bet · G801NU2 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är sådana motköp som upphovsmännen till motion1983/84:422 (vpk) vill ha reglerade genom officiella bilaterala avtal med Poleneller andra östeuropeiska länder. De bilaterala handelsavtal som harslutits med och andra statshandelsländer och de överläggningar somnormalt äger rum regelbundet inom ramen för dessa avtal kan enligt utskottetsmening spela en viktig roll både när det gäller att allmänt främjahandelsförbindelserna mellan länderna och när det gäller att bereda en gynnsammiljö för specifika handelsuppgörelser. Det bör emellerfid i första hand ankomma på berördaföretag att träffa sådana uppgörelser som är till gagn för bägge parter.Utskottet vill här erinra om vad som har sagts i det föregående (s. 20) ommotköp och den relativt väl NU1984/85:2 64 utbyggda organisation som finns i landet för att biståföretagen i samband med motköpsaffärer. I kombination med existerandebilaterala regeringsavtal och kontakterna i samband därmed torde deorganisatoriska förutsättningarna finnas för en sådan utvidgning avöststatshandeln som motionärerna åsyftar. Någon grund för att förorda attmalm- och kolaffärer skall regleras avtalsmässigt på det sätt som förordas imotionen anser emellertid utskottet inte finnas. Det är, som påpekas i motionen, viktigt attutskeppningsmöjligheterna för malm över hamn bevaras. Enligt vadutskottet har inhämtat avser att ha kvar malmkajen i hamn. Fråganprövades i samband med fastställandet av företagets långsiktsplan år 1983.Slutsatsen var att malmkajen skulle behållas, dels för malrrileveranserna tillSSAB , dels för utskeppning på export. Med hänsyn till det nu sagda finner utskottet inte skälför att göra någon framställning till regeringen på grundval avmotion 1983/84:422 (vpk), som sålunda avstyrks. Färjleden mellan ochSwinoujscie firar 30-årsjubileum och uppmärksammas av den anledningensärskilt, sägs det i motion 1983/84:1098 (fp). Motionärerna tycker att statenmed regelbundna seminarier i borde uppmärksamma östförbindelserna ochösthandeln. Ystads kommun försöker efter bästa förmåga, anför de, men kontaktermed kunde ge dessa seminarier större tyngd. Östförbindelser och östhandel uppmärksammas i många formeroch i många olika sammanhang. Som exempel på aktiviteter kannämnas en kommersiell regionalkonferens för statshandelsländer (),ett seminarium om handel med (Exportskolan) och en exportkonferensom , och (exportråd i samarbete medhandelskamrarna i , och ). Den senare konferensen äger f. ö.rum i det näraliggande . Några av de särskilda kommittéer förfrämjande av handeln med olika östeuropeiska länder som har bildatfillsammans med har vidare anordnatseminarier om handeln med resp. land. planeras ett informattonsmöte om Tjeckoslovakien.Utöver dessa seminarier planeras av en rad ytterligare åtgärder(utställningar, symposier, delegationsresor, marknadshandböcker etc.) förfrämjande av exporten till . Det kan också tilläggas att utrikesdepartementetvid tidigare tillfällen har medverkat i seminarier kring öststatsfrågorarrangerade av kommunstyrelsen i . Utskottet finner med hänsyn fill det nu sagda attriksdagen inte har anledning att göra någon framställning till regeringen pågrundval av motion 1983/84:1098 (fp). Motionen avstyrks således. NU1984/85:2 65 1. beträffandeförsvar för frihandeln, attriksdagen avslår mofion 1983/84:908 yrkande 8 i ifrågavarande del, 2. beträffandeprotektionism genom krisstöd attriksdagen avslår motion 1983/84:851 yrkande 3 i ifrågavarande del, attriksdagen avslår mofion 1983/84:908 yrkande 8 i ifrågavarande del, 4. beträffandehinder för u-landshandeln attriksdagen avslår mofion 1983/84:851 yrkande 3 i ifrågavarande del, 5. beträffandetekniska och administrativa handelshinder attriksdagen avslår motion 1983/84:851 yrkande 3 i ifrågavarande del, 6. beträffandeNorden som hemmamarknad attriksdagen avslår mofion 1983/84:851 yrkande 3 i ifrågavarande del, 7. beträffandesamarbetet med EG attriksdagen avslår motion 1983/84:851 yrkande 3 i ifrågavarande del, 8. beträffandespridning av utrikeshandeln attriksdagen avslår motion 1983/84:1898 yrkande 1, 9. beträffandestatligt handels- och bytesbolag attriksdagen avslår motion 1983/84:1898 yrkande 2, 10. beträffandeinflytande från internationella organisationer attriksdagen avslår mofion 1983/84:1898 yrkande 3 i ifrågavarande del, 11. beträffandeinflytande från multinationella företag attriksdagen avslår motion 1983/84:1898 yrkande 3 i ifrågavarande del, 12. beträffandemultinationella företag och världshandeln attriksdagen med anledning av mofion 1983/84:2499 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, attriksdagen avslår motion 1983/84:2022, 14. beträffande exportförbud för vissafarliga varor att avslår motion 1983/84:1033, 15. beträffande tillfällig utförsel avmetalbkrot att avslår mofion 1983/84:2359, .S 1984/85. NU1984/85:2 66 16. beträffande utvidgning avöststatshandeln att avslår mofion 1983/84:422, 17. beträffande öststatsseminarier attriksdagen avslår motion 1983/84:1098. Närvarande: (), (), GunnarNilsson i (s), (), (), RuneJonsson (s), (), (), (),() (mom. 8-17), Per (), (),(vpk), () (mom. 1-7), ()(mom. 1-7), Bo Finnkvist (s) och () (mom. 8-17). Försvar för frihandeln (mom. 1) (), (), Per (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 41 som börjar med "Den svenska" och slutar med"den delen" bort ha följande lydelse: Det är enligt utskottets mening tillfredsställande attSverige i internationella sammanhang arbetar för att främja en öppeninternafionell handel och motverka de oroande protekfionistiska tendenserna ivår omvärld. Även om den agerande delvis kan sägas ligga ilinje med vad som förordas i mofion 1983/84:908 (fp) och med de grundläggandetankegångarna i motion 1983/84:851 (m) synes det utskottet väl motiverat attriksdagen i ett fillkännagivande till regeringen understryker vikten av attSverige i alla internationella sammanhang fortsätter och intensifierar sina ansträngningari syfte att stärka den öppna världshandeln. Utskottet uppmärksammmar i detföljande några områden där det förekommer begränsningar i frihandeln i vårteget land. Det är viktigt att den tar initiativ fill ettbredare internationellt samarbete syftande ttll att eliminera icke-tariffärahandelshinder. Utskottet tillstyrker således det uttalande av denna innebördsom föreslås i motion 1983/84:908 (fp). dels att utskottet under 1 borthemställa 1. beträffande försvar för frihandeln att med bifall tillmotion 1983/84:908 yrkande 8 i ifrågavarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. NU1984/85:2 67 Försvar för frihandeln (mom. 1) (vpk) anser att dendel av utskottets yttrande som börjar på s. 39 med "Frihandel, fria"och slutar på s. 41 med "internationella samarbetet" bort ha följandelydelse: Krisfenomenen i världsekonomin har aktualiserat deinternafionella ekonomiska kontaktsystemens olika problem. Detta är bakgrundentill de två parfimotionerna 1983/84:851 (m) och 1983/84:908 (fp), som båda tarupp protekfionismen. Utskottet kan i och för sig hålla med motionärerna om atttendenserna tUl protekfionism - främst i de stora industriländerna - är ettillavarslande symptom. Man bör dock inte förväxla symptomen med denunderliggande sjukdomen: krisfenomenen och de inneboende obalanserna ivärldsekonomin. Dessa fenomen beror inte av protektionismen. De beror tvärtomav den utformning frihandelssystemet fått och de ekonomiska relafioner ochstrukturer som har utvecklats härur. Frihandelssystemet representerade i sitt äldre stadiummycket av ekonomiskt och socialt välgörande frigörelse från halvfeodalastrukturer och begränsningar. I vår tidsepok har situationen blivit vida merdubbelbottnad. Begreppen frihandel och fri handel är inte identiska. Vår tidsfrihandelssystem har utvecklats till en form för ekonomisk maktutövning, somgynnar de redan starka och rika och som har kommit att präglas av denekonomiska koncentration vilken är ett genomgående drag i den internattonellakapitalismen. Frihandelssystemet är en av de mest verksamma mekanismergenom vilka tredje världens länder hålls i beroende och dess breda befolkningutplundras fill förmån för industrivärldens och de multinationella imperiernasägar- och härskarintressen. Den maktpolitiska obalansen förvrängerfrihandelstankens innehåll och förhindrar en balanserad och likvärdigekonomisk utveckling. I stället främjas en ständigt vidgad klyfta mellanregioner i världen, mellan ekonomiska metropoler och ekonomiska satelliter. De rika industriländernas kapitalintressen och politiskaetablissemang har också en dubbeltydig och jesuitisk inställning tillfrihandeln som princip. De kräver fritt inflöde av egna exportvaror och friutförsel av resurser och kapital för sig själva gentemot mindre nationer ochtredje väridens länder. Samfidigt söker de ingripa i dessa länders förhållandengenom embargo- och förbuds-bestämmelser, genom påtryckningar viainternafionella bank- och valutaorgan eller genom poUtisk maktutövning. Motdenna bakgrund - som inte ens nämns i motionerna - bör man allfid hålla iminnet att frihandel inte är frihandel, så länge den bara gäller på en parts godtyckligtuppsatta villkor. Frihandeln som ekonomisk doktrin är relevant bara så längeden verklighet i vilken den fillämpas präglas av någorlunda jämlikhet mellannationer och parter. I annat fall får den - som bl. a. i en radvetenskapliga analyser har visat - karaktären av ett system för den starkes NU1984/85:2 68 dominans över den svage. Detta leder till motsatsen tillvad teorin hävdar, nämligen till ökade ekonomiska klyftor och svältoch underutveckling inom stora delar av världen. Uppbyggnaden av storamultinafionella företagsimperier, aktivt understödda av sina ursprungsländersstatsmakter, förvandlar också frihandelssystemet fill något annat än det enligtteorin avses vara. Den ökade internhandeln mellan företag inom samma gruppeller imperium - en handel som utgör av den svenskautrikeshandeln - skapar ett marknadsreservat, som inte fungerar enligtfrihandelns principer. Diverse internationella kartellarrangemang verkar isamma riktning. Vid sidan av den klassiska frihandelstéorin har det alltidexisterat alternativa teorier. Dessa teorier - bland vilka den av Myrdaluppställda är den för vår tid relevanta - tar sin utgångspunkt i de verkligaförhåUånden som råder och inte i abstrakta förestäUningar. Därför leder de mer konkret och politiskt präglad syn på frihandeln. Doktrinärafrihandelssystem skapar under vår fids förhållanden ökad ojämlikhet.Protektionism, syftande fill att skydda svaga ochberoende länders självständiga utveckling, är därför inte negativ.Protektionism använd för att öva påtryckning från rika och mäktiga länders sidaär däremot förkastlig. En ekonomisk världsordning med större jämlikhet måsteförst skapas, innan frihandelssystemet kan komma till sin rätt. Även under ensådan ordning är det viktigt att frihandeln inte fillåts leda fill ensidighetoch utarmning av näringsmässiga och sociala strukturer i de enskilda länderna. När arbetar för den internationella handelnsutveckling, måste det sålunda ske utifrån perspektivet att det egna nationellaoberoendet inte skaU inskränkas av embargokrav och skyddsåtgärder från storaindustriländer. har inget skäl att självt acceptera en grad av öppenhetsom våra stora handelspartner icke accepterar. har också skäl attaktivt arbeta för de utvecklings- och jämUkhetsmål vilka lätt skyms undani diskussioner! om världsekonomin och handelssystemet. Dessa mål gynnas nämUgeninte av den typ av handelssystem som frihandeln representerar. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att frågan omfrihandel och protektionism är långt mer komplicerad än vad motionärernabeskriver. Protektionism genom krisstöd (mom. 2) (), (), Per (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 42 som börjar med "Mot bakgrund" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig i väsentUg del till det resonemangsom förs i motion 1983/84:851 (m), vilket också har en motsvarighet i mofion1983/84:908 (fp). För attklara strukturomställningen och början NU1984/85:2 69 av under socialt acceptabla former var detemellertid befogat med vissa stödinsatser. måste, för att en långsiktigtkonkurrenskraftig ekonomi och en på egna ben tryggad arbetsmarknad skallskapas, vårt näringsliv anpassa sig till de yttre villkoren och utnyttja derelafiva fördelar vi har jämfört med andra. Det går inte att skydda landet frånmarknadernas krav på omställning genom att söka kortsiktig trygghet. Därmedriskeras den långsikfiga tryggheten. Stödet till olönsamma företag-en form avprotekfionism - är inte acceptabelt, och denna form av protektionism får inteutvecklas. Subventioner och skatter förvrider prisstrukturen. Detta medförallvarliga risker för den fria handeln. Så länge konkurrenskraft återspeglarrelativ effektivitet och inte polifisk styrning kan frihandelsprincipen upprätthållas. Utskottet föreslår, med hänvisning också till mofion1983/84:908 (fp) i berörd del, att bifaller motion 1983/84:851 (m) inu aktuellt avseende och gör ett uttalande av den innebörd som här har angetts. deb att under 2 bort hemställa 2. beträffande protektionism genomkrisstöd att med bifall fill motion 1983/84:851 yrkande 3 iifrågavarande del som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottetarifört. Protektionism genom krisstöd (mom. 2) () och OlofJohansson (c) anser att den del av utskottets yttrande på s. 42 som börjar med"EnUgt de" och slutar med "inom tekobranschen" bort haföljande lydelse: Den successiva neddragningen av det krisstöd till svenskindustri som är av icke-permanent karaktär är en direkt följd av deframgångsrika strukturinsatser som vidtogs . Nedgångeni det icke-permanenta krisstödet sammanfaller dessutom med den uppåtgående konjunkturen. I detta sammanhang finns det emeUertid också anledning atterinra om beslut angående nya riktlinjer för tekobranschstödet våren1983 (prop. 1982/83:130, NU 1982/83:42, AU 1982/83:29, rskr 1982/83:321, 322).Riksdagens beslut innebar bl. a. en avtrappning av det s. k. äldrestödet.Enligt utskottets bedömning borde tekopoUtikén inriktas på en ökadproduktionsvolym och förbättrad konkurrenskraft. Det förutsätteremellertid att man också fortsättningsvis söker finna nya vägar för att komma fillrätta med den marknadsstörande tekoimporten. Därför finns det heller ingenanledning att ompröva försörjningsberedskapen på tekoområdet. En sådanomprövning skulle allvarligt kunna skada förutsättningarna för en positivframtidstro hos tekoföretagen. NU1984/85:2 70 Tjänstehandel (mom. 3) (), (), Per (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 43 som börjar med "Som framgår" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Näringslivets anpassning till nya konkurrensförhållandenhar varit ett fundamentalt problem . Den negativa utvecklingen ivissa företag och branscher har inte balanserats av en lika stark positivutveckling på andra håll. En sektor med intressanta utvecklingsmöjligheter äremellerfid tjänstesektorn. Utskottet delar den i mofion 1983/84:908 (fp)uttryckta uppfattningen att den exportpotential som finns för tjänster av olikaslag måste tas till vara. Det är angeläget att - så som har aviserats-snart får ta ställning till ett regeringsförslag med anledning avtjänsteexportutredningens betänkande. Det är också angeläget att Sverigeytterligare aktiverar sitt stöd för arbetet inom och övrigainternationella organisationer när det gäller tjänstehandeln. Detta arbete kanförhoppningsvis leda fram till ett internationellt tjänstehandelsavtal somminskar hindren för ett fritt tjänsteflöde. En förutsättning är då samtidigtatt är berett att tänka om i fråga om vissa egna handelshinder motutländsk konkurrens, t. ex. inom banksektorn. I det uttalande till regeringenom frihandel som utskottet föreslår att skall göra bör även vadutskottet nu har anfört om tjänstehandel ingå. Med det nu sagda tillstyrkerutskottet mofion 1983/84:908 (fp) i nu berörd del. dels att utskottet under 3 borthemställa 3. beträffande tjänstehandel attriksdagen med bifall till motion 1983/84:908 yrkande 8 i ifrågavarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Hinder för u-landshandeln (mom. 4) (), (), Per (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 44 med "Det är" och slutar på s. 45 med"motion 1983/84:851 (m)" bort ha följande lydelse: Det faktum att hinder för u-landshandeln ärrelativt begränsade jämfört med dem som förekommer i många andra länder utgörenligt utskottets mening inte något skäl för att vi inte ytterligare bör minskasådana handelshinder, i syfte att - som framhålls i motion 1983/84:908 (fp) -bredda internationella marknader, främja de svenska konsumenternasintressen av billiga produkter och tillse att de svenska produktionsresursernaanvänds på effektivaste möjliga sätt. Det nu sagda gäller både de NU1984/85:2 71 som fortfarande befinner sig i ett tidigt utvecklingsskedeoch de nya industriländerna, de s. k. NIC-länderna, vilka särskilt haruppmärksammats i motion 1983/84:851 (m). Utskottet föreslår att i ettuttalande till regeringen ansluter sig till vad utskottet nu har anfört. dels att utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffandehinder för u-landshandeln attriksdagen med bifall till motion 1983/84:851 yrkande 3 i ifrågavarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Tekniska och administrativa handelshinder (mom. 5) (), (), (), (), Per (), ChristerEirefelt (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 46 som börjar med "De önskemål" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Ett uttalande av om behovet av långtgåendesamordning inom och internationellt harmoniseringsarbete med avseende påtekniska och administrafiva bestämmelser som verkar handelshindrande skulle markeraden vikt fäster vid det arbete i detta avseende som redan pågår.Utskottet förordar alltså att gör ett sådant uttalande i enlighet medönskemålen i motion 1983/84:851 (m). dels att utskottet under 5 bort hemställa 5. beträffandetekniska och administrativa handelshinder attriksdagen med bifall fill motion 1983/84:851 yrkande 3 i ifrågavarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. som hemmamarknad (mom. 6) (), (), (), (), Per (), ChristerEirefelt (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar pä s. 46 med "Utskottet noterar" och slutar på s.47 med "institutionella lösningar" bort ha följande lydelse: Det är, anser utskottet, av vikt att genom ettuttalande till regeringen markerar betydelsen av att det pågåendeutredningsarbetet i frågor av betydelse för förverkligandet av somhemmamarknad slutförs och resulterar i konkreta lösningar. Genom ett sådantuttalande tillgodoses i huvudsak motion 1983/84:851 (m) i berörd del. NU1984/85:2 72 uttalande skulle också ligga i linje med motsvarandetankegångar i motion T983/84:908 (fp). dels att utskottet under 6 bort hemställa 6. beträffandeNorden som hemmamarknad attriksdagen med bifall tiU mofion 1983/84:851 yrkande 3 i ifrågavarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Samarbetet med EG (mom. 7) , , och (alla m) anser deb att den del av utskottetsyttrande på s. 47 som börjar med "Härvidlag synes" och slutar med"berörd del" bort ha följande lydelse: Den betydelse som från svensk sida tillmäts förbindelsernamed EG bör enligt utskottets mening ta sig uttryck i ett uttalande avriksdagen, vari understryks vikten av att aktivt arbetar på attfördjupa och utvidga samarbetet med EG. Att så sker är ett önskemål i motion1983/84:851 (m), som sålunda i berörd del tillstyrks av utskottet. Det harframgått av den föregående redovisningen (s. 15 f.) att ett samarbete på fleraområden pågår både bilateralt mellan och EG och i samarbetet mellanEFTA-länderna och EG. Ett uttalande av av den innebörd som här harangetts skulle enligt utskottets mening markera betydelsen av att detta arbeteintensifieras och leder till konkreta resultat, på samma sätt som i detföregående har förordats när det gäller samarbetet inom . dels att utskottet under 7 bort hemställa 7. beträffandesamarbetet med EG attriksdagen med bifall fill motion 1983/84:851 yrkande 3 i ifrågavarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. internationella beroende iekonomisk-politiska frågor (vpk) anser att dendel av utskottets yttrande som börjar på s. 48 med "I det" och slutarpå s. 49 med "sig bakom" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion 1983/84:1898 (vpk) binder Sverigesinternationella beroende landet vid förhållanden som gör det svårt att föra enstrikt självständig ekonomisk politik. Beroendet är både strukturellt ochinsfitutio-nellt betingat samfidigt som det också har en känslighets- ochsårbarhetsdimension. Graden av känslighet bestäms av den effekt en förändringi det internationella systemet eller i något av de i systemet deltagandeländerna har på vårt lands utveckling. Graden av sårbarhet bestäms av vilka NU1984/85:2 73 ansträngningar som behövs för att ändra vårt landsdeltagande i den internationella arbetsfördelningen eller för att i högre gradfrigöra det från de internationella institutionernas inflytande. I det följandeåterkommer utskottet till de konkreta förslag i denna riktning som läggs frami motionen. I det nu aktuella sammanhanget vill utskottet understryka vad somsägs i motionen om behovet av en nafionell, selektivt inriktad politik.Utskottet delar uppfattningen att generell ekonomisk och industriell tillväxtsamt ökad export ger kortsiktiga vinster men ökat internafionellt beroende ochstörre sårbarhet vid nya kriser. En selektiv ekonomisk politik bör i ställetinföras, som innebär att expansionen koncentreras fill sektorer med relativtlitet importinnehåll och stora sysselsättningseffekter. Nationalisering avaffärsbanker och av vissa nyckelindustrier bör ske. Utlandsinvesteringar måstehållas tillbaka och de utländska aktieköpen begränsas. Spridning av utrikeshandeln(mom. 8) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 49 med "Denna utrikeshandel" och slutar pås. 50 med "denna del" bort ha följande lydelse: Denna stora utrikeshandelsvolym innebär att ärstarkt beroende av export och import för att upprätthålla både konsumtion ochproduktion inom landet. Detta begränsar allvarligt regeringens möjligheter attlösa den svenska ekonomins balansproblem genom generella åtgärder, samfidigtsom sårbarheten ökar i samma takt som importberoendet. En selekfiv, nationellpoUfik måste därför föras i enlighet med vad som har sagts i det föregående (s.72). Ett sätt att minska sårbarheten är också att, som föreslås i motion1983/84:1898 (vpk), åstadkomma en större länderspridning i både exporten ochimporten. Framför aUt synes det utskottet angeläget att handeln med desocialistiska länderna och med länderna i tredje världen utvecklas. Regeringenbör därför intensifiera sina ansträngningar i detta syfte. Utskottet föreslåratt i ett uttalande ansluter sig till vad utskottet nu har anfört. dels att utskottet under 8 bort hemställa 8. beträffande spridning avutrikeshandeln att med bifall till motion 1983/84:1898 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Statligt handels- och bytesbolag (mom. 9) (vpk) anser deb att den del av utskottetsyttrande på s. 52 som börjar med "De tendenser" och slutar med"avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: NU1984/85:2 74 Det är enligt utskottets meninguppenbart att en vidgad handel med statshandelsländerna skulle underlättasgenom inrättandet av ett stadigt handels- och bytesbolag. Ett sådant bolagskulle t. ex. kunna hålla samman de insatser från skilda företag som behövs föratt skall kunna konkurrera om exportorder avseende stora komplettaprojekt. Det skulle också kunna verksamt bidra till att ytterligareavsättningsmöjligheter skapas för statshandelsländernas exportvaror.