bet · G801LU10 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:17 yrkandena 1 och 2, 1984/85:18,1984/85:19 yrkande 4, 1984/85:20, 1984/85:21 yrkande 2, 1984/85:22 yrkande 1,1984/85:23 och 1984/85:24 i motsvarande del. Äktenskapeller samboende som förutsättning för insemination (mom. 4) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 16 som bötjar med "Utskottetdelar" och slutar med "denna del." bort ha följande lydelse:Utskottet vill peka på att enligt 3 § förslaget till inseminationslag skall en LU 1984/85:10 38 lämplighetsprövningske innan insemination får utföras. En förutsättning för insemination är därvidatt det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under godaförhållanden. En ensamstående kvinna kan enligt utskottets mening många gångerväl uppfylla denna förutsättning. Utskottet vill i sammanhanget erinra om attenligt 4 kap. FB ensamstående kan ges tillstånd att adoptera ett barn. Mot denbakgrunden framstår det enligt utskottets mening som svårförklarligt att manvill motsätta sig insemination på ensamstående kvinnor. Eninvändning som riktats mot förslaget att tillåta insemination på ensamståendekvinna är att något rättsligt faderskap inte skulle kunna fastställas förbarnet. Utskottet vill för sin del framhålla dels att barn i de ovan nämndaadoptionsfallen i princip får endast en rättslig förälder, dels att det i dagföds många barn som kommit till på naturiig väg och där faderskapet inte kan fastställas.Vidare innebär den föreslagna nya bestämmelsen i FB om faderskap vidinsemination att något faderskap inte kan fastställas om t. ex. samtycke frånmannen saknades. På grund härav kan, anser utskottet, den framfördainvändningen inte tillmätas avgörande betydelse när det gäller frågan ominsemination på ensamstående. mening talar sålunda övervägande skäl för att man, när det gällerrätten till insemination, inte bör göra någon skillnad mellan olika grupper avkvinnor med hänsyn till den samlevnadsform de valt. Utskottet tillstyrkerdärför bifall till motion 22 yrkande I i denna del. delsatt utskottet under moment 4 bort hemställa 4. beträffande äktenskap eller samboende somförutsättning för insemination att med bifalltill motion 1984/85:22 yrkande I i denna del och med avslag på propositionen imotsvarande del godkänner vad utskottet anfört. Lagtexteni 2 § inseminationslagen (mom. 6) Per (vpk) anser - under förutsättning avbifall till reservation nr 5 - att utskottet under moment 6 bort hemställa 6. beträffandelagtexten i 2 § insetninalionslagen att antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om insemination såvitt avser 2 § medden ändringen att paragrafen erhåller i bilaga 4 som reservanternas förslagbetecknade lydelse, Avslagpå förslaget om särskilda regler om givarinsemination (mom, 7) del."! att den del av utskottets yttrande sombörjar på s. 17 med "Utskottet vill" och slutar på s. 21 med"motion 15." bort ha följande lydelse: LU1984/85:10 .39 Utskottet erinrar om attverksamheten med givarinsemination bedrivs vid ett tiotal kvinnokliniker och avett litet antal privatpraktiserande gynekologer. Verksamheten handläggs enligtde regler som allmänt gäller enligt läkarinstruktionen och de författningar iövrigt som reglerar hiilso- och sjukvård, t. ex. bestämmelserna om sekretess isekretesslagen. Några olägenheter när det gäller de former den nuvarandeverksamheten bedrivs under, har inte framkommit. Inte heller har något krav pålagreglering framställts från direkt berörda parter. Utskottet kan sammantagetinte finna att den reglering av givarinseminationsverksamheten som föreslås i 3§ svarar mot något påvisbart och angeläget behov. Bestämmelsen bör därför, sommotionärerna i motion 19 yrkar, utgå ur den föreslagna inseminationslagen. 1enlighet härmed bör motionerna 15 yrkandena 1 och 2, 17 yrkandena 1-3 och 22yrkande 1 i motsvarande del avslås av . dels att utskottet under moment 7 bort hemställa 7. beträffande avslag på förslagetom särskilda regler om givarinsemination attriksdagen med bifall till motion 1984/85: 19 yrkande 4 i denna del och medavslag på propositionen i motsvarande del godkänner vad utskottet anfört. (mom. 8-11 samt 14) () anser - underförutsättning av bifall till reservation nr 7 - att utskottet under momenten8-11 samt 14 bort hemställa attriksdagen avslår 3 § förslaget till lag om insemination och motionerna 1984/85:15 yrkande I, 1984/85: 17 yrkandena 1 och 2 och 1984/85:22 yrkande 1 imotsvarande del. Insemination vid allmänna sjukhus (mom. 8) , i (alla m) samt () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 18 som börjar med "erinrar" ochslutar med "och 17." bort ha följande lydelse: Utskottet delar departementschefens uppfattning att det ärviktigt att verksamheten med givarinsemination anförtros läkare med erfarenhetav barnlöshetsufredningar och att garantier skapas för att verksamheten bedrivsunder etiskt godtagbara former. Därav drar utskottet emellertid inte slutsatsenatt enbart de allmänna sjukhusen bör få bedriva sådan verksamhet. Privatverksamma och även offentligt anställda gynekologer i öppen vård har enligtutskottets mening i många fall en omfattande erfarenhet av behandling ochutredning av fertilitetsproblematik. Sådan leder ofta till mångåriga, kontinueriigakontakter mellan patient och läkare, där det LU 1984/85:10 40 personligaförhållandet är mycket betydelsefullt. En privatpraktiserande gynekolog kandärför ofta ha lättare att bedöma lämpligheten av insemination än den läkarevid allmänt sjukhus som enligt propositionens förslag skall få patienten päbehandling. Detsagda leder enligt utskottets uppfattning till att också läkare medspecialistkompetens i gynekologi och obstetrik som är verksamma i privat vårdeller i offentlig öppen vård bör medges rätt att bedriva verksamhet medgivarinsemination. Med tanke på att de allmänna krav som måste ställas påverksamheten skall vara uppfyllda, bör verksamheten, som framhålls i motion 15,få bedrivas av läkaren först sedan lämnat honom eller hennesitt tillstånd. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet bifall till yrkande 1 imotion 15. Yrkandet i motion 17 får härmed anses i huvudsak tillgodosett. delsatt utskottet under moment 8 bort hemställa 8. beträffandeinsemination vid allmänna sjukhus att med bifalltill motion 1984/85:15 yrkande 1 och med anledning av motion 1984/85:17 yrkandeI och propositionen" i denna del godkänner vad utskottet anfört. 10.Socialnämnds medverkan vid psyko-social utredning (mom. 10) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 19som börjar med "hänvisar" och slutar med "dennadel." bort ha följande lydelse: Utskottetvill peka på att förslaget i propositionen om att den psyko-sociala utredningenskall skötas vid sjukhuset innebär att läkare - och de psykologer ochpsykiatrer vid sjukhuset som ev. kommer att anlitas i samband med utredningen -kommer att tillföras delvis nya och för dem främmande arbetsijppgifter. Enenligt utskottets mening bättre lösning är att den erforderligautredningsverksamheten läggs på socialnämnderna som åtminstone på de störreorterna - genom ärenden om adoption har skaffat sig kunskaper och erfarenheterbeträffande denna typ av verksamhet. Eftersom adoption och insemination kanvara alternativa lösningar på ofrivillig barnlöshet kan socialnämnden ocksåhjälpa det barnlösa paret med att skaffa sig en helhetsbedömning av vilketalternativ som passar dem bäst för att komma till rätta medbarnlöshetsproblemet. Övervägandeskäl talar således för att den psyko-sociala utredningen bör åvilasocialnämnden. Utskottet tillstyrker därför bifall till motion 22 yrkande 1 idenna del. delsatt utskottet under moment 10 bort hemställa 10. beträffande socialnämnds medverkan vidpsyko-social utredning att med bifall till motion 1984/85:22 yrkande1 i denna LU 1984/85:10 41 deloch med avslag på propositionen i motsvarande del godkänner vad utskottetanfört. Val av spermagivare m. m. (mom. 11) PerIsraelsson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 19 med "Frågan om" och slutar på s. 20 med "dessadelar." bort ha följande lydelse: Medtanke på riskerna för att ett barn, som har kommit till genomgivarinsemination, vid vuxen ålder får barn med någon som också har avlats avgivaren, bör enligt utskottets mening i lagen sättas en gräns för antalet barnsom en och samme givare får ge upphov till. Som motionärerna föreslagit ärfyra barn per givare en lämplig gräns. Vidare bör föreskrivas attspermagivaren skall få veta hur många barn han har gett upphov till; detta föratt han skall kunna bedöma dels om han vill fortsätta som spermagivare ellerej, dels hur många barn han kan tänkas få kontakt med. Med det anfördatillstyrker utskottet bifall till motion 22 i dessa delar. dels att utskottet under moment 11 bort hemställa11. beträffande val av spermagivare m. m. att med bifalltill motion 1984/85:22 yrkande 1 i denna del och med anledning av propositioneni motsvarande del godkänner vad utskottet anfört. 12.Lagtexten i 3 § inseminationslagen (mom. 14) Per-OlofStrindberg, och i (alla m) samt KerstiJohansson (c) anser - under förutsättning av bifall till reservation nr 9 - attutskottet under moment 14 bort hemställa 14. beträffande lagtexten 13 §inseminationslagen att antar 3 §förslaget till lag om insemination med den ändringen att paragrafen erhåller ibilaga 4 som reservanternas förslag betecknade lydelse. 13.Lagtexten i 3 § inseminationslagen (mom. 14) (vpk) anser - under förutsättning av bifall till reservationerna nr10 och 11 - att utskottet under moment 14 bort hemställa 14. beträffandelagtexten 13 § inseminationslagen att antar 3 §förslaget till lag om insemination med den ändringen att paragrafen erhåller ibilaga 4 som reservanternas förslag betecknade lydelse. LU 1984/85:10 42 14.Anonymitet för spermagivare (mom. 15) , och i (alla m) samt () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 22 med "Utskottet vill" och slutar på s. 23 med "ochutvärderas." bort ha följande lydelse: Närdet gäller frågan om spermagivarens anonymitet vill utskottet först framhållaatt man måste utgå ifrån att det barnlösa par som väljer givarinsemination somen lösning på sitt barnlöshetsproblem noga har tänkt över sin situation ochvägt olika alternativ mot varandra. Barnet som föds är således planerat,efterlängtat och välkommet. Till detta skall läggas att föräldrarnasförhållanden är mera stabila än hos genomsnittet sammanlevande; skilsmässor ärsällsynt förekommande. Barnet har mot denna bakgrund de bästa förutsättningaratt växa upp under goda förhållanden. mening måste man vid sina överväganden i frågan omanonymitetsskyddet närmare granska vad den föreslagna bestämmelsen i 4 § kommeratt få för effekter. 1propositionen betonas sålunda att föräldrarna skall tala om för barnet hur dethar kommit till. Utskottet vill peka på att enligt en enkät som genomförts vidfertilitetslaboratoriet i uppgav av föräldrarna att de inte tänkteberätta något för barnen om inseminationen. De allmänna uttalanden som görs ipropositionen om önskvärdheten av att föräldrarna informerar barnen är medhänsyn härtill av allt att döma verkningslösa. Föräldrarna vill uppenbarligenatt barnen i alla avseenden skall betraktas som deras egna. Detta framstår fördem som en grundläggande förutsättning för inseminationen och det är kanskejust av denna anledning som de väljer insemination. Därmed blir ocksåbestämmelserna om att barnet skall ha tillgång till uppgifterna omspermagivaren av ringa värde. Förutsättningen för ett utnyttjande av dennamöjlighet är ju att barnet vet om att den biologiske fadern är en annan än den rättsligeoch sociale. Det är föga troligt att föräldrarnas attityd kommer att förändrastill en större öppenhet av det skälet att en ny lag gör det möjligt för barnetatt eftersöka den biologiske fadern. Detta kan tvärtom medverka till attföräldrarna blir ännu mera bestämda i sin uppfattning att inte tala om förbarnet att det tillkommit genom insemination. Ett röjande av detta skulle jukunna leda till ur föräldrarnas synpunkt helt onödiga och oönskadekomplikationer. Av psykologiska och sociala skäl och av omsorg om barnetkommer således föräldrarna säkerligen liksom att eftersträva enlångtgående sekretess. Detta måste man således acceptera som en utgångspunktvid bedömningen av den föreslagna lagens effekt. Utskottetvill vidare peka på att lagförslaget i propositionen innebär en uttryckliglegitimation av verksamheten med givarinsemination. kommerförutsättningarna för verksamheten att ändras radikalt om förslå- LU 1984/85:10 43 getatt slopa anonymitetsskyddet för givaren genomförs. Enligt utskottets meningkommer det fortsättningsvis att bli mycket svårt, kanske helt omöjligt, att fåspermagivare till sjukhus och gynekologer, när givarna vet, att deras identitetkan komma att röjas. Sekretessen har varit en förutsättning för derasmedverkan. Redan bristen på spermagivare kan således medföra att sjukhusentvingas upphöra med verksamheten. En annan omständighet som måste beaktas äratt många presumtiva föräldrar i fortsättningen inte vill anlita sjukhusendärför att deras önskan är, som ovan redovisats, att givaren inte skall kunnaspåras. Risken för illegal verksamhet utanför de etablerade och lojalaklinikernas ram är uppenbar. Det finns inte heller något som hindrar attkvinnor söker sig utomlands för att få insemination genomförd. Ett sådantförfarande kommer normalt sett att vara förbehållet par som har de ekonomiskaresurserna härför. De nu nämnda konsekvenserna av den föreslagna lagstiftningenfår enligt utskottets mening anses fullt realistiska och inger betydande oro. Ävenom det skulle vara så att verksamheten i enstaka fall kan komma alt fungera såsom lagförslaget utgår ifrån, kan starkt ifrågasättas om detta är till gagn förnågon part. Manmåste, anser utskottet, fråga sig hur föräldrasituationen påverkas om bådaföräldrarna vet, att en för dem helt okänd person, spermagivaren, kan komma ini deras liv. Vilken effekt kommer detta t. ex. att ha för den rättslige fadernshelhjärtade engagemang för barnet? Risken för negativ påverkan påföräldrarollen är enligt utskottets mening uppenbar, vilket inte är till båtnadför barnet. mening kan det vidare starkt ifrågasättas om det verkligen är braför barnet att, kanske i tonåren, få veta att den som barnet underbarndoms- och ungdomsåren reservationslöst uppfattat som sin far inte ärbarnets biologiske far. Risken är, anser utskottet, mycket stor för att sådankunskap leder till allvarliga konflikter och psykiska störningar i familjen. Ocksåspermagivarens situation måste beaktas i sammanhanget. Förslaget innebär attgivaren tiotals år efter spermadonationen och när han kanske för länge sedansjälv bildat familj och har egna barn, kan sökas upp av för honom helt okändaungdomar, som han inte har några känslomässiga relationer till. Frågan är dåhur givaren och hans familj kommer att uppleva detta. 1 värsta fall kanavslöjandet av spermagivaren leda till att annars harmoniskt fungerandefamiljer slits sönder - såväl barnens som spermagivarnas. Utskottetvill också fästa uppmärksamheten på den risk för informationsläckor tillobehöriga som uppkommer med den journalföring och den arkivering av journalernasom lagförslaget förutsätter. Även om antalet personer som formellt skall fätillgäng till journalerna är begränsat så blir det ändå ett betydande antalmänniskor som får insyn. Redan den omständigheten att journalerna skallarkiveras och förvaras och därmed LU 1984/85:10 44 kunnahanteras av många olika personer gör att risken för spridning av uppgifterna ijournalerna till andra än som avsetts är mycket stor. Detovan anförda visar enligt utskottets mening att den föreslagna bestämmelsenkommer att leda till en utveckling som ingen anser önskvärd. Inte heller ärbestämmelsen till gagn för de människor som närmast berörs. Ett genomförande avbestämmelsen skulle tvärtom kunna leda till oro, splittring och risk förpsyko-sociala störningar i familjerna. I stället för att medverka till detta,bör det enligt utskottet vara samhällets uppgift att stödja den relation sombyggs upp mellan barnet och dess sociala föräldrar. Detta måste, anserutskottet, bäst gagna barnets intressen. Utskottettillstyrker således bifall till de nu aktuella motionerna och avstyrker bifalltill propositionens förslag att häva anonymitetsskyddet. delsatt utskottet under moment 15 bort hemställa 15. beträffandeanonymitet för spermagivare att med bifalltill motionerna 1984/85:16, 1984/85:18, 1984/85:19 yrkande 4 i denna del,1984/85:20 och 1984/85:23 avslår 4 § förslaget till lag om insemination. Uppgifteri faderskapsmål (mom. 16) () anser under förutsättning avbifall till reservation nr 14- dels att den del av utskottets yttrande på s. 24 sombörjar med "Med tanke" och slutar med "denna del." bort haföljande lydelse: Utskottethar tidigare funnit att bestämmelsen i 3 § om reglering av förutsättningarnaför insemination och regeln i 4 § om barnets rätt att få veta sitt urspmng börutgå ur lagstiftningen. Den föreslagna bestämmelsen i 5 § om att sekretessen ivissa fall kan brytas om uppgifterna behövs i ett faderskapsmål fyller dåknappast någon funktion och bör således också utgå ur inseminationslagen.Härmed tillstyrker utskottet bifall till motion 19, yrkande 4 i denna del. delsatt utskottet under moment 16 bort hemställa 16. beträffandeuppgifter i faderskapsmål att med bifalltill motion 1984/85:19 yrkande 4 i denna del avslår 5 § förslaget till lag ominsemination. Importav fryst sperma (mom. 17) AllanEkström (m) och Per (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 25som börjar med "delar" och slutar med"socialutskottets förslag." bort ha följande lydelse: LU 1984/85:10 45 vill för sin del framhålla att en avgrundtankarna bakom förslaget att reglera givarinseminationsverksamheten är attbarnet skall ges möjlighet att få reda på sitt biologiska ursprung. Om mantillåter import av fryst sperma från utlandet - även om det sker ikontrollerade former innebär det att man medvetet berövar barnet dennamöjlighet. En sådan ordning står enligt utskottets mening i strid motlagstiftningens intentioner. Som framhålls i motion 21 torde man inte hellerkunna kontrollera givarens medicinska status. Införsel av fryst sperma förgivarinsemination bör därför inte tillåtas. Utskottethar övervägt om import bör tillåtas för makeinsemination, dvs. för sådana falldär ena maken är bosatt i och den andre befinner sig utomlands. uppfattning måste dessa fall bli så sällan förekommande och ärknappast så behjärtansvärda att de motiverar att man öppnar en möjlighet tillimport. Utskottetanser sammantaget således att import av fryst sperma från utlandet över huvudtaget inte bör få förekomma. Med detta tillstyrker utskottet bifall till deaktuella yrkandena i motionerna 21 och 22. dels att utskottet under moment 17 bort hemställa17. beträffande import av fryst sperma att med bifalltill motion 1984/85:21 yrkande 2 och motion 1984/85:22 yrkande 1 i denna delantar 6 § förslaget till lag om insemination med den ändringen att paragrafenerhåller i bilaga 4 som reservanternas förslag betecknade lydelse. 17.Övergångsbestämmelserna (mom. 19) , och i (alla m) samt () anser - underförutsättning av bifall till reservation nr 14 - dels att den del av utskottets yttrande på s. 26som börjar med "Utskottet har" och slutar med "snarastförstöras." bort ha följande lydelse: Utskottethar ovan avstyrkt förslaget till 4 § rörande barnets rätt att få veta sittursprung. Som en följd härav bör också den del av övergångsbestämmelserna somtar sikte på 4 § utgå ur lagförslaget i enlighet med yrkandet i denna del imotion 19. dels att utskottet under moment 19 bort hemställa19. att med bifalltill motion 1984/85:19 yrkande 4 i denna del antar övergångsbestämmelserna tillförslaget till lag om insemination med den ändringen att bestämmelsernaerhåller i bilaga 4 som reservanternas förslag betecknade lydelse. LU1984/85:10 46 Avslag på förslaget om ändring i sekretesslagen (mom.21) , i (alla m) anser - under förutsättning av bifall tillreservationerna nr 3 och 4 dels att den del av utskottetsyttrande på s. 27 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"motion 19." bort ha följande lydelse: Utskottet har ovan funnit att någon lagstiftning somreglerar inseminationsverksamheten som sådan inte bör införas. Som enkonsekvens av detta ställningstagande bör inte heller några ändringar göras isekretesslagen. Utskottet tillstyrker således bifall till yrkande 3 i motion26. Härmed får yrkande 3 i motion 19 anses i huvudsak tillgodosett. dels att utskottet under moment 21 bort hemställa 21. beträffande avslag på förslagetom ändring i sekretesslagen att med bifall till motion 1984/85:26yrkande 3 och med avslag på propositionen i denna del godkänner vad utskottetanfört. (mom. 22 och 23) , i (alla m) anser - under förutsättning av bifall tillreservation nr 18 - att utskottet under momenten 22 och 23 bort hemställa attriksdagen avslår det i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring isekretesslagen (1980: 100) och motion 1984/85: 19 yrkande 3 i den mån yrkandetinte tillgodoses genom vad utskottet hemställer i detta moment. Utlämnande av uppgifter om insemination (mom. 22) , i (alla m) samt () anser - underförutsättning av bifall till reservation nr 14 - dels att den del av utskottetsyttrande på s. 27 som börjar med "Vid sina" och slutar med"motion 19," bort ha följande lydelse: Som framgår av utskottets tidigare överväganden harutskottet funnit att bestämmelsen i 4 § inseminationslagen om barnets rätt attfå veta sitt ursprung bör utgå ur lagstiftningen. Den föreslagna regeln isekretesslagen om att sekretessen i vissa fall kan brytas tar sikte på 4 § ochbör i konsekvens med ställningstagandet till denna paragraf utgå ur förslagettill ändring i sekretesslagen. Detta innebär att utskottet tillstyrker bifalltill yrkande 3 i motion 19, Härmed tillgodoses yrkande 3 i denna del i motion26, LU 1984/85:10 47 delsatt utskottet under moment 22 bort hemställa 22. beträffandeutlämnande av uppgifter om insemination att med bifalltill motion 1984/85:19 yrkande 3 och med avslag på propositionen i denna delgodkänner vad utskottet anfört. 2\.Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (mom. 23) , och i (alla m) samt () anser - underförutsättning av bifall till reservation nr 20 - att utskottet under moment 23bort hemställa 23. beträffandeförslaget till lag om ändring i sekretesslagen att antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) med den ändringen att 7 kap, I § erhåller i bilaga 4 som reservanternasförslag betecknade lydelse. 22.Familje- och arvsrättsliga frågor (mom. 25) , och i (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 29som börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "motion 26,"bort ha följande lydelse: Utskottethar beaktat att den vetenskapliga utvecklingen på fertilitets-området kommeratt erbjuda nya metoder för att häva infertilitet. En del av dessa kommer attkunna användas så att de skapar allvarliga etiska problem. Enskilda människorreagerar dock normalt mot oetiskt beteende. Lagar som icke överensstämmer medmänniskors rättsmedvetande leder till en icke önskvärd utveckling. Nyatekniker för att häva infertilitet kan skapa förhållanden som kan krävaytterligare förändringar i den familje- och arvsrättsliga lagstiftningen.Riksdagen bör därför uppdra åt regeringen att se över denna lagstiftning ochinför framlägga erforderliga förslag. Utskottet tillstyrker därföryrkande 4 i motion 26. dels att utskottet under moment 25 bort hemställa25. beträffande/(7/«/7/£'- och arvsrättsliga frågor att med bifalltill motion 1984/85: 26 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om utredning av frågor av familje- och arvsrättslig natur. LU 1984/85:10 48 Uppföljning av inseminationsverksamheten (mom.26) Per (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 29som börjar med ", som" och slutar med "motion22." bort ha följande lydelse: