjuda ettdifferentierat kursutbud inom vuxenutbildning. Utskottet föreslär att godkänner vad som iproposition 1983/ 84:169 förordats om mål, målgrupper och prioriteringar förstatens skolor för vuxna. Vidare tillstyrker utskottet att SÖ skall beslutavilken yrkesinriktad utbildning som skall anordnas av statens skolor förvuxna. Allmänna frågor om målgrupper ochprioriteringar inom övrig vuxenutbildning, bl. a. gränsdragningen mellankommunal vuxenutbildning och studiecirkelverksamhet, tas upp i motion1983/84:2884 (s) yrkande 1. Utskottet behandlar motionen i detta sammanhangoch vill i frågan anföra följande. Samtliga kurser i allmänna ämnen i kommunalvuxenutbildning leder till kompetens i ämnet, antingen motsvarande grundskolanshögstadium (etapp 1) eller någon studieväg på gymnasieskolan (etapperna 24).De skall anordnas enligt av SÖ fastställda tim- och kursplaner m. m. Beträf- UbU1984/85:1 11 fande ämnet samhällskunskap, som i motionen tas somexempel på ett svårbestämt ämne i gränsdragningshänseende, bör nämnas att etapp1 enligt timplanen skall omfatta 45 lektioner, etapp 2 100 lektioner och etapp3 ytterligare 45 lektioner. I samtliga etapper krävs studier på egen hand avminst samma omfattning. Några andra kurser i samhällskunskap förekommer inteinom vuxenutbildning. (U 1975:19) har i sittslutbetänkande Folkbildning för 80-talet (SOU 1979:85, s. 100) gjort enjämförelse mellan folkbildningsarbete och vuxenutbildning i vad gällermål, uppgifter och organisation. Jämförelsen bifogas som bilaga. Som utskottet sagt bör informationen om olikaslag av vuxenutbildning ske med ömsesidig respekt för den särart som ligger ide olika utbildningsformerna. Syftet med informationen måste vara attunderlätta för de vuxna att finna den form av vuxenutbildning som bäst svararmot deras behov. Utskottet avstyrker motion 1983/84:2884 yrkande 1, enligtvilket kortare kurser i samhällskunskap inte bör anordnas inom kommunalvuxenutbildning. Betygs- och kompetensfrågor, läroplansfrågor Nybörjarundervisning i franska ochtyska förekommer både i och gymnasieskolan. Övriga nybörjarspråkutom engelska ligger på gymnasienivån, och studierna inleds därför i etapp 2inom den kommunala vuxenutbildningen. Utskottet tillstyrker regeringensförslag att nybörjarkurser i franska och tyskaskaW betraktas somgymnasieskolkurser (etapp 2) i stället för som grundskolekurser (etapp 1). Regeringen föreslåratt denfemgradiga betygsskalan för grundskolekurser inom vuxenutbildning ochstatens skolor för vuxna skall ersättas med enbart betygen godkänd och ickegodkänd. Slutbetyg från vuxenutbildning och statens skolor för vuxna,som ger fullständig grundskolekompetens, skall innehålla betyget godkänd isamtliga ämnen som är obligatoriska för slutbetyg inom vuxenutbildningen.Slutbetyget får dessutom omfatta betyget godkänd i hemspråk. Under enövergångsperiod betyg gäller kan betyg enligt den femgradiga betygsskalaningå i slutbetyget. I motionerna 1983/84:2881 (fp) yrkande 2 och 1983/84:2885(m) yrkande 3 hemställs att avslår regeringens förslag att förgrundskolekurser ersätta den femgradiga betygsskalan med betygen godkänd ochicke godkänd. Utskottet hänvisar till vad föredragande statsrådet anföri frågan i propositionen (s. 29 f.): "Det bör enligt min mening normaltvara naturligast att en studerande som, efter vuxenstudier på grundskolenivån,vill fortsätta sina studier på gymnasieskolnivån, gör det inom något slag av UbU1984/85:1 12 Jag vill i sammanhanget erinra omförslaget i årets budgetproposition om prioritering av sökande under vidintagning till gymnasieskolans grundskoleanknutna studievägar. Det finns inteanledning att behålla en femgradig betygsskala för grundskolekurserna medtanke på de vuxenstuderande som kan tänkas söka sig till och få plats pågrundskoleanknutna studievägar i gymnasieskolan. I de fall vuxenstuderande pågrundval av slutbetyg från vuxenutbildning eller statens skolor förvuxna söker till någon utbildning inom gymnasieskolan kan ansökningen behandlasinom den fria kvoten." Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning och föreslåratt med bifall till proposition 1983/84:169 och med avslag pä motionerna1983/84:2881 yrkande 2 och 1983/84:2885 yrkande 3 godkänner vad som ipropositionen har förordats om betyg i grundskolekurser samt slutbetygetsinnehåll och kompetensvärde. Särskild yrkesinriktad utbildningbestår av kortare yrkesutbildning utan direkt motsvarighet i gymnasieskolan.Utskottet tillstyrker beträffande särskilda yrkesinriktade kurser att uppgiften"deltagit", som får användas i stället för den femgradigabetygsskalan i vissa sådana kurser, ersätts med betygen godkänd och ickegodkänd. Regeringen föreslår att det inomkommunal vuxenutbildning får anordnas orienteringskurser som kan ha olikainriktning. De får vara lokalt anpassade. De skall vända sig till vuxna somöverväger att påbörja kompetensinriktade studier av något slag. Enligt motion 1983/84:2882 (c) yrkande 2 kan dessaorienteringskurser med fördel anordnas inom ramen för eller i samverkan medfolkbildningen. I motion 1983/84:2884 (s) yrkande 2 anförs att det bör varahelt klart att kurserna avser en kortare "prova-på-aktivitet" införkurser som förekommer i verksamhet som anordnas av kommunen. Utskottet erinrar om att den orienteringskurs, som nufinns inom vuxenutbildning och som i propositionen föreslås få olikainriktning och lokal anpassning, skall vända sig enbart till vuxna som efterallsidig information överväger att påbörja kompetensinriktade studier inomramen för vuxenutbildning. Den skall orientera om och ge en realistiskuppfattning om vad dessa studier kommer att innebära. Kursen bör inte fåanordnas av någon annan än kommun. Den bör självfallet inrymma information omatt vuxenutbildning av andra slag än den kommunala finns. I den mån det visarsig att deltagarna inte har behov av kompetensinriktad utbildning utan avfolkbildning eller kanske arbetsmarknadsutbildning, bör de självfallethänvisas till anordnare av sådan utbildning. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:169 och med avslag på motionerna1983/ 84:2882 yrkande 2 och 1983/84:2884 yrkande 2 godkänner vad som i UbU1984/85:1 13 propositionen har förordats om orienteringskurser inomkommunal vuxenutbildning. Enligt regeringens förslag fåT grundskolekurser påinvandrarspråk anord-nas som reguljära kurser i vuxenutbildning efterbeslut av skolstyrelsen och vid statens skolor för vuxna efter beslut av SÖ,under förutsättning att lämpliga läromedel och lärare finns att tillgå.Undervisningen i sådana kurser skall kombineras med stödundervisning i svenskaeller grundskolekurs i svenska som främmande språk. Syftet skall vara attdeltagarna skall kunna fortsätta sina studier i svenskspråkig utbildning. I motion 1983/84:2885 (m) yrkande 7 hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att grundskolekurser påinvandrarspråk inte får medföra extra kostnader. Utskottet erinrar om att undervisning på invandrarspråk igrundskolekurser anordnas inom den timram som fastställs av riksdagenoch det schablontillägg som utgår för alla kurser. En förutsättning för atttillgängliga resurser inom vuxenutbildning skall kunna utnytt jaseffektivt är dock att man när målet att invandrarna skall kunna fortsätta sinastudier i svenskspråkig utbildning i etapperna 2 och 3. För studierna av deolika ämnena i dessa etapper fordras stor språkförståelse, om inte svårigheteri undervisningen skall uppstå. Med hänvisning till vad som här anförts avstyrkerutskottet motion 1983/84:2885 yrkande 7 och föreslår att godkännervad som i proposition 1983/84:169 har förordats om grundskolekurser på invandrarspråk. Av propositionen framgår att olikamodeller skall prövas för ett decentraliserat arbetssätt när det gällerkartläggning av utbildningsbehov. Enligt motion 1983/84:2882 yrkande 1 i denna del börkommun samverka med andra utbildningsanordnare när det blir fråga om attkartlägga utbildningsbehov. Mångfalden inom vuxenutbildningen när det gällerutbildningsanordnare är enligt utskottets mening en tillgång som bör kunnautnyttjas, bl. a. vid kartläggning av utbildningsbehov. har nyligenbeslutat att länsskolnämnderna fr. o. m. innevarande budgetär skall tainitiativ till samverkan i olika hänseenden mellan gymnasieskolan, kommunalvuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning (prop. 1983/84:116, UbU1983/84:29, rskr 1983/83:412). Olika slag av kartläggning av utbildningsbehovoch frågor om samverkan i detta arbete mellan olika utbildningsanordnareredovisas utförligt i den nu föreliggande propositionen (s. 37 38). Medhänvisning härfill föreslår utskottet att med bifall till proposition1983/84:169 och med avslag på motion 1983/84:2882 yrkande 1 i denna del utanerinran lägger till handlingarna vad som i propositionen anförts omkartläggning av utbildningsbehov. Vidare föreslår utskottet att utan erinranlägger till handling- UbU1984/85:1 14 arna vad som i proposition 1983/84:169 anförts om översynav den föreliggande läroplanen för vuxenutbildning (Lvux 82) motbakgrund av regeringens förslag i propositionen. Vissa frågor rörande arbetets organisation m. m. Enligt regeringens förslag får kursi vuxenutbildning startas om antalet elever beräknas varaktigt uppgåtill lägst tolv eller i glesbygd lägst åtta. Varje kurs får omfatta högst 30elever. Liksom skall speciella kurser för intagna ikriminalvärdsanstalt få startas om antalet deltagare beräknas varaktigt uppgåtill lägst fem. Motsvarande undantag beträffande speciella kurser förhandikappade upphävs. I fråga om lägsta deltagarantal i kurser i kommunalvuxenutbildning skall särskilda regler för glesbygd gälla. Med glesbygd skalldärvid i fortsättningen avses kommun som ingår i stödområdena A, B och Cenligt bestämmelserna om regionalpolitiskt stöd. Till glesbygd bör dock i dettasammanhang inte räknas sådan ort inom kommunen, där treårig eller fyraåriglinje av gymnasieskolan anordnas (g-ort). Utskottet tillstyrker vad som i proposition 1983/84:169har förordats om elevantal i vuxenutbildningskurs. Vidare föreslår regeringen attbeslut om tid och plats för kurser och om samläsning av ämnen eller etapper avsamma ämne skall fattas på lokal nivå. Vid sådan samläsning skall reglerna fördeltagarantal tillämpas pä den samläsande undervisningsgruppen i dess helhet.Det i timplanen angivna antalet timmar för den mest omfattande kursen somingår i samläsningen får inte överskridas. Frågor om samläsning av olika ämnen eller olika etapper avsamma ämne tas upp i motion 1983/84:2885 yrkande 5. Samläsning mellan närbesläktadeämnen får enligt motionärerna inte leda till att blockämnen införs i denkommunala vuxenutbildningen. Det anses därför viktigt att inga avsteg får görasfrän att slutbetyget i vuxenutbildning på grundskolenivå skall omfattabetyg i vart och ett av de olika ämnena på timplanen. Utskottet vill peka på att regeringens förslag omsamläsning endast innebär att det blir möjligt att bedriva kommunalvuxenutbildning med "B-skolemetodik", när antalet kursdeltagare ärför litet för att separata kurser skall kunna anordnas. Reglerna fördeltagarantal kommer därvid att tillämpas på den samläsandeundervisningsgruppen i dess helhet. Denna samläsning innebär inga avsteg frångällande kurs- och timplaner eller från reglerna om ämnen som slutbetyg skallinnehålla. Slutbetyg från vuxenutbildning som ger grundskolekompetensmåste innehålla separata betyg i bl. a. vart och ett av ämnena historia,samhällskunskap, religionskunskap, geografi, fysik, kemi och biologi.Grundskolekursen utgör den första etappen i en sammanhängande studiegång iresp. UbU1984/85:1 15 Med hänvisning till vad somredovisats föreslår utskottet att med bifall till proposition1983/84:169 och med avslag pä motion 1983/ 84:2885 yrkande 5 godkänner vad somi propositionen har förordats om samläsning och regler för deltagarantal vidsådan kurs. Regeringen föreslår vidare att grundutbildningför vuxna i princip skall bedrivas som deltidsstudier. Timersättning skalllämnas för och . Undervad som kan antas vara kan timersättning dock somhittills utgå under , om pedagogiska skäl motiverarså intensiva studier. Den studerande skall liksom kunna få ersättningför sammanlagt högst eller, om särskilda skäl föreligger,sammanlagt högst . Elever som fyllt 16 men inte och inte förlorararbetsinkomst, ersättning från arbetslöshetskassa eller kontantarbetsmarknadsstöd på grund av deltagande i undervisning i grundutbildning förvuxna får inte som studiehjälp utan timersättning i en omfattning sommotsvarar högst studiebidragets belopp . I motionerna 1983/84:2880 (vpk) yrkandena 1 och 2 och1983/84:2885 (m) yrkande 2 i denna del föreslås dels avslag på förslaget omdeltidsstudier i grundutbildning för vuxna, dels att timersättningför studierna skall utgå som , dvs. under högst förläsår. Enligt motion 1983/84:2881 (fp) yrkande 5 bör undervisningen kunnaorganiseras pä hel- eller deltid under hela eller delar av studietiden. Timersättningbör därvid utgå enligt de beslut som fattas i de enskilda fallen beträffandeheltids- eller halvtidsstudier. Enligt motion 1983/84:2883 (s) är det angelägetatt ha så fria ramar som möjligt vid avgörande av hur många timmar per veckasom deltidsstudierna inom grundutbildningen för vuxna skall vara i detindividuella fallet. Möjligheten till dispens från begränsningen till 15veckotimmar föreslås utsträckt till än de i propositionennämnda sista fem månaderna. Utskottet vill med anledning av regeringens förslag ochmotionsyrkandena anföra följande. Timersättning för grundutbildning för vuxna utgår somtidigare nämnts för det antal timmar den studerande har varit närvarande, dockhögst för det antal timmar som motsvarar 40 veckors heltidsstudier, dvs. Om särskilda skäl föreligger, får timersättning utgå för 2 220 timmar.Av centrala allmänna råd/kommentarer framgår att särskildaskäl får anses föreligga om eleven ej har uppnått sådan kunskaps- ochfärdighetsnivå att han eller hon kan fortsätta sin utbildning i reguljärvuxenutbildning. Skolstyrelserna avgör när särskilda skäl föreligger. Somsärskilda skäl får enligt utskottets mening inte betraktas behovet av medelför försörjning. Den enskildes studieförutsättningar skall även ifortsättningen avgöra studietakten. Det väsentliga i regeringsförslaget är attstudierna inte får UbU1984/85:1 16 bedrivas pä heltid under inledningsskedet, när denstuderande är studie-ovan. Det finns numera ett tak på det totala antalet timmar förgrundutbildning för vuxna i landet. Även det totala antalet timmar medtimersättning per individ är begränsat. Erfarenheten visar att endastett fåtal studerande har fortsatt sina studier när timersättning inte längrekan utgå. Av statsfinansiella skäl är det f. n. inte möjligt att utvidgaantalet timmar med timersättning. Om undervisningen bedrivs på deltid uppnäsatt studier kan bedrivas med timersättning . Ett viktigtskäl för att studierna inom grundutbildning för vuxna skall bedrivas på deltidär vidare att de inte skall hindra deltagare från att behålla kontakten medarbetslivet medan man deltar i grundutbildning för vuxna. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna /84:2880 yrkandena 1 och 2, 1983/84:2881 yrkande 5, 1983/84:2883och 1983/84:2885 yrkande 2 i denna del. tillstyrker utskottet regeringensförslag beträffande deltidsstudier i grundutbildning för vuxna samttimersättning för sådana studier. Vidare tillstyrker utskottetregeringens förslag beträffande dels beslut om skiljande av elev frånutbildningen i grundutbildning för vuxna, dels skolstyrelsens handläggning avärenden om skiljande av elev frän utbildningen i vuxenutbildningeller statens skolor för vuxna, dels konferenser m. m. i och statligutbildning för vuxna. Av propositionen framgår att detskall ankomma på skolstyrelserna att avgöra i vilken utsträckning praktiskarbetslivsorientering (prao) skall anordnas för deltagare i kommunalvuxenutbildning, som saknar eller har kort erfarenhet av arbetslivet. Praoskall vara frivillig för deltagarna. Kostnaderna för prao skall täckas avschablontillägget. 1 motion 1983/84:2885 (m) yrkande 8 ställer man sigtveksam till att utnyttja schablontillägget för prao. De övriga ändamål somschablontill-lägget skall användas till, bl. a. syo-insatser, anses merangelägna. Utskottet delar motionärernas uppfattning att syo-insatserär viktiga. I de fall dessa insatser behöver få en mer praktisk inriktning iform av prao bör detta vara möjligt. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår motion 1983/84:2885 yrkande 8 och godkänner regeringensförslag beträffande prao. Regeringens förslag beträffandemöjlighet till inbyggd utbildning vid vuxenutbildning och statensskolor för vuxna tillstyrks. I propositionen framhålls attsamarbetet mellan statens skolor för vuxna och den kommunala vuxenutbildningenbör utvecklas ytterligare, bl. UbU1984/85:1 17 att det genom distansundervisning skall bli möjligt att geutbildning åt vuxna som vill studera mer ovanliga ämnen eller de avslutandeetapperna av vissa ämnen. Föredragande statsrådet anser det inte realistisktatt tro att vuxenutbildning annat än i ett fåtal stora kommuner kommeratt kunna ha ett relativt fylligt utbud av kurser. Det föreslås därför ipropositionen att regeringen bör ha rätt att inom ramen för de sammanlagdaresurserna för vuxenutbildning och statens skola för vuxna medge deavvikelser från gällande regler och den omfördelning mellan anslag som kanbehövas för att genomföra försök som främjar samarbete mellanutbildningsformerna. Utskottet som anser ifrågavarande distansundervisningvärdefull, i synnerhet för mänga grupper människor som annars inte skulle fätillgång till viss undervisning, tillstyrker att vidgat samarbete mellankommunal vuxenutbildning och statens skolor för vu.xna prövas iförsöksverksamhet och utvecklingsarbete. För ändamålet bör regeringen kunnamedge avvikelser från gällande regler och omfördelningar mellan anslag. Enligt regeringens förslag börlandstingskommunerna fä anordna även särskild yrkesinriktad utbildning inom deutbildningsområden som en landstingskommuns gymnasieskola kan omfatta. En landstingskommun hörande kommun, som avser att anordna yrkesinriktadekurser inom ett sådant område, skall genom sin skolstyrelse, innan beslutfattas, sam-räda med landstingskommunens utbildningsnämnd. Vid oenighet om vemsom skall anordna en kurs, skall enligt regeringens förslag länsskolnämndenbesluta i frågan. Enligt motion 1983/84:2882 (c) yrkande 4 bör somsin mening ge regeringen till känna att en aktiv samplanering bör eftersträvasmellan kommuner och landsting i fråga om vuxenutbildning. Utskottet kan inte finna att det i den aktuella fråganföreligger skiljaktig mening mellan regering och motionärer, varför motionenbör avslås i denna del. tillstyrks vad som i propositionen anförs omarbetsfördelning mellan och landstingskommunal vuxenutbildning. Regeringen föreslår attföretagsintern utbildning liksom inte bör få bekostas med statligamedel. Olika former av samverkan med företag bör dock utvecklas genom attförsöksverksamhet bedrivs med uppdragsutbildning anordnad inom kommunalvuxenutbildning och statens skolor för vuxna. jämställs i dettasammanhang statlig, landstingskommunal eller myndighet, förvaltningeller institution. Med företagsintern utbildning avses utbildning för personalinom ett företag och i företagets intresse. Ett villkor för uppdragsutbildningmåste dock vara att den inte får inverka menligt på den ordinarie verksamheten.1 propositionen nämns att uppdragsutbildningen t. v. inte bör få vara meromfattande än av den ordinarie utbildningen i den kommunalavuxenutbildningen på orten. När det gäller statens skolor för vuxna bör det UbU1984/85:1 18 ankomma på SÖ att besluta om förekomst och omfattning avuppdragsutbildning. I motion 1983/84:2885 (m) yrkande 4 hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att ingen övre gräns börfinnas för uppdragsutbildning i en permanent organisation. Enligt vad utskottet inhämtat kommer frågan omuppdragsutbildning att tas upp på nytt i den proposition om vuxenutbildningslagsom kommer att läggas fram för . Andelen uppdragsutbildning kan förvissa huvudmän bli större än nyssnämnda procentsats. Ett särskilt uttalandeenligt motionärernas önskemål behövs därför inte. Med hänvisning härtillföreslår utskottet att avslår motion 1983/84:2885 yrkande 4 ochgodkänner att försöksverksamhet med uppdragsutbildning inom ochstatlig vuxenutbildning skall få anordnas. Utskottet tillstyrker vad som ipropositionen har förordats om att länsskolnämnderna skall ta initiativ tillregelbundna samråd mellan kommunerna angående grundutbildning för vuxna ochkommunal vuxenutbildning. Antalet undervisningstimmar i riketi grundutbildning för vuxna och i vuxenutbildning får under /85 uppgå till föl jande: för grundutbildning för vuxna för grundskolekurser samt för gymna sieskolkurser etapp 2 i de allmänna ämnena svenska, engelska, matema tik och samhällskunskap 1 för övriga gymnasieskolkurser iallmän na ämnen för gymnasieskolkurser i yrkesämnen Totalram för vuxenutbild- 2 Kommunen disponerar utan beslut avstatlig myndighet högst av det antal undervisningstimmar i grundutbildningför vuxna och i vuxenutbildning som fanns i kommunen under föregåendebudgetår. De undervisningstimmar som inte utan vidare disponeras av kommunerna(10 %av timresurserna under /84) får SÖ förfoga över och fördelamellan kommunerna. 1 regleringsbrevet för /85 avseende bidragtill utbildning för vuxna öppnade regeringen möjligheten för SÖ atttill länsskolnämnd delegera befogenheten att förfoga över och fördela mellankommunerna de undervisningstimmar som kommunerna inte själva disponerar. SÖutnyttjade bemyndigandet till fullo. UbU1984/85:1 19 fördelats av resp. länsskolnämnd. Med hänvisning härtillbör avslå motion 1983/84:2882 (c) yrkande 5, vari begärs attregeringen skall överlåta till länsskolnämnderna att fördela av timmarnaför utbildning för vuxna. Statsbidrag till grundläggandeutbildning för vuxna skall beräknas på grundval av antalet elever. Enligtregeringens förslag skall för varje elev upp t. o. m. fyra elever beräknas sjuundervisningstimmar och för varje elev därutöver treundervisningstimmar av ett redovisningsär. Förslagetinnebär en minskad maximiram jämfört med gällande rambestämmelser (för varjeelev upp t. o. m fyra elever och för varje elev ). I motionerna 1983/84:2880 (vpk)yrkande 3 och 1983/84:2885 (m) yrkande 2 i denna del föreslås avslag i vadgäller ändring av statsbidragssystemet för grundläggande utbildning för vuxna. Utskottet finner för sin del attden av regeringen föreslagna ändringen i statsbidragssystemet är en följd avförslaget om deltidsstudier. Den nuvarande statsbidragsbestämmelsen har irealiteten redan satts ur spel genom det av beslutade timtak somtillämpas fr. o. m. /83 för grundutbildningen för vuxna. Enligtuppgift frän SÖ (anslagsframställning för /86 s. C 4:29)utnyttjades under /83 totalt 1 försammanlagt 17 803 deltagare. Det innebär att kommunerna i genomsnitt harutnyttjat statsbidrag med per elev och vecka under 37veckor, trots att nu gällande statsbidragssystem medger ett större antaltimmar. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:169 och med avslag på motionerna1983/ 84:2880 yrkande 3 och 1983/84:2885 yrkande 2 i denna del godkänner vadsom i propositionen förordats om ändring i statsbidragssystemet förgrundutbildning för vuxna. Inom den totalram avundervisningstimmar för vuxenutbildning, som en kommun disponerar,bör enligt propositionen upp (särskild delram)under varje läsår fä utnyttjas för kurser med färre deltagare än normalt, docklägst jem deltagare. upphävs en rad detaljföreskrifter om kursstartmed lägre deltagarantal än normalt.