yttr · G705NU5 · 1983-12-31 00:00:00 — Som understryksi de tidigare nämnda regionalt inriktade motionerna från centerpartihållkommer även hela regioner att pä delta säll.berövas produktiva resurser somknappast återkommer till samma regioner i form av placeringar frånIönlagarfondstyrelsernas sida. som motionärerna framhåller,en centralisering av företag och resurser med starkt negativa följder iregionalpolitiskt hänseende. Utan all gå närmare in pä de problem som sammanhänger medberäkningen av den nya skatten vill näringsutskottet påtala att det inleföreligger någon analys av vilka verkningar skallen kan få på förelag i olikabranscher och med olika slags kapitalstruktur. Uppenbart är att regeln om enrealvinstbeskaltning av vinst över ett fribelopp av . eller avföretagels lönesumma icke verkar neutralt utan får en rad oönskade konsekvenser.Byggnads-, fastighets- och skogsföretag torde, vilket Föreningen har demonstrerat för utskottet, utsättas för icke avsedda besvärandeeffekter av den nya skatten. En i och för sig lovvärdkonkurrensneutralitetsprincip har medfört att även ekonomiska föreningar,sparbanker och ömsesidiga skadeförsäkringsanstalter, förelag som inle främsthar etl vinstsyfte, har upptagits i den kategori som drabbas avvinstdelningsskatten. Med dessa påpekanden har näringsutskottet velat NU1983/84:5 y 10 klargöra alt förslaget om vinstdelningsskall lämnar rumför allvarliga anmärkningar frän näringspolitisk utgångspunkt. Så långt har uppmärksamheten riktats mot inkomstsidan ilöntagarfonds-systemet. Genom en principiellt tvivelaktig specialdestinationhamnar vinstdelningsskattemedlen inom den sektor av allmänna pensionsfonden somde föreslagna löntagarfondstyrelsema skall förvalla. villframhålla del anmärkningsvärda i all skattemedel i betydande utsträckninglämnas att disponeras av organ som visserligen formellt har lillsatls av slalenmen som lill följd av flertalet ledamöters intresseanknylning kommer att verkaenligt principer som slalen inle råder över. Genom de möjligheler som löntagarfondstyrelserna får atltillsammans förvärva relativt sett myckel betydande andelar av olika förelagbanas väg för en kraflig förändring av ägar- och maktförhållandena inomnäringslivet. Klart iir att de fackliga organisationerna på della säll får endubbelroll som skapar problem . Det professionella inslaget iföretagens ledning lorde komma all försvagas, vilket inle kan undgå all påverkarörelseresultat och utvecklingsmöjligheter. I propositionen hävdas på eltorealistiskt sätt all den begränsningen alt allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelse och löntagarfondstyrelsema tillsammans inte får förvärva fullt50% av röstvärdet i elt aktiebolag medför atl dessa organ inte kommer att ta päsig eU företagaransvar. I själva verkel kommer givelvis löntagarfondslyrelsernasrepresentanter trots den angivna begränsningen att i många fall erhålla endominerande ställning i elt förelag. Detla innebär etl systemskifte inomnäringspolitiken som måsle få återverkningar bl. a. på nyetableringen avförelag, pä de befintliga företagens utvecklingsplanering och på rekryteringenlill ledande poster vid förelagen. Vissa konsekvenser för de små förelagen av regeringensförslag har belysts i motion 1983/84:218 (se avsnittet Motioner).Näringsutskottet delar de farhågor beträffande småföretagens situation i etllöntagarfonds-samhälle som kommer lill ullryck där. med att dörren öppnas för en långtgåendekollektivisering av näringslivet genomförs en nedrustning av del syslem somunder har lett lill en kraftig spridning av aklieägandel. Häravföljer ytteriigare negativa effekler. Regeringen deklarerar i propositionen sin anslutning tillmarknadsekonomins princip. Det är visseriigen sant att marknadssystemet iutgångslägel alltjämt bildar ram för det svenska näringslivet. I realiteteninnebär emellertid ett genomförande av förslaget om löntagarfonder etl stegbort från en verklig marknadsekonomi, det ekonomiska system som har utgjortgrundvalen för välståndsutvecklingen i vårt land. Pä här angivna grunder avstyrker näringsutskottetregeringens förslag i proposition 1983/84:50. Sitt avvisande av förslagel börriksdagen beledsaga med ett sådant uttalande om löntagarfondernas effekler pånäringslivets ulveckling som har föreslagits i motion 1983/84:204 (m). NU1983/84:5 y 11 I de berörda partimolionerna finnsen rad förslag till ålgärder för alt främja bl. a. en spridning av det personligaaktieägandet och en företagsanknuten individuell vinstdelning. Förslagen hörhemma inom andra utskotts beredningsområden. Näringsutskoltet inskränker sigtill alt allmänt framhålla vikten av sådana reformer som del här är fråga om. I enlighet med sitt särskilda uppdrag har näringsulskolieinärmare granskal regeringens förslag lill lag med reglemente för allmännapensionsfonden. Del slällningstagande av som utskottet föreslårinnebär atl detta lagförslag saknar aklualilel. I de behandladepartimolionerna berörs del inle närmare. Näringsulskoliei vill emellertid nämnaalt en granskning av lagförslaget ger underiag för ytterligare en rad kritiskasynpunkter på löntagarfondsförslagel. Oklarheten belräffande den närmareinnebörden av löntagarfondslyrelsernas regionala anknytning är etl exempel pådetta. För fjärde fondstyrelsens del innehåller lagförslagetvissa nya deialjbe-slämmelser som inte har något direkt samband medlöntagarfondstyrelsernas tillkomst. De omfattas liksom lagförslaget i övriglav det avslagsyrkande som framställs i de flesta motionerna och somnäringsutskoltet här har anslutit sig till. 1 sak föranleder de emellertidknappast nägra erinringar. Regeringen bör framlägga förslag om all de nuavsedda bestämmelserna skall införas i reglementet (1959: 293) angåendeallmänna pensionsfondens förvallning. Av de värderingar som näringsulskoliei här har redovisatföljer atl utskottet avstyrker samtliga yrkanden i vänsterparlielkommunisternas partimotion 1983/84:223. Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), Slen (), (), (),(), Per (), (), (vpk). (), (), () ochBo Finnkvist (s). , , ,, och Bo Finnkvist (alla s) anser allyttrandet under rubriken bort ha följande lydelse: Regeringensförslag---- (= utskottet)---- kan få. I denföregående redogörelsen har lämnats en summarisk framställning NU1983/84: 5 y 12 av de fem moliv för förslaget om lönlagarfonder somframförs i propositionen. Tvä av dessa hänför sig till de nämnda frågornaom försörjning med riskkapital och om maktförhållanden. Men även de övriga harinlresse frän näringsutskoUels ulgångspunkl. Ulskottei vill göra följandekommen-tarer. Den föreslagna vinstdelningsskatten diskuteras i moderalasamlingspartiets, cenlerparliels och folkpartiels parlimolioner endasl som enpålaga vilken medför bl. a. atl "expansiva småförelag dräneras påvinstmedel" (mot. 1983/84:204). Efter att fulll rikligt ha konslateral altföretagsvinster utgör en betydelsefull bas för yllerligare invesleringar iförelagen tycks motionärerna dra den felaktiga slutsatsen all en reduktion avandelen vinstmedel man får behålla inom förelaget måste leda lill minskadeinvesleringar. Regeringens förslag ulgär i stället frän uppfattningen allvinstnivån utan vinsluldelningsskatt kan bli så hög att det finns risk för enkraftig löneglidning och även för skärpta fördelningspoliliska molsällningar.Dessutom är det uppenbart att de genom vinstdelningsskatten hopsamladevinstmedlen med större säkerhet kommer atl användas för produktivainvesteringar än vad fallel skulle ha varil om de hade fält kvarstanna inom deföretag där de genererats. I de tidigare nämnda regionalt inriktade motionerna fråncenterparlihåll är en huvudpunkt i argumenlationen all de berörda regionernagenom vinstdelningsskallen berövas produktiva resurser som knappasi återkommertill samma regioner i form av placeringar frän löntagarfondslyrelsernas sida.Även i detla fall finns del anledning atl påpeka att det är tvivel underkastatom ett uteblivande av vinstdelningsskalten skulle resultera i störreinvesteringar hos de vinstgivande förelagen. Motionärerna tycks också undervärderamöjligheten av alt löntagarfondslyrelsernas satsningar kan fä en positivregionalpolitisk effekt. En sådan centralisering av företag och resurser sommotionärerna befarar är ingalunda någon självklar konsekvens av de placeringarsom görs av lönlagarfondstyrelser med regional anknytning. I detta sammanhangvill utskottet erinra om regeringens avsikt - redovisad i det föregående underrubriken - alt en särskild fond pä 100 milj. kr. skall inrättasför kapitaltillskott m.m. till småföretag. Vid sidan av vinstdelningsskallen är de fackligaorganisationernas inflytande genom lönlagarfondssyslemel i särskilt hög graden angreppspunkt för systemets motståndare. I motion 1983/84:218 (m, c, fp)framställs dessa organisationer rent av som ett hot mol fri företagsamhet, pädet sättet att ett ökat fackligt inflytande i storförelag skulle"allvarligt rubba de mindre förelagens möjligheler all konkurrera".Enstaka möjligen diskutabla åtgärder frän fackligt håll kan enligt ulskoltelsmening inte på något sätt rättfärdiga den negativa bedömning av fackligavärderingar och aktiviteter som kommer till uttryck i den nu berörda motionen. 1 de tremot löntagarfonder oppositionella partimolionerna framställs ett NU1983/84:5 y 13 ökat löntagarinflytande i förelagen vialönlagaribndstyrelserna som en allvarlig risk för näringslivel. Härvidpresenteras två sväribrenliga hotbilder. Enligt den ena skulle en rad av demesl framgångsrika börsförelagen i realiteten domineras avlöntagarfondstyrelserna. Enligt den andra skulle en stor del av fondmedlenkomma att satsas pä mer eller mindre nödlidande förelag, l.ex. "förlustföretag med en förstelnad struktur" (mot. 1983/84:213).Näringsutskottets bedömning är att ingendera av dessa eventualiteter kommer attinträffa. Den välbefogade frammarsch för löntagarinlressena som reformeninnebär kommer, med de formella och faktiska begränsningar som skall gälla,inte att leda till nägra drastiska förändringar. Näringsulskoliei instämmer pädenna punkt med vad föredragande statsrådet uttalar i propositionen (s. 54): Löntagarfonderna kommer när de nåttsin maximala storlek atl sammanlagt inneha [av röslinflylandel] i desvenska börsnoterade företagen. Förvisso bör delta innebära en ägarpositionsom ger dem möjlighet att uppfylla en väsentlig roll som delägare i många av desvenska produktionsföretagen. Det är också min övertygelse att de pä siktkommer atl vinna ett allmänt förtroende och att de på etl aktivt sätt kommeratl ta ansvar för, och medverka till att utveckla det svenska näringslivet. Deska dock inle, och de instruktioner och den medelsram som de tilldelasomöjliggör, all de ens kommer i närheten av att kunna dominera över alla övrigaägare. Därför måsle löntagarfonderna ta sitt ansvar och utöva sin ägarroll isamverkan med andra ägare och ägargrupper. Regeringen deklarerar i dettasammanhang sin anslutning till marknadsekonomins princip. Genom alt minska defördelningspoliliska konflikterna och motverka maktkoncentrationen inäringslivel kommer löntagarfonderna att stärka marknadssystemels ställning,anförs det härvid. Löntagarfonderna förutsätter ett marknadssystem, eftersomde inle kan fungera utan en öppen och livaktig marknad för riskkapital, sägsdet också i propositionen. Näringsutskoltet instämmer i regeringens uttalandenom löntagarfonderna och marknadsekonomin. Därmed har näringsutskoltet också pä etl övergripande sätttagit ställning till kommunisternas partimotion 1983/84:223.Den syftar, som framgår av referatet i det föregående, lill ensamhällsomvandling som innebär ett avsked frän marknadsekonomin.Näringsutskottet ser liksom mofionärerna [löntagarjfonder som "etl medelalt bryta kapitalets maktkoncentration och utveckla demokratin". Fondernabör emellertid därvid verka inom ramen för elt successivi förbättratmarknadsekono-miskt system. 'Yrkandena i motion 1983/84: 223 (vpk) avslyrks medvad nu har sagls. Den inledande redogörelsen för proposifionen innefattar entämligen detaljerad presentation av den föreslagna nya lagen med reglemente förallmänna pensionsfonden, vilken är den författning som i huvudsak skall regleralöntagarfondstyrelsernas organisation och verksamhet. NU1983/84: 5 y 14 innchället i de flesta bestämmelserna om allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelse och om lönlagaribndstyrelserna har vissaväsentliga motivuttalanden älergivils. Näringsulskoliei har ingenting atterinra mol lagförslaget och tillstyrker det således. noterar atl lagförslaget förtjärde fondstyrelsens del innehåller vissa nya delaljbestämmelser som inte harnågot direkt samband med Iönlagarfondstyrelsernas tillkomst. Hit hörenbestämmelse som ger fondstyrelsen möjlighet atl göra begränsade placeringar iutländska aktier och en annan som öppnar nya vägar för dess kortfristiga placeringarav likvida medel. Frän motionärernas sida har, vilkel synes naturligt, ingainvändningar riktals mol de nu nämnda bestämmelserna. Dessa omfattas emellertidliksom lagförslaget i övrigt av del avslagsyrkande som framställs i de flestamotionerna. (vpk) anser atl yttrandet under rubrikenNäringsulskoliei borl ha följande lydelse: Regeringensförslag---- (= utskottet)---- kan fä. I den föregående redogörelsen har lämnats en summariskframställning av de fem moliv för förslagel om löntagarfonder som framförs ipropositionen. Som närmare belyses i motion 1983/84:223 (vpk) är del en längserie av successiva lonviklsförskjutningar som slutligen har lett fram lilldenna utformning av socialdemokraternas argumentation för löntagarfonder. Iförsta hand betonas nu atl det är fråga om atl hålla tillbaka löneutvecklingenoch minska de fördelningspolitiska motsättningarna. Löntagarfondsfrä-gansmaklaspekt har skjutils i bakgrunden. Del sägs ingenting om att fonderna skallvara till för atl bryta den kapitalistiska maktkoncentrationen. Delönarbelande förutsätts engagera sig för alt i allt väsenlligl försvara delnuvarande systemet. De lönarbetandes verkliga inlresse gäller en ekonomiskutveckUng som ser till nationella, samhällsekonomiska behov, inte lill delenskilda förelagels profit. För en sådan utveckling kan fonder spela en viktigroll, men de måsle då sällas in i en strategi som syftar lill en socialistisksamhällsomvandling. De fonder som regeringen föreslår innebär en fortsaltuibyggnad av den verksamhel som bedrivs av allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelse. Det är bra att en inle obetydlig del av aktiekapitalet i samhälletpå del sättet dras undan från storfinansens direkta kontroll. Men vad som bordeeftersträvas är en systemförändring. De nya fonderna måste få en inriktning somdirekt främjar de arbelandes intressen. Elt grundläggande krav är då alt fondernas satsningarskall göras utifrån samhällsekonomiska och icke snävt förelagsekonomiskakalkyler. Den regionala förankring som föreslås i propositionen måste ta siguttryck också i atl varje fond uttryckligen får i uppdrag att främja näringsliveti sin region och sålunda bidra till regional balans. Löntagarkooperativaföretag och nya samhälleliga industrier bör särskilt stödjas, medantransnationali- NU1983/84:5 y 15 sering av näringslivet och utflyttning av industriföretagfrän aktivt måste motverkas. Till dess atl frågan om hurfondstyrelserna skall väljas har prövats närmare bör det ankomma pä ,inte pä regeringen, att utse ledamöter i styrelserna. Liksom enligt regeringensförslag bör därvid gälla atl en majoritet av ledamöterna skall företrädalöntagariniressen. Tanken att löntagarfonderna skall fungera som ett instrumentför att åstadkomma återhållsamhet från de lönarbetandes sida iavtalsrörelserna måsle definitivt överges. Under förutsällning altlöntagarfondslyrelsernas verksamhel får den inriktning som här har angettstillslyrker utskottel regeringens förslag i huvudsak. Den föreslagna lagen medreglemente för allmänna pensionsfonden bör emellertid ändras med hänsyn tillvad utskottet här har sagt. 31 § bör få den lydelse som framgår av alternativtförslag i det följande: Regeringens förslug Alternativt förslag --- fyra suppleanter. Regeringenförordnar ledamöter förordnar ledamöter Ledamöteroch------ regional anknytning. Det får ankomma påkonslilulionsulskoltet all föreslå närmare bestämmelser om hur valen avlöntagarfondstyrelser skall gå lill. Reglerna i 37 § om begränsning av fondernas rätt alt förvärvaaktier i elt aktiebolag bör slopas inte bara för löntagarfondstyrelsernas utanockså för fjärde fondstyrelsens del. Paragrafen kommer således atl kunna utgåhelt. Utöver dessa ändringar bör regeringen föreslå meragenomgripande ändringar så att reglementet kommer alt fullt ut motsvara deprinciper som utskottel har angett. bör vidare hos regeringen begära förslag tillett system med samhällsfonder, kombinerade med lokala fackligainvesteringsfonder, allt enligt de riktlinjer som skisseras i motion 1983/84:223 (vpk) och har refererats i del föregående.