bet · G801AU13 · 1984-12-31 00:00:00 — 3.att beslutar att den föreslagna satsningen pä bioteknisk utveckling iUmeå delvis förläggs till och att för ändamålet 5 av de föreslagna 20miljonerna reserveras för dessa insatser. Yrkande 4 behandlas iutskottets betänkande AU 1984/85: 14. Motionermed anledning av proposition 1984/85:125 /984/S5;i0i2av () och () 123 156 beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att även och bör ingå i de områden som erhåller tillfälligt regionalpolitiskt stöd. Yrkande 2 behandlas ibelänkandet AU 1984/85:19. 1984/85:3035av m. fl. (s) 123 156 Imotionen yrkas att uttalar att de åtgärder som proposition 1984/85:125 omfattar även gäller . 1984/85:3038 av m. fl. (m) Imotionen yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag till regler för lokaliseringsbi- 123 155 drag i , och kommuner, 12. att beslutar attavslå regeringens förslag att till Lokalise- 124 157ringsbidrag m. m. i på tilläggsbudget III till statsbudgetenför /85 anvisa ett reservationsanslag av , 13. att beslutar attavslå regeringens förslag aU till Lokalise- 124 158ringslån i på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 anvisaett reservationsanslag av , 14. attriksdagen beslutar att på tilläggsbudget III till statsbudgeten för 123 157, 158 budgetåret. 1984/85 anvisa eU reservationsanslag av . för risk- garantilån i enlighet med vad som i motionen och i motion 1984/85:2950 15. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad 125 159 som i motionenanförts om särskilda utvecklingsinsatser i , 16. att beslutar att tillSärskilda utvecklingsinsatser i Udde- 125 159 vallaregionenpå tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 anvisa ettreservationsanslag av . i enlighet med vad som i motionen anförts. AU1984/85:13 28 Yrkandena 1-8 behandlas i betänkandetAU 1984/85:19. Yrkandena 9-10 behandlas av näringsutskottet, yrkande 17 avfinansutskottet samt yrkandena 18-19 av utbildningsutskottet. 1984185:3043 av m.fl.(c) I motionen yrkas 1. atlriksdagen beslutar atl de i propositionen 1984/85: 125 föreslagna 123 156 åtgärdsprogrammen för såväl arbetsmarknadspolitiska som industri- och regionalpolitiska insatser i skall omfatta , , , , , , och Ta- 2. att riksdagenbeslutar att ansluta till vad som anförs i motionen 123 156 angående reglerna för tillfälligtregionalpolitiskt stöd till orter och kommuner utanför stödområdet, 3. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som 124 160 i motionen anförts om särskilda insatser i orteroch regioner utanför stödområdet med lokala och regionalasysselsättningsproblem till följd av strukturförändringar inom näringslivet. Motion med anledning av proposition 1984/85:186 1984/85:3159 av m. fl. (c) 53 23 2. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som anförts i motionen om villkoren för expansion och utvidgningav uppgifter inom den statliga förvaltningen. Yrkande Ibehandlas i betänkandet AU 1984/85: 13. Regionalpolitik i egentlig meninghar nu bedrivits i vårt land . Under den tiden har såväl målen sommedlen utvecklats. Regionalpolitiken har byggts ut från en politik som främstsyftade till att påverka industrins lokalisering till en allmän regionalvälfärdspolitik. För alt ge regionalpolitiken erforderligt underlag finns ettsärskilt planeringssystem - länsplaneringen - inom vilket samordningen mellanolika samhällssektorer särskilt uppmärksammas. I nedanstående sammanställning anges några förregionalpolitikens utveckling viktiga årtal. AU1984/85:13 29 1965 Statligt lokaliseringsstöd till framför alltindustrin införs. 1967 Den första länsplaneringengenomförs. 1968 Särskilda stödåtgärder iglesbygderna introduceras. 1970 Beslut tas om sysselsättningsstöd iinre . 1971 Den första etappen iomlokaliseringen av statlig verksamhet beslutas. 1971 Transportstöd införs. 1972 tar ställning till eltregionalpolitiskt handlingsprogram. 1975 Vissa beslut om regionalpolitisktstöd decentraliseras till länsstyrelserna. 1976 Samråd med de största industriföretagen i lokaliseringsfrägor inleds. k. länsanslaget för regionalpolitiska insatser som beslutas av 1982 Nedsättning avsocialavgifter införs som regionalpolitiskt medel. Regionalpolitiken har varit föremål för en fortlöpandeuppföljning och översyn. har beslut omregionalpolitikens inriktning och omfattning tagits åren 1976, 1979 och 1982.Besluten föregicks i samtliga dessa fall av ett omfattande utredningsarbete.Regeringen lägger i proposition 1984/85:115 fram förslag som rör regionalpolitikenunder . Även detta förslag har föregåtts av enutredning som tillsatts med anledning av ett riksdagsuttalande (AU1981/82:23). Fråga om avslag på proposition 1984/85:115 Innan utskottet tar upp förslag i propositionenoch motionerna om utformningen av regionalpolitiken behandlarutskottet motion 2932 av m.fl. (m) i vilken görs gällande attregeringens proposition i sin nuvarande form inte kan läggas till grund för ettriksdagsbeslut. I stället föreslås att en ny utredning tillsätts som skyndsamtomprövar stödformernas effekter så att en ny proposition om regionalpolitikenkan läggas fram . 1 motionen lämnas vidare förslag till inriktning avdet begärda utredningsarbetet. 1 den delen anförs att lokaliseringslånen medfördel kan ersättas av lån, beviljade av kreditinstituten. Anslagen tillövrigt lokaliseringsstöd - offertstöd, lån till regionala investmentbolag,investeringsbidrag, sysselsättningsstöd, nedsatta socialavgifter med undantagför malmfältskommunerna - kan enligt motionärerna ersättas av ett utvidgatstöd för att underiäUa generationsväxlingen inom jordbruket, sänktaenergikostnader och genom atl man underiättar rekryteringen av personer förnyckelbefattningar. Utskottet konstaterar att frågan om utformningen av denframtida regionalpolitiken förberetts av en parlamentariskt sammansattutredning . Efter sedvanlig remissbehandling har regeringen nupresente- AU1984/85:13 30 rat sina förslag. Varken underlaget för propositioneneller förslagen i densamma ger anledning för ulskottet att följa motionensförslag om avslag på propositionen och begäran om ny utredning. Motion 2932avstyrks därför av utskottet. Mål och riktlinjer för regionalpolitiken De allmänna målen för regionalpolitiken Regeringen föreslår att de allmännamålen för regionalpolitiken skall vara oförändrade. Dessa mål innebär atl allamänniskor oavsett var de bor i landet skall ges tillgång till arbete, serviceoch en god miljö. Det poängteras i propositionen att glesbygdspolitikenutgör en viktig del av den samlade regionalpolitiken samt att det iglesbygderna krävs kompletterande insatser med en delvis annan utformning ochinriktning än i regionalpolitiken i övrigt. Även de motioner som behandlar riktlinjer förregionalpolitiken, dvs. 2123, 2667, 2915, 2937, 2943 och 2951, synes utgå ifrånaU.deallmänna målen skallvara oförändrade. Utskottet har ingen annan mening och föreslår att riksdagengodkänner vad som anförs i propositionen i denna del. Regionalpolitikens förutsättningar och allmänna inriktning När det gäWer förutsättningarna förregionalpolitiken gör industriministern den bedömningen i propositionen att desenare årens tendenser när det gäller näringslivets utveckling kommer attfortsätta samt att uppbroms-ningen av tillväxten inom den offentliga sektornkommer att bestå och att dess tidigare stabiliserande inflytande påsysselsättningen därmed minskar. Industrins nedgång har upphört ochförbytts i ökning. Det kan vidare noteras alt tillväxten inom industrin har enregionall förhållandevis jämn fördelning. En ny tendens, av potentiellt storframtida betydelse, är enligt propositionen den snabba tillväxten inom främstföreiagsinrik-tade privata tjänster. Vidare framhålls att strukturomvandlingen inom industrinkommer att fortsätta också inom ramen för den utveckling mot en totalt settbättre balans i ekonomin som kan förutses. Detta kan leda till regionaltkoncentrerade obalanser på grund av främst ojämn regional fördelning av olikabranscher. 1 propositionen anges som en viktig utgångspunkt förregionalpolitiken atl utvecklingen i enskilda regioner på ett avgörande sättpåverkas av den samlade ekonomiska politikens inriktning. 1 det sammanhangetanförs att den förda politiken har lett till att situationen iden svenska ekonomin är avsevärt bättre än . a. framhållsatt industrins konkurrensförmåga har förstärkts saml att produktion, sysselsättningoch investeringar åter ökar. AU1984/85:13 31 m.fl. (m) anför imotionerna 2123 och 2951 att ett fullföljande av de regionalpolitiska målenförutsätter en dynamisk utveckling av det fria näringslivet. Ennäringslivsvänlig politik och en minskande offentlig sektor ger enligtmotionärerna de bästa förutsättningarna för regional balans och utveckling. Förändringar inom näringslivet måste enligt motionärernafå ske och statsmakterna kan underlätta omställningsprocessen. Det ligger ihela landets intresse att de nödvändiga regionala förändringarna kangenomföras utan alltför omfattande befolkningsändringar. Det bör finnas enaktiv yrkesverksam befolkning i alla regioner. Detta är väsentligt frånförsvarssynpunkt och medverkar också till att värt svenska kulturarv kan vidmakthållas. Det framhålls vidare i motionen att statsmakterna måste ge"svaga" regioners näringsliv en möjlighet att utvecklas. Personer somförlorar sina arbeten på grund av strukturella förändringar bör kunna ha ettalternativ till att flytta. Därför bör offentliga medel användas till attminska de "regionala" handikapp som näringslivet i dessa delar avlandet har att brottas med. Genom en sådan kompensation kan näringslivet fåbättre möjlighet att utvecklas. Motionärerna påpekar vidare att åtgärder som förbättrarekonomins funktionssätt leder till en sysselsättningsexpansion som kommer attsprida sig lill bl. a. Norrlandslänen. I det sammanhanget erinras om de förslagmoderata samlingspartiet i sådant syfte lagt fram i andra sammanhang rörande 1.ex. sänkt skattetryck och en mer flexibel arbetsmarknadspolitik. I motionennämns också förslag som lagts fram på utbildningsområdet och när detgällerjord- och skogsbruket. 1 det senare fallet hänvisas till krav på sänkningav skogsvårdsavgifterna och på en översyn av jordförvärvslagen. Även vpk tar i motion 2943 upp samhällsekonomin i stortsom utgångspunkt för förslag om regionalpolitikens inriktning och framhålleratt regionala obalanser är det geografiska uttrycket för motsättningar och tendenserinom det kapitalistiska systemet. Det leder därför enligt motionen fel när regionala obalanser ytliga förklaringar som t. ex. dåligt företagsklimat,bristande företagaranda, högre produktionskostnader eller långa avstånd.Enskilda företagares reaktionsmönster är snarare följder av än orsaker tillregional svaghet. Produktionskostnader är inte givna.vare sig geografiskt elleri tiden. Avstånd mellan regioner har i moderna industriella ekonomier numeraknappast någon självständig betydelse. Depressiva och eftersatta regioner harför övrigt ofta en geografisk belägenhet, som helt utesluter förklaringar av debåda senare typerna. Vpk sammanfattar läget för regionalpolitiken i framtidenpä följande säll: - För att bekämparegionala obalanser kommer alt krävas ökade och inte minskade resurser. - De regionalakriserna har sammanvävts med den allmänna krisen och därmed blivit ett störreproblem. AU 1984/85:13 32 - Regionala problem av förSverige ny typ kan väntas uppträda utanför stödområdet. - Den nya, starktarbetsbesparande tekniken kommer - så som den nu utvecklas - att skärpamotsättningarna mellan ekonomiska metropol- resp. satellitområden och därmedtotalt verka till de utsatta regionernas nackdel. - Den utbyggnad av den offentligasektorn, som varit sä betydelsefull för problemregionerna, har stagnerat. - Regionalpolitiken i egentligmening är under stark press av budgetpoli-liska skäl. - Läget hotar framkalla skärptamotsättningar mellan norr och söder - en konflikt som norra i längdenriskerar föriora på grund av sin gradvis försvagade politiska ochparlamentariska position. Detfinns enligt utskottets mening anledning att hysa stark tveksamhet lillpåslåendet i motion 2951 alt den politik som moderata samlingspartiet förordarinom områden utanför regionalpolitiken skulle ge förbättrade förutsättningarför att nå regional balans. Utskottet vill t. ex. erinra om alt ett skäl tillatt en mera aktiv regionalpolitik infördes var en följdav att den fria marknadsekonomin - vars rörelsefrihet nu vill ökagenom att t. ex. försvaga arbetstagarnas rättigheter och anställningstrygghet -hade lett till de stora regionala obalanser som man ingrep mot. Det finns ingetsom talar för att ökad frihet för marknadskrafterna skulle få andrakonsekvenser än . Tvärtom skulle de regionalaobalanserna snarare öka än minska. Sammaparti förordar vidare en politik som minskar den offentliga sektornsomfattning. Vilka delar av den som skall minskas framgår inte av här aktuellamotioner. Utskoitet vill emellertid erinra om att den offentliga sektornstillväxt är en viktig förklaring till de senaste 15 årens förbättrade regionalabalans. Den lägre tillväxt som förutses inom denna sektor är en förklaringtill de tendenser lill ökade regionala obalanser som finns i länsstyrelsernasprognoser för utvecklingen . En långtgående privatisering avdenna sektor som är ett moderat krav skulle innebära att denna samhälletsservice mer än nu skulle behöva anpassas tiil de skilda lokala marknadernasefterfrågan. Del betyder i sin lur sämre service i glest befolkade områden ochi områden med läg ekonomisk bärkraft och som en följd därav också sämresysselsättningsmöjligheter i dessa regioner. Utskottet återkommer senare ibetänkandet till den offentliga sektorns roll i regionalpolitiken. Utskottetvill tillägga all sådana samhällssystem i västväriden som kännetecknas av deförhållanden som enligt motioner på skilda områden synes viljauppnå utmärks av stora standardskillnader mellan individer och regioner i frågaom de huvudfaktorer som omfattas av målet om regional balans, dvs. tillgångenpå arbete, service och god miljö. Den regionala obalansen är alltså större än ivårt land. AU 1984/85:13 33 Det anförda innebär att utskottet är övertygat omatt den samlade politik moderata samlingspartiet förordar kommer att försämraförutsättningarna för regionalpolitiken och öka riskerna för regional obalans.Detta innebär emellertid inte att utskottet skulle vara negativt till attnäringslivet, som sker, stöds för att bl. a. förbättrasysselsättningsmöjligheterna. Utskottet vill dock peka pånödvändigheten av att upprätthålla styrkan i de åtgärder som syftar till attkorrigera marknadskrafternas i vissa lägen klart negativa konsekvenser. Detinnebär t. ex. atl den arbetsrättsliga lagstiftningen inte får försvagas ochheller inte regionalpolitiken, vilket enligt utskottets mening blir följden avförslagen i de båda moderata kommittémotionerna. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionerna 2123 och 2951 i aktuella delar. Utskottetdelar i och för sig den syn pä de regionala problemens utveckling som försfram i vpk:s partimotion 2943. Utskottet ser emellertid i motsats tillmotionärerna positivt på möjligheterna att genom lämpligt utformaderegionalpolitiska åtgärder påverka förelagens reaktionsmönster. Påståendet imotionen att regionalpolitiken i egentlig mening är under stark press avbudgetpolitiska skäl och att resurserna för denna politik nu minskar finnerulskottet oriktigt. Tvärtom menar utskottet att med den omfattning av deregionalpolitiska åtgärderna som utskottet senare avser tillstyrka är regionalpolitiken,med beaktande av det kärva ekonomiska läget, ett prioriterat område. Motion2943 i denna del avstyrks mot den , bakgrunden. Meddet anförda föreslår utskottet att godkänner vad som anförs i dennadel av propositionen. Ifråga om den allmänna geografiska inriktningen av regionalpolitiken anförs ipropositionen att denna politik skall främja en positiv utveckling avnäringsliv, sysselsättning m. m. i alla delar av landet. Vidare framhålls attinsatserna bör geografiskt fördelas så att alla län tilldelas resurser förvissa allmänt utvecklingsfrämjande insatser och i övrigt med hänsyn tillproblemens omfattning i skilda delar av landet. Fyramotioner är aktuella i detta sammanhang. 1 motion 2915 framhållsatt om de allmänna målen för regionalpolitiken skall kunna tillgodoses måste enny helhetssyn på samhällsutvecklingen bryta igenom. Utan detta förblirregionalpolitiken den "rännil" som försöker motverka den storakoncentrationsströmmen. Särskilt tydligt syns enligt motionärerna detta närdet gäller den nya tekniken, elektronikens och bioteknikens snabba genombrott ikoncentrationsområdena. Vidareanförs att regeringen dåligt förmått utnyttja de senaste årens högkonjunkturför att på ett varaktigt sätt skapa en bättre regional balans. Enligtcenterpartiets mening måste varje region ges förutsättningar till utvecklingoch ha full tillgång till samhällets resurser på olika områden och all denmoderna teknik som utvecklas. Sker inte detta läggs grunden för en 3 1984/85. AU 1984/85:13 34 nykoncentrationsvåg, med mer förödande sociala och ekonomiska konsekvenser än1950- och 1960-talens utveckling. Anknytningtill regionalpolitikens geografiska inriktning har också motion 1519 av ArneFransson m.fl. (c) som kräver att konkreta politiska ställningstaganden på allaområden skall utgå från ett decentralistiskt synsätt. Motionärerna menar attde krafter som förespråkar och arbetar för en ökad centralisering ochkoncentration i samhället har ett starkt stöd för denna inriktning hos enpolitisk majoritet i . Majoriteten företräder en politik som frånskilda ideologiska utgångspunkter leder till koncen-trationsinriktade lösningarpå olika politiska sakområden. Socialdemokraterna har enligt motionen enförkärlek för att planera och administrera fram centralistiska lösningar. Ocksåmoderaternas politik som sägs alltmer ensidigt inriktad mot en långtgående ochrenodlad ekonomisk liberalism och försvar av de starkaste i samhället riskeraralt förstärka utvecklingen mot koncentration i samhället. Förall motverka vad som beskrivs som en koncentrationsinriktad regeringspolitikföreslår () och i (c) i motion 2940att det i varje proposition skall anges hur den bedöms påverka deregionalpolitiska målen. RuneÅngström m.fl. (fp) anför i motion 2667 att det är viktigt att deregionalpolitiska insatserna sätts in i de områden av landet som har desvåraste problemen. Det finns en tendens att vidta regionalpolitiskaåtgärder så snart en region råkar i svårigheter t. ex. genom branschkriser.Denna sammanblandning av temporära sysselsättningskriser, som kan drabba precisvilken region som helst i landet, och bestående konkurrensskillnader.somfrämst har sin grund i klimat och avstånd, gör att de stora regionalaobalanserna består. I motion 2937, likaledes av m.fl. (fp),framhålls att en jämnare regional fördelning av arbetstillfällen bör uppnåsgenom att förutsättningarna för produktionen förbättras i områden medlångvarig undersysselsättning. Gemensamtförde tre motionerna 1519, 2915 och 2940 av företrädare för äratt de förordar en utveckling mot ett decentralistiskt samhälle. Utskottet kanförst konstatera att , i varje fall i ett regionalpolitisktsammanhang, inte definierat vad man menar med ett decentralistisktsamhälle. Del är därför svårt att värdera påståendet i motionen om att andrapartier driver en politik som medvetet leder till ökad koncentration.Skillnaderna mellan och t. ex. det socialdemokratiska partietssyn på den regionalpolitiska medelsarsenalens utformning och tillämpning harunder de gångna åren enligt utskottets mening inte varit så stora alteffekterna av resp. partiers förslag till åtgärder i del ena fallet skullemotivera påståendet att de skulle leda till decentralisering och i det andrafallet till koncentration. I själva verket har orlsstrukturen i vårt land imodern tid i huvudsak utvecklats utan någon egentlig styrning sett frånregionalpolitiska utgångspunkter. AU1984/85:13 35 det så att ett decentralistiskt samhälle som innebär enstark spridning av sysselsättning och bosättning endast är möjligt i en agrarsamhällstyp av förgänget slag där de areella näringarna som drivs över storaytor ger stöd för en spridd lokalisering av service och småindustri. När ettsamhälle av vårt nuvarande slag växer fram, där det framför allt är industrinoch andra näringar som svarar för sysselsättningen, följer också automatiskt enökad koncentration inom den regionala strukturen. Detta är marknadsekonominssätt att fungera. Denna förändring fick sina särskilt hårda konsekvenser i dedelar av landet där sysselsättningen i de areella näringarna har haft storomfattning i sen tid och där befolkningstätheten är ringa. Del var dennautveckling som ledde fram till introduktionen av den aktiva regionalpolitikenunder . Utskottet vill i sammanhanget stryka under den politiskaenighet som råder om det regionalpolitiska målet om en balanserad regionalutveckling - vilket bl. a. kräver särskilda insatser i glesbygderna. Direktivom att politiken på olika områden skall utgå från ett decentralistiskt synsättvilket föreslås i motion 1519 finner utskottel däremot inte meningsfullt.Innebörden av ett sådant uttalande skulle i avsaknad av en definition avuttrycket "decentralistisk" bli mycket diffus och inle ge någonvägledning vid konkreta beslut utöver vad de nuvarande regionalpoliliska målenger. I fråga om kravet i motion 2940 att det i varjeproposition skall anges hur den påverkar förutsättningarna att nä deregionalpolitiska målen utgår utskottet från att en bedömning i detta hänseendeingår i det förberedelsearbete inom som föregår regeringensförslag till . Detta synsätt är ju också huvudanledningen lill atlsamordningsansvaret inom regionalpolitiken på central nivå inte lagts på encentral myndighet ulan ligger hos regeringen. Med det anförda avstyrker utskoitet motionerna 1519, 2915i aktuell del och 2940. Kravet i motionerna 2667 och 2937 att de regionalpolitiskainsatserna skall sättas in i de områden som har de svåraste problemen ligger ilinje med den förda regionalpolitiken och återspeglas i den gällande stödområdesindelningen.Utskottet delar emellertid inte motionernas kritik av atl insatser även gjortspå andra häll i samband med kriser inom en viss industribransch. Som föreslås ipropositionen bör regeringen liksom kunna förklara orter/regioner somdrabbas av regionala problem i samband med strukturförändringar som tillfälligastödområden eller på annat sätt ge särskilt stöd till sådana orter/regioner.Motionerna 2667 och 2937 i motsvarande del avstyrks med det anförda. Utskottet föreslår att med det anförda godkännervad som anförs i motsvarande del av propositionen. Bortsett från motioner som rör siödomrädesindelningen ochsom utskottet behandlar senare i betänkandet aktualiseras vissa merapreciserade frågor om den geografiska inriktningen i fem motioner. AU1984/85:13 36 Utskottet tar först upp tvåmotioner som rör utvecklingen i storstadsområdena. 1 motion 2915 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) föreslås att - som ett led i ansträngningen attminska koncentrationstendenser - skall uttala atl politiken pä samtligasamhällsområden bör utformas så att storstädernas andel av befolkningenlångsiktigt hålls oförändrad. Det innebär enligt motionärerna bl. a. att degemensamma samhällsresurserna för vård, omsorg och service fördelas så attmänniskor i alla delar av landet på elt rättvist sätt har tillgång lill dengemensamma kakan utifrån de skilda förutsättningar som råder. Här aktuelltyrkande återfinns också i motion 2962 av () och (). En helt annan uppfattning om utvecklingsmålen istorstadsområdena förs fram i motion 1459 av m.fl. (s) som motbakgrund av utvecklingen i föreslår att regeringen låtergöra en karlläggning av utvecklingspotentialen i storstadsområdena och de åtgärdersom är nödvändiga för att vända utvecklingen mot tillväxt och förnyelse. Ettsådant arbete bör kunna bedrivas inom ramen för en särskild storstadsdelegationoch ske i nära samråd med regionala organ och berörda kommuner.