bet · G801UbU5 · 1984-12-31 00:00:00 — omskoladministrativa frågor m. m. 1983/84:410 av m. fl. (c) vari såvittnu är i fråga yrkas 2.att hos regeringen hemställer att åtgärder vidtas för att säkerställaatt deltagande i utbildningsmoment med djurförsök inom ungdomsskolan alltidskall vara frivilligt. 1983/84:549 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförändrade behörighetsvillkor för skolledare. 1983/84:650 av () och RolfRämgård (c) vari yrkas att hos regeringen begär förslag till samrådsskyldighetvid prövning av nedläggning av en skola i enlighet med vad som anförts imotionen. 1983/84:813 av () vari yrkas attriksdagen anhåller att regeringen låter utreda frågan om inrättandet avfolkhögskolekurser för invandrarungdomar. 1983/84:921 av m. fl. (vpk) vari medhänvisning till vad som anförts i den till arbetsmarknadsutskottet remitterademotionen 1983/84:918 yrkas att uttalar att skolan tar aktivställning för kvinnors jämställdhet med männen samt hos regeringen hemställerom tillsättande av en utredning som följer och granskar jämställdhetsarbetet iskolan i enlighet med vad som anförts i motionen. 1983/84:995 av m. fl. (m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna att inom ramen fördet planerade partsarbetet åtgärder föreslås i syfte att lätta lärarnaspressade arbetssituation. 1983/84:1688 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär att bestämmelserna ominstitutionsföreståndare ändras så att olika utbildningslinjer och ämnen kanbedömas på ett likvärdigt sätt. 1983/84:1690av () vari såvitt nu är i fråga yrkas 1. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omnärvarokontroll i . 1983/84:1692 av () ochAnn-Cathrine () vari yrkas att hos regeringen begär att enutvärdering ge- 1 1984/85. UbU1984/85:5 2 nomförs av existerande skolor med grundskola ochgymnasieskola inom samma skolenhet. 1983/84:1710 av m. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om kompetensfördelningen mellan ochlänsskolnämnderna. 1983/84:2016 av m. (m) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 26. att hos regeringen begär förslag till nyastatsbidragsregler för fristående skolor i enlighet med vad som i motionenanförts. 1983/84:2047 av m.fi. (c) vari med hänvisning till vad som anförts i den tillarbetsmarknadsutskottet remitterade motionen 1983/84:2045 - yrkas 1. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna att länsskolnämnderna varje årskall begära att de olika skolstyrelserna rapporterar hur de tacklatjämställdhetsfrågorna, 2. att riksdagenbeslutar uttala sig för att könsrollsfrågor/jämställdhetsfrågor blirobligatoriska i all lärarutbildning i enlighet med vad som anförts i motionenoch att en i könsrollsfrågor tas fram, 3. att riksdagenbeslutar att i skolförordningen ta in en bestämmelse att en jämn könsfördelningskall eftersträvas i de lokala planeringsråden (SSA-råden), 4. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i motionen omförsöksverksamhet med systematiskt bedriven yrkesvägledning. 1 detta betänkande behandlarutskottet ett antal motioner som väcktes under den allmänna motionstidenriksmötet /84. De tar upp dels vissa skoladministrativa frågor, dels vissaandra skolfrågor av övergripande art. 1 motion 1983/84:17J0 (s) behandlasfördelningen av vissa uppgifter mellan () ochlänsskolnämnderna. Motionärerna anser att en stor del av besluten omlågfrekventa utbildningar bör föras över från SÖ till länsskolnämnderna. Vidaremenar motionärerna att det är lämpligt att nämnderna får befogenhet att beslutaom sådana förändringar i läroplanerna som är lokalt betingade. Med hänvisningtill att länsskolnämnderna numera har ansvar för viss samordning beträffandegymnasieskolans och den kommunala vuxenutbildningens utbildningar föreslås imotionen att nämnderna också får besluta om fördelning av statsbidraget tillden kommunala vuxenutbildningen i länet. Slutligen förordar motionärerna att"besvärsärenden om skolledartjänst" bör kunna anförtros åt länsskolnämnderna. Riksdagenbeslutade om den statliga skoladministrationen UbU 1984/85:5 3 (prop.1980/81:107, UbU 1980/81:38, rskr 1980/81:395). Som principiell utgångspunktför fördelningen av uppgifterna mellan olika instanser i skoladministrationenanges i beslutet bl. a. att länsskolnämnderna skall se till att målen ochriktlinjerna för skolan vilka beslutas av statsmakterna förverkligas. Genombeslutet avlastades nämnderna en stor mängd tillsättningsärenden. Vidaregodkände vad i propositionen hade anförts om att SÖ även ifortsättningen skulle besluta om vissa lågfrekventa studievägar avriksintresse. När det gäller läroplansarbetet slogs fast att utformningen avmål och riktlinjer för skolans verksamhet liksom avvägningen av läroplanernasinnehåll måste vila på allmänna värderingar och förutsätta politiskaställningstaganden. Det innebär bl. a. att regeringen dels beslutar om mål ochriktlinjer för och gymnasieskolan samt om timplaner för grundskolanoch gymnasieskolans linjer i enlighet med riksdagsbeslut, dels fastställerkursplaner med mål och huvudmoment för ämnen inom gemensammasektor och inom gymnasieskolans linjer. Föregen del vill utskottet mot bakgrund av motionsyrkandet tillägga följande. Utskotteterinrar om dels verksamheten med lokalt arbetsmarknadsanknutna specialkurser,s. k. La-kurser (1 a § 8 kap. skolförordningen), dels försöksverksamheten medregionalt beslutade högre specialkurser, om vilken under det förra riksmötetbeslutade att den skall omfatta hela riket (prop. 1983/84:116, UbU 1983/84:29,rskr 1983/84:412). Närdet gäller motionärernas förslag om fördelning av statsbidrag till denkommunala vuxenutbildningen, har regeringen för / 85 beslutatatt SÖ får delegera till länsskolnämnderna att förfoga över och mellankommunerna fördela de undervisningstimmar som kan tillfalla kommunerna utöverden ram om av föregående budgetårs timresurs, som kommunerna självadisponerar. Beträffandetillsättningen av skolledartjänster (rektor och studierektor) vill utskotteterinra om att det numera är länsskolnämnderna som tillsätter dessa.Skolchefstjänsterna (skoldirektör och biträdande skoldirektör) tillsätts avkommunerna själva. Besvär över beslut om tillsättning av de sistnämnda anförsdirekt hos SÖ. Utskottet anser inte att åtgärder bör vidtas i detta sammanhangför att ändra ordningen för tillsättande av de nämnda tjänsterna. Utskottetföreslår att med hänvisning till vad utskottet har anfört omfördelningen av vissa uppgifter mellan SÖ och länsskolnämnderna avslår modon1983/84:1710. 1 motion 1983/84:549 (s) behandlas frågan ombehörighetsvillkoren för innehav av skolledartjänst. Motionären anser att dessaär otidsenliga och menar att det bör vara möjligt för kommunerna att, där säbedöms lämpligt, även anställa "icke pedagoger" som skolledare. ]* 1984/85. UbU1984/85:5 4 beslut omskolans inre arbete () m. m. a. att det lokala ansvaret förskolans pedagogiska ledning vidgades. Utskottet framhöll då att den egnakontakten med undervisningsuppgifter var väsentlig för en skolledare, när haneller hon skall medverka till förbättringar av det inre arbetet i skolan ochfölja det pedagogiska utvecklingsarbetet. Utskottet erinrar om att sedermera medutgångspunkt i SIA-beslut har beslutat om ett nyttstatsbidragssystem för (prop. 1977/78:85, UbU 1977/78:21, rskr1977/78:260) och ny läroplan för (prop. 1978/79:180, UbU1978/79:45, rskr 1978/79:422). Vidare beslutade om ettnytt system för utveckling av skolans personal (prop. 1980/81:97, UbU 1980/81:37,rskr 1980/81:385) och om den statliga skoladministrationen (prop. 1980/ 81:107,UbU 1980/81:38, rskr 1980/81:395). Utskottet konstaterar att den lokalaskolledningen genom dessa beslut har ålagts ett stort ansvar för denpedagogiska utvecklingen och användandet av skolans resurser. Utskottet finnerskäl att peka på vad i skolförordningen (12 kap. 8 §) och grundskolansläroplan (Lgr 80, s. 59) föreskrivs om rektors åligganden. Med hänvisning till de redovisade förhållandena anserutskottet att inte bör uttala sig för en förändring av gällandebestämmelser om behörighet till tjänst som skolledare. Det bör erinras om atttill tjänst som skolledare får, om synnerliga skäl föreligger, även den som ejär behörig till tjänst som lärare eller syofunktionär komma i fråga (12 kap. 6§ skolförordningen). Med det anförda avstyrker utskottet motion 1983/ 84:549. De nuvarande bestämmelserna ominstitutionsföreståndare avser ämnesinstitution i gymnasieskolan vari ingårnaturvetenskapligt eller tekniskt ämne på tvåårig social linje, tvåårig teknisklinje, treårig linje eller fyraårig linje. Enligt motion 1983/84:1688 (fp, c)bör som utskottet har uppfattat förslaget bestämmelserna ändras så att degäller även de yrkesinriktade tvååriga studievägarna. Utskottet erinrar om att de av motionärerna angivnaolikheterna mellan vissa studievägar har sin grund i förhållanden som förelågföre införandet av den integrerade gymnasieskolan och härmed sammanhängandeskillnader mellan berörda lärarkategoriers tjänstgöring. Utskottet, somerinrar om att tidigare avslagit ett par likartade motionsyrkanden(motionerna 1978/79:319 och 1978/79:519, UbU 1979/80:6), finner inte skäl attföreslå att besluta om förändringar i enlighet med vad som förordas imotion 1983/84:1688. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att diskussionerom lärarnas arbetstider m. m. pågår f. n. mellan berörda parter. Med hänvisningtill det anförda avstyrks motionen av utskottet. Med hänvisning till att riksdageninte skall besluta i frågor varom avtal sluts mellan parter på arbetsmarknadenbör avslå motion 1983/ UbU 1984/85:5 5 84:995(m) med förslag till ett uttalande av i syfte att "lättalärarnas pressade arbetssituation". I motion 1983/84:650 (c) krävs att skolstyrelseskall vara skyldig att samråda med berörda föräldrar och berörd skolpersonal,innan beslut fattas om nedläggning av en skola. 1anslutning till förordningen (1978:345) om statsbidrag till driftkostnader förgrundskolan m. m. har SÖ meddelat föreskrifter och anvisningar för beräkningenav basresurser i (SÖ-FS 1979:50). Häri anges bl. a. att det åliggerskolstyrelsen att ge föräldrarna information om skolstyrelsens överväganden omindragning av en skolenhet. Föräldrarna bör beredas god tid att tänka igenomden planerade indragningen före ytterligare överläggning i frågan medskolstyrelsen. SÖ har senare erinrat länsskolnämnder och kommuner om attföreskrifterna fortfarande gäller (SÖ-FS 1983:55). Med hänvisning till vadutskottet har redovisat bör inte vidta någon åtgärd med anledning avmotion 1983/84:650. Med detta avstyrks motionen av utskottet. bör enligt förslag i motion 1983/84:1692(m) av regeringen begära en utvärdering av existerande verksamhet medgrundskola och gymnasieskola inom en och samma skolenhet, s. k. vertikalskolorganisation. Utskottethar i sitt betänkande UbU 1982/83:35 utförligt behandlat den i motionenaktualiserade frågan. Med hänvisning till vad utskottet då anförde omutvärdering av ifrågavarande verksamhet och om möjlighet för kommunerna attanordna s. k. vertikal skolenhet föreslår utskottet att avslårmotionen. I ett par motioner behandlas skolans roll i arbetetför jämställdhet mellan kvinnor och män. bör enligt motion1983/84:921 (vpk) uttala sig för att skolan aktivt skall medverka ijämställdhetsarbetet. Vidare kräver motionärerna att en utredning tillsätts somskall följa och granska jämställdhetsarbetet i skolan i enlighet med vad somanförs i motionen. I motion 1983/84:2047 (c) framförs förslag om ett antalbestämda åtgärder i jämställdhetssyfte. Skolstyrelserna bör redovisaför länsskolnämnderna hur de har tagit sig an jämställdhetsfrågorna (yrkande1). Såsom obligatoriska inslag i lärarutbildningen bör ingå könsrollsfrågor ochjämställdhetsfrågor. UHÄ bör påbörja arbetet med att ta fram enhandbok i ämnet (yrkande 2). Vidare bör bestämmelser föras in iskolförordningen om en jämn könsfördelning i de lokala planeringsräden(SSA-råden) (yrkande 3). Slutligen kräver motionärerna försöksverksamhet meden systematiskt bedriven yrkesvägledning i syfte att bryta det traditionellakönsrollsmönstret vid yrkesval (yrkande 4). Isitt betänkande UbU 1983/84:4 om vissa jämställdhetsfrågor behandladeutskottet huvudsakligen jämställdhetsarbetet i skolan. UbU1984/85:5 6 a. om att skollagen föreskriver en allmänskyldighet för den kommunala skolstyrelsen att verka för jämställdhet mellankvinnor och män (9 § skollagen 1962:319, ändrad i nu berört hänseende 1979:721,jfr även 12 kap. 8§ och 13 kap. 8§ skolförordningen i vad gäller rektorsåligganden). Härutöver vill utskottet med anledning av de nu aktuellamotionerna anföra följande. Utskottet anser det vara av värde att erinra om att detnumera i den statliga förvaltningen finns särskilda organ för jämställdhetsarbetetsåsom jämställdhetsombudsmannen (JämO) och den till knutnajämställdhetsnämnden samt inom jämställdhetsberedningen medrepresentanter för olika departement. Vidare finns inom arbetsmarknadsdepartementetett jämställdhetssekretariat. I sammanhanget vill utskottet även peka pådelegationen för jämställdhetsforskning (JÄM-FO), vilken inrättades genombeslut av regeringen . När det gäller lärarutbildningen, erinrar utskottet om attutbildningsplaner för allmänna utbildningslinjer i högskolan fastställs avUHÄ. Det ankommer således på UHÄ att i utbildningsplanerna ange om undervisningi jämställdhetsfrågor m. m. skall ingå i en viss linje. Detta har t. ex. skettbeträffande samtliga linjer inom sektorn för undervisningsyrken. UHÄ harinnevarande höst fastställt utbildningsplan för den nya studie-ochyrkesorienteringslinjen Ofr prop. 1983/84:86, UbU 1983/84:13, rskr1983/84:174). Som allmänt mål för utbildningen inom linjen anges bl. a. attutbildningen bör stimulera en vilja och beredskap till utveckling ochförändring av arbetssätt och insatser, så att studie- och yrkesvägledningenaktivt kan bidra till att kritiskt granska utbildning och arbetsliv. a. börde studerande stimuleras till att aktivt medverka till ökad jämställdhet iskola och arbetsliv. I läroplanen för anges klart att skolan skallverka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Förutom detta övergripande målföreskriver läroplanen att bl. a. jämställdhetsfrägor bör belysas i samverkanmellan flera ämnen. Beträffande studie- och yrkesorienteringen anges att denbör motverka att yrkesvalet begränsas av t. ex. social bakgrund och kön. Underdet förra hade utskottet anledning att behandla innebörden avföreskriften i Lgr .80 angående en jämnare könsfördelning vid lokalt utarbetadetillvalskurser (UbU 1983/84:18 s. 22 f.). Utskottet vill erinra om att som kompletterandeurvalsgrund vid intagning i gymnasieskolan finns bl. a. underrepresenteratkön. Bestämmelser om planeringsråd återfinns både i skollagenoch skolförordningen. För att där undvika alltför detaljerade bestämmelser ärdet föreskrivet att SÖ skall meddela närmare föreskrifter om planeringsråden. 1SÖ:s anvisningar och kommentarer till bestämmelserna om planeringsråd angesbl. a. att en jämn könsfördelning bör eftersträvas, när skolstyrelsen utserledamöter och när förslag härom avges till styrelsen. UbU1984/85:5 7 Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är angeläget att skolan engagerar sig ijämställdhetsarbetet. Utskottet har med sin hänvisning till sitt betänkandefrån det förra om vissa jämställdhetsfrågor (UbU 1983/84:4) och medsin redovisning i det föregående av vissa gällande föreskrifter m. m. velatvisa att det föreligger goda förutsättningar för ett fortsatt målmedvetetarbete med de aktuella frågorna. Som utskottet ser det är syftet medmotionsyrkandena tillgodosett. bör därför avslå motionerna1983/84:921 och 1983/84:2047. 1 motion 1983/84:813 (s) begärs enutredning av möjligheten att anordna folkhögskolekurser för skolpliktigainvandrarungdomar söm av olika anledningar har slutat sin skolgång . Utskottet har uppfattat motionen på sådant sätt att dentar sikte på invandrade barn och ungdomar . För dessa gäller densvenska skollagens bestämmelser om skolplikt (30 § skollagen). Utskottetavstyrker därmed motionen. Elever med etiska betänklighetermot djurförsök skall enligt motion 1983/84:410 (c) yrkande 2 inte behöva deltai dessa. Regeringen bör, menar motionärerna, föranstalta om åtgärder i syfteatt göra deltagande i utbildningsmoment med djurförsök inom ungdomsskolanfrivilligt. Enligt vad utskottet har erfarit förekommer försök pålevande djur i mycket begränsad omfattning i ungdomsskolan. När levande djurhanteras och används i undervisningen, skall lagen (1944:219) om djurskydd,förordningen (1979:286) om användning av djur för vetenskapligt ändamål m. m.samt lantbruksstyrelsens ifrågavarande föreskrifter tillämpas. Vissa för skolanaktuella bestämmelser finns återgivna i författningssamling(SÖ-FS 1983:243 - 245). Utskottet har inhämtat att SÖ harsänt ut specialinformation Levande djur i undervisningen till samtliga skolor,skolstyrelser och länsskolnämnder. Utskottet konstaterar att gällande bestämmelser är såutformade, t. ex. vad gäller föreskrifter om försök som inte skall utföras iundervisningen, att obehagliga upplevelser för eleverna ej skall behöva ägarum. När det gäller såväl djurförsök som dissektion utgår utskottet från attlärarens förmåga att bedöma elevernas reaktion i en viss situation inte ledertill att elever mot sin vilja tvingas bevittna något som de finner stötande.Utskottet vill emellertid inte medverka till att vissa utbildningsmomentgenerellt skall anges som frivilliga. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1983/84:410 yrkande 2. Närvarokontrollen i skolan börenligt motion 1983/84:1690 (c) yrkande 1 göras noggrannare. Motionären föreslåratt frånvaro registreras i betygen. Utskottethade anledning att behandla frågan om frånvaro- UbU1984/85:5 8 Utskottet fann inte då och kan inte hellernu finna anledning att frångå det principiella synsättet på frånvarokontrolleni skolan som utskottet uttryckte i samband med riksdagsbehandlingen är 1976 avpro-posifion 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. (UbU 1982/83:4 s. 5). SÖhar sedermera erinrat om gällande bestämmelser och därvid rekommenderat vissaförebyggande åtgärder mot skolk och otilläten frånvaro (SÖ-FS 1983:232). a. att det vid varje skola bör finnas klara regler om hur frånvaroskall registreras. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 1 i motion1983/84:1690. De fristående skolorsom uppfyllerskollagens krav för att de skall få rätt att tillhandahålla undervisning förskolpliktiga barn bör enligt yrkande 26 i mofion 1983/84:2016 (m) fåstatsbidrag. behandlade frågan om friståendeskolor för skolplikUga elever (prop. 1982/83:1, UbU 1982/83:10, rskr1982/83:63). avslog då i enlighet med förslag av utskottet likartademotionsyrkanden. Med hänvisning till vad som då anfördes av utskottet avstyrksdet nu aktuella yrkandet. Åberopande vad utskottet har anfört hemställer utskottet 1. beträffande länsskolnämndernasuppgifter att avslår motion 1983/84:1710, 2. beträffandebehörighet till tjänst som skolledare att avslår motion 1983/84:549, attriksdagen avslår motion 1983/84:1688, 4. beträffandelärarnas arbetssituation attriksdagen avslår motion 1983/84:995, 5. beträffandevisst samråd vid beslut om indragning av skolenhet att avslår motion1983/84:650, 6. beträffandevertikal skolorganisation a«riksdagen avslår motion 1983/84:1692, 7. beträffandeskolans medverkan i jämställdhetsarbetet att avslår motionerna 1983/84:921 och 1983/ 84:2047, 8. beträffandeskolpliktiga invandrarungdomar att avslår motion. 1983/84:813, att avslår motion 1983/84:410 yrkande 2, 10.beträffande närvarokontroll i skolan attriksdagen avslår motion 1983/84:1690 yrkande 1, UbU 1984/85:5 9 11.beträffande statligt stöd till fristående skotor attriksdagen avslår motion 1983/84:2016 yrkande 26. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), PerUnckel (m), (), (), (), (), (). (), (), (), (), (vpk), () och LinneaHörlén (fp). Skolansmedverkan i jämställdhetsarbetet (mom. 7) Per , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar"Utskottet vill" och slutar "underrepresenterat kön" bortutgå. Skolansmedverkan i jämställdhetsarbetet (mom. 7) BjörnSamuelson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5börjar "I sitt" och pä s, 7 slutar " och 1983/84:2047" bortha följande lydelse: Utskottetär medvetet om att olika slag av åtgärder har vidtagits på skolans område isyfte att åstadkomma jämlikhet mellan könen. Likväl kan utskottet konstateraatt det i skolans undervisning fortfarande föreligger stora brister i nu berörthänseende. Ansvariga myndigheter bör se till att särskild uppmärksamhet ägnasåt könsrollsfrågorna och att diskussion initieras för att göra ungdomenmedveten om dessa. Läromedlen skall inte längre tillåtas förtiga kvinnans rolli historien och i byggandet av vårt moderna samhälle. Vidare bör representanterför fackliga organisationer och kvinnoorganisationer ges., möjlighet att deltai undervisningen och yrkesvägledningen. Medhänvisning till utskottets uppfattning att det är mycket viktigt att skolan taraktiv ställning för kvinnors jämställdhet med männen ansluter sig utskottettill förslaget i motion 1983/84:921 att en utredning bör tillsättas för attfölja och granska jämställdhetsarbetet i skolan. En sådan åtgärd ligger enligtutskottets uppfattning i linje med syftet med yrkandena i motion 1983/84:2047.Vad utskottet här har anfört om jämställdhetsarbetet i skolan bör riksdagenmed bifall till motion 1983/84:921 och med anledning av motion 1983/84:2047 somsin mening ge regeringen till känna. UbU1984/85:5 10 dels att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande skolans medverkan ijämställdhetsarbetet attriksdagen med bifall till motion 1983/84:921 och med anledning av motion1983/84:2047 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört, Djurförsök (mom. 9) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 7 som börjar "Enligt vad" och slutar "yrkande2" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att djurförsök iskolan för många elever kan innebära betydande samvetsproblem. Mot bakgrund häravbör regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer meddela bestämmelser omatt deltagande i lektioner med djurförsök inom och gymnasieskolanskall vara frivilligt. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Därmed tillstyrker utskottet motion 1983/84:410 yrkande 2. dels att utskottets hemställanunder 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande djurförsök attriksdagen med bifall till motion 1983/84:410 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, Statligt stöd till fristående skolor (mom. 11) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar "behandlade" och slutar"aktuella yrkandet" bort ha följande lydelse: Utskottet kan inte ansluta sig till principen att ettgodkännande av en fristående skola inte automatiskt medför rätt tillstatsbidrag. Det är visserligen riktigt att det inte föreligger någon juridiskskyldighet för det allmänna att ekonomiskt eller på annat sätt stödjafristående skolor. Men stat och kommun har av andra skäl anledning att gefristående skolor ett med den offentliga skolan så likvärdigt stöd som möjligt.Det är den enskildes nytta och behov av en fristående skola som skall varaavgörande för bedömningen av fristående skolors värde. Bidragssystemet börutformas mot den bakgrunden, inte för att favorisera det offentligas egnaskolor. I praktiken är normala inkomsttagares möjligheter små att väljaen annan skola än den offentliga åt sina barn. Utskottet vill här peka på att den som med storauppoffringar likväl utnyttjar sin rätt att välja fristående skola,.genomerläggande av skatt som UbU1984/85:5 ' 11 bl.a. finansierar den offentliga skolan, har en dubbelbörda för sina barns skolgång. Utskottet förordar att den skola som uppfyller degrundläggande kraven också skall ha rätt att komma i åtnjutande av statligt ochkommunalt stöd. Endast på så sätt kan den enskildes valfrihet säkerställas.