yttr · G705SkU13 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:13 y omnya regler för uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare m. m. (prop.1983/84:167) Sedan socialförsäkringsutskottel begärt yttrandefrån skatteutskottet över proposition 1983/84:167 jämte motioner får utskottetanföra följande. Förslageti propositionen innebär bl, a, all uppbörden av socialavgifter frånarbetsgivarna samordnas med preliminärskalleuppbörden och all den samordnadeuppbörden sker . Nuvaranderegler innebär att arbetsgivarna skall erlägga socialavgifter varannan månadmed början under ulgiftsåret enligt en preliminär debitering somutförs av , efter ulgiftsåret skallarbetsgivaren lämna en arbelsgivaruppgift som underlag för den slutligadebileringen. Om kvarstående avgifter då uppkommer skall dessa betalas ifebruari och april andra året efter utgiflsårel. Även innehållenpreliminär-skatl skall redovisas i tvåmånadersperioder men med början i marsunder uppbördsårel, och skall arbetsgivaren i en uppbördsdeklarationlämna uppgift om summan av de löner på vilka skatteavdrag har beräknats. Avsiktenmed propositionen är alt den preliminära debiteringen av arbetsgivaravgifternaskall slopas och att arbetsgivarna i stället skall uppge denfaktiskt utgivna lönen, själva räkna ut avgiften och betala in den tilllänsstyrelsen och redovisa innehållen preliminärskall. Redovisningenskall ske i en gemensam uppbördsdeklaration för såväl skatter som avgifter ochskall innehålla uppgifter om summan av innehållen preliminär skatt, utgivenavgiftspliktig lön och vissa avdragsbelopp m, m. året efterulgiftsåret skall arbetsgivarna lämna en årsuppgift, om avgiften skall beräknastill ett annat belopp än arbetsgivaren betalat eller ålagts betala förulgiftsåret. Några uppgifter om löneunderlag för preliminärskallen skall intelämnas i fortsättningen. Syftetär framför allt all få en effektivare och snabbare avgiftsuppbörd. Det nyauppbördssyslemet skall administreras av de lokala skallemyndigheterna,länsstyrelserna och , och rikförsäkringsverkels befallning medavgifterna avvecklas successivt utom såvitt avser avgifter som erläggs avstaten. Imotionerna 2838 av m. fl. (c) och 2839 av ()och () yrkas i första hand vissa ändringar i propositioneneller särskilda uttalanden av i vissa frågor, i andra hand avslag påpropositionen. Motionärerna är i huvudsak positiva till den föreslagnasamordningen men riktar kraftig kritik mol detaljutformningen. 1 1983/84. SkU1983/84:13 y SkU 1983/84:13 y 2 propositioneni oförändrat skick skulle enligt deras mening innebära att förelagen åsamkasmerarbete och merkostnader som inte kan accepteras. Om deras yrkanden i frågaom dessa detaljer inte tillgodoses anser de alt propositionen kommer attinnebära ett så stort merarbete för företagen och medföra så avsevärdamerkostnader all propositionen bör avvisas. Motionärerna framhåller bl, a. attarbetsgivaravgifterna och källskalleavdragen beräknas på olika löneunderlag ochatt gällande avgiftsregler är svåra all tillämpa. De nya reglerna medför enligtderas mening att kraven på företagen kommer all öka dramatiskt, dels genom attantalet uppbörder fördubblas, dels genom all uppbördsdeklaralionerna blirbetydligt mer kompUcerade än . Motionärerna vänder sig också mot altförslaget förutsätter kraftiga personaltillskott och mol alt förslagetbegränsar förelagens likviditet och medför ränteförluster för företagen. Mot dennabakgmnd framställer motionärerna förstahandsyrkanden om vissa uttalanden och omen bibehållen redovisningsperiod . I motion 2839 yrkas också altsamordningen av uppbörden skall basera sig på en preliminär avgiflsredovis-ningpå grundval av den källskallegrundande lönesumman. Vidare begärs i motion 2838tillkännagivanden om behovet av förenkUngar av skatte- och avgiftsreglerna ochom möjligheterna lill korrigeringar av uppbördsdeklaralionerna. MedUknande motivering yrkas i motionerna 2840 av m. fl. (m) och2841 av () avslag på propositionen. Somframhålls i propositionen är en av svagheterna med den preliminära debiteringenav arbetsgivaravgifter att dessa grundar sig på ett upp lill gammallavgiftsunderlag. Denna brist kan endast lill en del avhjälpas genom generellauppräkningar av avgiftsunderlaget eUer med individuella justeringar av denpreliminära avgiften, något som belyses av den statistik som lämnas ipropositionen. Del kan nämnas att de kvarstående avgifterna uppgicklill , all fyUnadsinbelalningarna uppgick till 2,4miljarder kronor och att de reslförda avgifterna ökat fråndrygt 1,2 till ca . Ulskollel instämmer i departementschefensuppfattning alt del är angelägel alt arbetsgivarna betalar sina socialavgifterpå ett korrekt underlag i nära anslutning till löneutbetalningarna, dvs.snarast möjligt sedan de blivit kända till sin sloriek. Ioch för sig är det önskvärt all skatte- och avgiftsreglerna förenklas och så långt som möjligt kan få en överensstämmelse mellan skyldigheten allgöra skatteavdrag och alt betala arbetsgivaravgifter. Med anledning av vad somanförs i motionerna kan framhållas alt regeringen har sin uppmärksamhet riktadpå dessa frågor och att de ingår i socialavgiflsulredningens (S 1981 ;04)utredningsuppdrag. Detta önskemål år enligt utskottets uppfattning emellertidinte något som bör vara avgörande för möjligheterna all genomföra den nu akiueUareformen. När del gäller källskatlen innebär propositionen att man skallredovisa endast det belopp som dragits av och att några uppgifter omlöneunderlaget för skatteavdragen alltså inte längre skall SkU 1983/84:13 y 3 Delta underlag, som alltså inte längre skall behövalas fram av arbetsgivarna, kan inte heUer lämpligen läggas lill grund för enredovisning av arbetsgivaravgifterna. Av vad som anförs i propositionen (s. 47och 48) framgår alt en preUminär redovisning på delta underlag i alltför höggrad skulle komplicera systemet och all man då kan befara en mer omfattanderedovisningsskyldighet än som följer av förslaget i propositionen. Utskottetvill också framhålla att motionärema torde ha överdrivit svårigheterna med altla fram ett korrekt underlag. Arbetsgivarna är redan enligt nuvarande reglertvungna alt bokföra varje löneutbetalning, och var och en torde i allmänhetkänna till de särskilda regler och undantag som gäller. Utskottet är medvetetom att arbetstagarbegreppet i vissa fall är oklart men vill peka påmöjligheterna att i tveksamma fall göra förfrågningar hos uppbördsmyndigheternaeller att öppet redovisa sådana frågor i samband med uppbördsdeklaralionen.Härlill kommer alt regeringen enligt vad som framgår av propositionen kommeratt la ställning till behovet av insatser från statens sida för information omde nya uppbördsreglerna. Med hänvisning härtill instämmer ulskollel idepartementschefens bedömning all de befarade svårigheterna kommer att bli avövergångskaraktär. Beträffanderällelsemöjlighelerna anförs i propositionen all det i del nya systemet rymsmöjligheter lill korrigering när en arbetsgivare upptäcker all har för enredovisningsperiod inte kunnat lämna en korrekt redovisning. En arbetsgivarekan i sådana fall undgå restavgift och avgiftstillägg om redovisning ochbetalning sker av felande belopp så snart felet upptäcks. Departementschefenframhåller att det under en övergångslid kan föreligga svårigheter att redanfrån början helt korrekt ansluta redovisningen till de egna rutinerna och attförhållandena även i andra fall kan vara sådana alt någon restavgift inte börutgå eller att den bör nedsättas lill vad som svarar mot en skälig ränta.Vidare framhålls alt avgiftstillägg skall kunna efterges om en felaktigheteller underlåtenhet av olika skäl framstår som ursäktlig. Omständigheter avdetta slag kommer givelvis alt kunna beaktas enligt de särskilda föreskriftersom kommer att utfärdas av . I sammanhanget vill utskottetframhålla att reglerna inte torde förhindra all den som har problem med attexempelvis i semesterlider exakt räkna fram avgiften preliminärt betalar in etttillräckligt belopp och korrigerar detta under en senare redovisningsperiod. Närdet gäller redovisningsperiodens längd vill ulskollel inte bestrida all enredovisning av såväl skatter som avgifter kommer att medföra ettvisst merarbete för arbetsgivarna, utskottets uppfattning är delemellertid inte möjligt att lösa samordningsfrågorna på ett annat sätt. Fråganhar belysts utförligt i propositionen, och utskottet instämmer i alltväsentligt i vad departementschefen anfört i denna fråga. Med anledning av vadsom anförs i motionerna vill utskottet konstatera att förslaget bl. a. innebären viss tidigareläggning av källskatteuppbörden och en senarelägg-ning avavgiftsuppbörden. För näringslivets del beräknas detta medföra en SkU 1983/84:13 y 4 Ukviditetsförsvagnlngmed 800 milj, kr, och en ökad räntebelaslning med ca 90 milj, kr. Med hänsyntill de stora skalle- och avgiftsbelopp som det här är fråga om och till all enförskjutning av betalningstiden med enligt uppgift medför en ränleeffektav ca 80 milj, kr. framslår dessa effekter som måttliga jämfört med deräntevinsler för näringslivet som en förlängning av redovisningsperiodernaskuUe medföra. Med hänvisning lill vad departementschefen anfört i dessafrågor avstyrker utskottet motionerna i denna del. Utskottethar inte heller funnit anledning tiU erinran mol propositionen i de delar sominte har berörts i del föregående. Delanförda innebär sammanfattningsvis att den föreslagna samordningen ochdetaljutformningen av del nya systemet enligt ulskoltels uppfattning är ägnatall förbättra och rationalisera avgiftsuppbörden, som näringslivetsintresse av ett enkelt förfarande beaktats så långt som möjligt. Med detanförda tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker de föreliggandemotionerna. Närvarande:Rune Caristein (s), (). (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), ()*, () och (), *Ej närvarande vid justeringen. 1.Knut , , och (alla m) anför: föreliggande motionerna riktas kraftig kritik mot de förslag som läggs frami propositionen. Vi kan i allt väsentligt instämma i denna kritik. Regeringenhar inte tagit tillräcklig hänsyn till invändningarna vid remissbehandlingen,och förslaget innebär ytterligare krångel och byråkrati. Systemen förkällskatt och socialförsäkring är svåra att överblicka, för att inte sägaogenomträngliga. Dessutom skiljer sig reglerna på de båda områdena åt ochändras ständigt. Företagen ställs inför svåra uppgifter, men några förenklingarföreslås inte från regeringens sida. Den föreslagnaordningen skulle innebära ökad administration och stora SkU 1983/84:13 y 5 kostnadersåväl för företagen som för myndigheterna. Förslaget innebär också allföretagens likviditet minskar och ränteförluster. del kan bristerna i propositionen avhjälpas genom en sådan förlängning avuppbördsperioderna som förordas i motionerna 2838 och 2839. Även med de förslagsom läggs fram i dessa motioner skulle emellertid anmärkningarna motpropositionen kvarstå i väsentliga delar; Vi anser därför alt ienlighet med motionerna 2840 och 2841 och andra-handsyrkandena i motionerna2838 och 2839 bör avslå propositionen och på sätt som förslås i motion 2840begära ett nytt förslag som innebär påtagliga förenkUngar för såvälarbetsgivare och myndigheter och som också innefattar ersättning till arbetsgivarnaför det arbete även en förenklad uppbörd åsamkar dem. 2.Stig Josefson (c), () och () anförföljande: Somanförs i motionerna 2838 och 2839 och i propositionen skulle det av flera skälvara till fördel all samordna uppbörden av källskatt och socialavgifter.Förslaget i propositionen har emellertid utformats på ett sådant sätt att dennya ordningen skulle innebära ett alltför stort merarbete för företagen ochockså för myndigheterna. Somanförts vid remissbehandlingen behöver hela skatte- och avgiftsfältet ses överi syfte att få till stånd så enkla och enhetliga regler som möjligt. Ett avproblemen är att det i vissa fall är förenat med stora svårigheter att avgöraom en person är att betrakta som arbetstagare eller som egen företagare medeget betalningsansvar för de sociala avgifterna. Att skatte- och avgiftsreglernahär skiljer sig åt är olyckligt. Med de förslag som läggs fram i propositionenkommer dessa gmndläggande problem att förstoras. För socialavgifternasvidkommande behövs f. n. endast en deklaration . Enligt den föreslagnaordningen skall tolv deklarationer avlämnas. Det merarbete som detta kommer attmedföra har underskattats i propositionen. Enligtvår uppfattning är det angeläget att åstadkomma sådana förenkUngar ochförändringar i skatte- och avgiftssystemen att de oUka underlagen kan jämkassamman. bör framhållas att det liksom bör finnas ensamordning och ett samband mellan socialförsäkringens finansiering och dessförmåner, eftersom det annars finns risk för att socialförsäkringsavgifteraa iallt större utsträckning kommer att uppfattas som skaller. Avdel anförda framgår att uppbördsdeklarationema i fortsättningen blir merkompUcerade än . Eftersom antalet uppbörder fördubblaskommer de nya reglerna att medföra ett betydande merarbete för förelagen. Någonkompensation härför kommer inte att utgå. Tvärt om medför de tätareinbetalningarna att företagen förlorar likviditet och åsamkas betydanderänteförluster jämfört med det nuvarande systemet. Mot den angivnabakgrunden instämmer vi i motionäremas uppfattning att SkU 1983/84:13 y 6 denmånadsvisa uppbörden inte kan godtas och all den samordnade uppbörden skall skevarannan månad. Skulle detta krav inte godtas bör propositionen avslås. Enannat problem som tas upp i motionema 2838 och 2839 är att redovisningen för deolika uppbördsperioderna får en definitiv karaktär. Vi instämmer imotionärernas kritiska uppfattning beträffande uppbördsreglerna. Oklarhet kanofta uppstå om en utbetalning skall beläggas med arbetsgivaravgift eller inte.Utskottet anser att om ett fel har uppstått vid en redovisning så bör dettakunna rättas till utan risk för avgiftstillägg eller restavgift. Enligt vad somanförs i propositionen bör detta också vara möjligt, men varken avpropositionen eller av utskottets yttrande framgår klart hur detta skall kunnagå till. Skrivningen i propositionen och utskottet är otillfredsställande ochpå denna punkt bör klart fastslås att om en felaktighet har uppstått så skalldenna kunna rättas till vid en kommande redovisning, dock senast vidräkenskapsårets slut. Riksdagenbör göra ett uttalande i enlighet härmed och bör även ge till känna attregeringen noga bör följa den praktiska tillämpningen av reglerna. Meddet anförda torde det huvudsakliga syftet med samtliga motioner varatillgodosett.