yttr · G705NU7 · 1983-12-31 00:00:00 — Med dagligvaror brukar avseslivsmedel och vissa andra förnödenheter, för vilka hushållens inköpsbehov ärofta återkommande. Sådana förnödenheter är t. ex. kemisk-tekniska produkter,pappersvaror, loaleltartiklar, tobak och vissa tidskrifter. Den totalakonsumtionen av dagligvaror beräknas ha uppgått till ca 81 miljarderkronor, vilkel motsvarade omkring en fjärdedel av den totala privatakonsumtionen i . Livsmedel är del helt dominerande produktområdet inomdagligvaruhandeln. Av den totala konsumtionen av dagligvaror utgör sålundalivsmedel omkring tre fjärdedelar. Dagligvaruförsäljningen till konsument sker tiU ca tre fjärdedelargenom s. k. allivsbutiker, dvs. varuhus och dagligvarubutiker. Resterande delsäljs genom speciallivsmedelshandel, torghandel, kiosker, blomsterhandel ochdirektförsäljning m.m.. Dagligvaruhandeln har under de senaste decenniernagenomgått en omfattande strukturförändring, främst genom övergången tillsjälvbetjäning och butikskoncentrationen. Den s. k. yttre rationaliseringen, dvs. förändringarna ibutiksbeståndet, har inneburit en stark koncentration till större butiker - ivissa fall s. k. stormarknader - och en myckel betydande nedläggning av mindrebutiker. Antalet allivsbutiker var ca 15 300 i slutet av år 1964och 8 970 . lades 14 050 butikerned, medan 3 720 butiker nyetablerades. Nettominskningen av antalet dagligvaruenheter uppgick imitten och slutet av till i genomsnitt . hardenna minskning successivt avtagit. var minskningen avbutiksbeståndet 1,. Elt betydelsefullt inslag i strukturutvecklingen inomdagligvaruhandeln är vidare framväxten av s. k. servicebutiker. Av det totalaantalet allivsbutiker utgörs av servicebutiker. Hit räknas ocksålivsmedelsavdelningar i bensinstationer, s. k. trafikbutiker. NU1983/84:7 y 11 Försäljningens fördelning på butikstvner Av följande sammanställning framgår antalet allivsbutiker av olika kategorier och deras omsättning avdagligvaror . 2,') De s.k. storlivsbutikerna utgjordeår av det totala butiksbeståndet och hade av densammanlagda omsättningen. Stormarknader och övriga varuhus hade härav ensammanlagd försäljningsandel på . De mindre och medelstora allivsbutikerna, dvs.serviceenheler och "övriga dagligvarubutiker", svarade för avhela dagligvaruhandelns försäljning. Trafikbutik är ett begrepp som harbörjat användas och avser bensinstationer som förutom drivmedelockså saluför elt tämligen fullständigt dagligvarusortiment med livsmedel, hygienartiklar,pappersvaror m. m. Såväl djup som bredd på sortimentet liksom butiksyta ochantal artiklar kan variera ganska mycket i irafikbutikerna. Enligt branschensdefinition skall en trafikbutik dock ha etl dagligvarusorliment innehållandesåväl torra som kylda och frysta färskvaror. Statens pris- och kartellnämnd (SPK) har i utredningenBensinhandeln i (SPK:s utredningsserie 1983:12), som publiceradessommaren , bl. a. belyst bensinhandelns försäljning av livsmedel och andradagligvaror. SPK konstaterar att försäljningen på bensinstationer avlivsmedel och s. k. kioskvaror har ökat i omfattning. Dessavarugrupper bedöms av branschen få stor betydelse även fortsättningsvis.Samtidigt som antalet bensinstationer i traditionell mening har minskat, harantalet trafikbuliker ökat. Utvecklingen har, anförs del i SPK:s rapport(s.63), drivits på av faktorer på både efterfråge- och ulbudssidan. NU1983/84:7 y 12 pendelresor liM arbetsplatser, mera laslbilstrafik förgods, ändrade boendeförhållanden och fritidsförhållanden kan ha ökatefterfrågan på "komplementära" varor och tjänster i bensinstationer.Den bilburne bensinköparen kan spara tid och har lagringsmöjligheter i bilenför inköp av en del dagligvaror. Trafikbutikerna - liksom servicebutiker iövrigl - kan, heter det vidare, bl. a. pä grund avsinaöppethällandetiderblienkonkurrent om en del av kunderna till den reguljära livsmedelshandeln. fanns det, enligt en undersökning utförd avbranschlidningen Supermarket, 180 bensinstationer med en livsmedelsförsäljningpå nära 300 milj. kr. Antalet har därefter mer än tredubblats. fanns ca670 trafikbutiker, som svarade för en försäljning av dagligvaror på nära 1 100milj. eller av hela dagligvaruhandelns omsättning. 1 följande sammanställning redovisas antalet trafikbulikeråren 1981 och 1982 samt deras omsättning av dagligvaror. Källa: SPKoch Supermarket Som framgår av sammanslällningenökade anlalel trafikbutiker med 70 . I de fyra motionerna lämnas förslagpå ätgärder rörande detaljhandelsetablering. Yrkandena i tre av motionerna -alla från socialdemokratiskt häll -går ul på att kommunerna skall ges vidgadebefogenheter atl kontrollera etableringen inom detaljhandeln. Den fjärdemotionen (c) innehåller ett krav på att skall uttala sig för enbegränsning av etableringen av varuhus och stormarknader. Imotionerna 1982/83:496 (s), 1982/83:1033 (s) och 1982/83:1488 (s) anges somexempel på etableringar över vilka samhället borde ges ett större inflytandesådana där detaljhandelsföretag påbörjar försäljning av livsmedel ellerandra varor i överblivna industrilokaler, lager, m. m. - avetableringar kan enligt motionärerna utgöra ett hot mot den reguljära NU1983/84:7 y 13 Ytterligare betecknas i motion 1982/83:1033 (s)den alltmer vanligt förekommande försäljningen av livsmedel i bensinstationersom ett hot mol den redan existerande livsmedelshandeln. I motion 1982/83:806(c) anförs atl etableringen av stormarknader och varuhus har bidragit till enutglesning av buliksbeståndet såväl i tätorter som på landsbygden. har i del föregående återgett de delar avregeringens remiss till lagrådet av förslag lill ny plan- och bygglag (PBL) somgäller frågor om detaljhandelsetableringar. Vidare har en redogörelse lämnatsför utvecklingen på dagligvarumarknaden. Av lagrådsremissen framgår bl. a. atl planläggningen skallfrämja en från allmän synpunkt lämplig samhällsutveckling. Med hänsyn tilldella krav kan enligt förslaget i vissa lägen livsmedelshandeln behövabegränsas eller helt förbjudas. Som exempel på när överväganden härom skullekunna bli aktuella nämns etableringen av nya stormarknader och bensinstationer.Begränsningar av delta slag, vilka skall kunna ske genom en bestämmelse idetaljplan, förutsätts dock meddelas endasl om kommunen genom utredning harvisat att de är nödvändiga för en totalt sett ändamålsenlig handelsstruktur. Iunderlaget för kommunala varuförsörjningsplaner ingår normalt sädana utredningar. Vid ianspråktagande av byggnad för elt väsentligen nyttändamål ges kommunerna enligt lagrådsremissen etl avgörande inflyiande vidbygglovsprövningen. Etl väsentligen ändrat sätt att använda en byggnad skallsålunda kräva lov oavsett om några inredningsåtgärder behöver företas ellerinte. Till skillnad mot vad som gäller skall kommunen emellertid alltidkunna lägga planmässiga överväganden lill grund för prövningen ibygglovsärendet. Vad som här menas med väsentligen har närmare preciserats i motiveringen. Som framgår av denna kan det betraktas som en väsentligändring inte bara när t. ex. en industrilokal tas i anspråk fördetaljhandelsändamål utan också i vissa fall när man övergår från etl slag avdetaljhandel till ett annal. Del bör understrykas att begreppet väsentligändring är knutet till den aktuella byggnadens faktiska användning, inte tillde olika användningar som förekommande planbestämmelser medger för områdeteller byggnaden i fråga. I plan angivna bestämmelser för byggnadens eller områdetsutnyttjande blir givetvis av grundläggande betydelse för utgången avbygglovsprövningen. vill betona atl konsumenterna genom enändamålsenlig butiksslruktur bör kunna erbjudas etl allsidigt sammansatt ulbudav varor och tjänster. Del är väsentligt alt en konsument med utgångspunkt isina egna behov kan prioritera mellan t. ex. låga priser, närhet till butikeroch hög servicegrad. En förutsättning för alt handeln skall kunna utvecklasrationellt är atl den ges möjligheter lill förändringar och förnyelse genom allnya butiksformer kan införas. bör påpekas atl elt viktigt mål församhällsplaneringen också är att behovet av närservice i bostadsområden kan tillgodoses. NU1983/84:7 y 14 näringsutskottets uppfattning finns det anledning församhället atl med allvar se på de problem för konsumenterna och för handeln somi vissa fall kan uppstå vid etablering av nya stora buliksenheler. Dessaproblem har väl belysts i de nu aktuella motionerna. Som framgår av utskottetsredogörelse för delar av regeringens förslag i lagrådsremissen om en ny plan-och bygglag torde mofionerna i väsentliga delar tillgodoses genom PBL:sbestämmelser om bygglovsprövning och möjligheten atl reglera handeln idetaljplaner. Främst gäller detla önskemålen i motionerna 1982/83:496 (s) och1982/83:1033 (s). Vad gäller kravet i motion 1982/83:1488 (s) på en samordningav nyetablering med varuförsörjningsplan vill utskottet erinra om att de beslulsom har rättsverkan - byggnadslov och detaljplan - enligt lagrådsremissen skallhämta sitt slöd från bl. a. varuförsörjningsplaner. Något uttalande av om en begränsning avetableringen av stormarknader och varuhus finner näringsutskottet inte varapåkallat mol bakgrund av vad som här har redovisats om möjligheterna atlreglera handeln genom detaljplaner. Härutöver skall med anledning av vad som anförs i motion1982/83:806 (c) om behovet av butiksstöd för atl förhindra butiksnedläggningarerinras om alt frågan om stöd till kommersiell service för att tryggaförsörjningen med bl. a. dagligvaror i glesbygden behandlas i åretsbudgetproposition (prop. 1983/84:100 bil. får alltsåtillfälle alt återkomma fill denna fråga i annal sammanhang. Sammanfattningsvis konstaterar näringsutskottet alt ettgenomförande av den föreslagna plan- och bygglagstiftningen tillgodoser fleraav önskemålen i motionerna. Frågor med anknytning lill denna lagstiftningkommer f.ö. ytterligare atl övervägas vid behandling av förslagettill PBL. Mot här angiven bakgrund avstyrks de nu akluella motionerna. Närvarande: (), i (s), (), (), (), (), (), (), Per Weslerberg (m), ChrisierEirefelt (fp), (), (), (),() och (vpk). NU1983/84:7 y 15 (), Per (), ChrisierEirefelt (fp), () och () anser att den avslutande delen av yttrandet, fr. o. m. det stycke som börjar med "Samtidigtbör", borl ha följande lydelse: ställer sig inle bakom kraven imotionerna 1982/83:496 (s), 1982/83:1033 (s) och 1982/83:1488 (s) attetableringen av nya butiker skall kontrolleras genom regleringar ochlagstiftning. Del grundläggande styrinstrumentet för butikselableringaroch för butiksbeståndels utveckling bör vara konsumenternas fria val avinköpsställe. Som framgår av utskottets referat av lagrådsremissen av förslagtill plan- och bygglag behandlas i detla sammanhang bl. a. frågan omkommunernas möjligheter att i vissa speciella lägen kunna begränsa handeln medbl. a. livsmedel liksom i övrigt möjligheterna atl i den kommunala planeringenreglera markanvändningen pä ett frän allmän synpunkt lämpligt säll. Riksdagenfår sålunda tillfälle att återkomma till dessa frågor. Näringsutskottetavstyrker mot här angiven bakgrund motionerna 1982/83:496 (s), 1982/83:1033 (s)och 1982/83:1488 (s). Näringsulskottel anser, likaså med hänsyn lill detpågående PBL-arbetel, atl inte skall göra elt sådant uttalande om enbegränsning av etableringen av stormarknader och varuhus som föreslås i motion1982/83:806 (c). Härutöverskall---- (=utskoltet)--- annat sammanhang. Näringsutskoltetavslyrker sålunda motion 1982/83:806 (c). () och () anser alt denavslutande delen av yttrandet, fr.o.m. det stycke som börjar med "bör", borl ha följande lydelse: Enligt näringsutskottets uppfattning ger mofionerna1982/83:496 (s), 1982/83:1033 (s) och 1982/83:1488 (s) uttryck för en alltförstark vilja atl genom regleringar och lagstiftning kontrollera etableringen avnya butiker. Detgrundläggande-- (avvikande mening 1)- och 1982/83:1488 (s). anser, likaså med hänsyn lill detpågående PBL-arbetel, att inte nu skall göra ett sådant ullalande omen begränsning av etableringen av stormarknader och varuhus som föresläs imotion 1982/83:806 (c). Härutöverskall---- (=utskotlel)---- annal sammanhang. Näringsutskottetavstyrker sålunda motion 1982/83:806 (c). minab/gotab 1984 77961