yttr · G705SoU1 · 1983-12-31 00:00:00 — har berettsocialutskottet fillfälle att yttra sig över mofion 1982/83:1424 av (). I mofion 1982/83:1424 (m) begärssådan ändring av gällande körkorfslag-stiftning att (liksomrätfen och def allmänna ombudet), förutom socialnämnden även skall få höraskyddskonsulenten, hem för vård eller boende med offentlig huvudman samtläkare. 1 mofionen begärs vidare att uppgifter om nykterhetsförhållandenaalltid skall få infordras från socialnämnden samt att dessutomanmälningsskyldighet skall införas för bl. a. socialnämnden i sådana fall dådet finns anledning aft anta att den som har körkort inte uppfyller deförutsättningar som gäller för atf få ett sådant. Mofionären anser vidare aftnuvarande anmälningsplikt för läkare skall utvidgas fill att även avse fall dånågon infe uppfyller kraven på pålitlighet i nykterhetshänseende. a. atf infegrifefsskyddet utformats så atf det verkarantiterapeufiskt och därmed bidrar fill utveckling och permanentning avmissbruk. Enligt 7 § körkorfslagen (1977:477)får körkorfstillstånd meddelas endast den som med hänsyn fill sina personligaoch medicinska förhållanden kan anses lämplig som förare av körkorfspliktigtfordon. Vid prövningen av de personliga förhållandena skall enligt samma lagrumsärskilt beaktas om sökanden är känd för nyktert levnadssätt. Ett körkort skallvidare enligt 16 § körkortslagen återkallas, bl. a. om körkorfshavaren på grundav opålitlighet i nykterhetshänseende inte bör ha körkort. Motsvarande gällerom körkorts-havarens förutsättningar för rätt att föra körkorfspliktigt fordonär så begränsade genom sjukdom, skada eller dylikt atf han fråntrafiksäkerhets-synpunkt inte vidare bör ha körkort. 1 sistnämnda hänseendeuttalas i proposifionen om körkortsreformen bl. a. att om alkohol- ochnarkofikamissbruk gått så långt att förarens fysiska och psykiska resursersatts ner, körkortet i stället kan återkallas med åberopande av sjukdomen(prop. 1975/76:155 s. 34 och 35). När det gäller omhändertaganden på grund av 1 1983/84. SoU1983/84:1 y SoU1983/84:1 y 2 berusning uttalades vidare i propositionen bl. a, aftdefta inger en så stark misstanke om opålitlighet i nykferhefshänseende att enutredning alltid bör ske om förarens nykterhefsförhållanden (s. 77).Trafikutskottet sade sig dela uppfattningen att nykterhetsförhållandenasärskilt måste uppmärksammas när det gäller prövningen av förare. Avkall påskötsamhet i nykterhetshänseende som ett krav för innehav av körkort ficksåledes inte göras (/76:28 s, 8). Sekretessbestämmelser för uppgifter inom den offentligahälso- och sjukvården samt om enskilds personliga förhållandenfinns i 7 kap. 1-6 §§ sekretesslagen (1980:100). Den sekretess som avses idessa bestämmelser gäller också mellan myndigheter och mellan myndighetersolika verksamhetsgrenar (1 kap. 3 §). Sekretessen hindrar dock inte atfuppgifter lämnas i den mån uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning(14 kap. 1 §). Enligt 6 § lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen m. fl. gäller vidare att den som fillhör eller har tillhörthälso- och sjukvårdspersonalen infe får obehörigen röja vad han i sinverksamhet har erfarit om en enskilds hälsotillstånd eller andra personligaförhållanden. Som obehörigt röjande anses dock inte att någon fullgöruppgiftsskyldighét som följer av lag eller förordning. I 39 § tredje stycket körkortslagen stadgas aft omlänsstyrelsen finner anledning anta att någon infe bör ha körkort på grund avsina nykterhefsförhållanden får höra socialnämnden. Enförutsättning är dock att socialnämndens yttrande har betydelse för ärendetsavgörande. Motsvarande behörighet aft inhämta yttrande från socialnämndenfillkommer enligt körkorfslagen dels rätten, dels det allmänna ombudet ikörkortsärenden (42 § resp. 47 §). Den återgivna regeln innebär att def ärförst om körkortsmyndigheten har fått kännedom om t. ex. en förseelse ellernågon annan nykferhetsanmärkning som socialnämnden får höras (prop. 1979/80:1s. Den ifrågavarande bestämmelsen trädde i kraft medsocialtjänstreformen . gällde den ordningen att körkorfsmyndighetenrutinmässigt begärde in uppgifter från socialacenfral-nämnden/nykferhetsnämnden, som angav om sökanden varit föremål för någon åtgärd på grund av nykterhets- ellernarkotikaproblem. Vad beträffar läkares rapporteringsskyldighet gällerenligt 88 § körkortsförordningen (1977:722) att om en läkare vid undersökningav körkortshava-re finner aft denne av medicinska skäl är uppenbart olämpligatt inneha körkort han skall anmäla detta till . Innan någonanmälan görs skall läkaren underrätta körkortshavaren. Anmälan behöver dockinte göras om körkortshavaren följer läkarens anvisning atf avstå från atf förakörkorfspliktigt fordon. Den ifrågavarande underrättelseplikten för läkareträdde i kraft (SFS 1980:981). har efter samråd med frafiksäkerhetsverketmeddelat särskilda föreskrifter rörande medicinska krav för körkortsinnehav m.m. SoU1983/84:1 y 3 (MF 1975:81; ändrad senast SOSF(S) 1983:3). Beträffande depsykiska funktioner som krävs anges bl. a. atf en genomgången eller pågåendepsykisk sjukdom av organisk natur som står i samband med kronisk alkoholismeller narkomani, svår skallskada, svåra cerebrala infektionssjukdomar etc. iregel bör föranleda atf körkort avstyrks. Under rubriken anges vidare att narkomani, alkoholism ellerannat allvarligt missbruk av på centrala nervsystemet verkande medel i regelutgör hinder för körkort. fillkallades ensärskild utredare för atf se över formerna för den medicinska prövningen ikörkortsärenden. Utredaren avlämnade betänkandet (Ds K 1980:12)Körkortsmedicin - enklare rutiner. Utredaren föreslog bl. a. att läkare alltidskulle vara skyldig att fill körkortsmyndigheten anmäla patient vars sjukdoms-eller defekt tillstånd har sin grund i alkoholmissbruk. I regeringens proposition 1981/82:9 om hälso- ochnykterhefsprövningen i körkortsärenden m. m. uttalades bl. a. aft man frånläkarnas sida borde medverka mera till atf personer som av medicinska skäl intebör ha körkort avhåller sig från att köra bil. Det påpekades atf detförfattningsmässiga stödet för sådan medverkan redan finns i 88 § körkortsförordningen.Någon ändring härav ansågs inte påkallad. Föredragande statsrådet ansåg detdäremot inte lämpligt att, såsom utredaren föreslagit, föreskriva en ovillkorliganmälningsplikt för läkarna (s. 8). Som redogjorts för i det föregående inhämtades före den 1januari 1982 rufinmässigt uppgifter för nykterhetsprövningen från bl. a.sociala organ, varvid sociala centralnämnden/nykterhetsnämnden på begäran angavom sökanden varit föremål för någon åtgärd. kände fill att sökanden omhändertagits enligt lagen (1976:511) omomhändertagande av berusade personer m. m. (LOB) uppgavs detta. Det var ipraktiken bara i undantagsfall som nämnden kunde bidra med andra uppgifter änsådana som rörde LOB-omhänderfaganden. Av betydelse var endast sådanaomhändertaganden som rörde icke-körkortshavare, eftersom polisen rutinmässigtunderrättade länsstyrelserna när det gällde körkortshavare. Däremot fickpolisen inte själv föra register över LOB-omhänderfaganden (jfr prop. 1975/76:113s. I samband med socialtjänstreformens genomförande den 1januari infördes ett nytt rapporteringssystem som t. v. skulle ersättasociala cenfral-nämndens/nykterhetsnämndens rapporteringar i körkortsärenden.Def nya rapporteringssystemet innebär att uppgifter om LOB-omhänderfagandenförs in i körkorfsregistrets belastningsdel som förs av trafiksäkerhetsverket(87 och 91 §§ körkorfsförordningen). Eftersom varje omhändertagande som görsmed stöd av LOB skall föras in i körkortsregistret innehåller detta 1* Riksdagenl983/84.12saml.Nrly SoU1983/84:1 y 4 register numera i princip uppgifter om samtligaomhändertaganden i riket. Uppgifterna får kvarstå i högst . Samtidigtinfördes en regel i övergångsbestämmelserna till körkortslagen av innebörd attsocialnämnden under en övergångstid, fram till , på begäranskall lämna uppgifter om LOB-omhänderfaganden, nämligen sådana som skett föreden och som infe är äldre än . Skälet till denna övergångsordning var att det vidsocialtjänstlagens ikraftträdande inte fanns någon registrering som kundeersätta socialorganens rapportering. I propositionen (prop. 1981/82:9)förutskickades aft def kunde finnas anledning att se övernykterhetsrapporteringen fill körkorts-myndigheterna när resultatet avLTO/arbete skulle föreligga klart. LTO/(Ju 1978:03)redovisar i sitt betänkande Frihefsberövande vid bråk och berusning (SOU1982:64) bl. a. en undersökning som gjorts genom utredningens försorg i frågaom LOB-rapporteringens betydelse när def gäller nykterhefsprövningen ikörkortsärenden. Undersökningen ger vid handen att ett par hundrakörkorfsärenden som leder till avslag eller negativt förhandsbesked skulleha resulterat i körkorfstillstånd eller positivt besked om infe någonrapportering av omhändertagande enligt LOB alls förekommit. Detta antal skallenligt utredningen ses i relation fill totalantalet avslag och negativaförhandsbesked, som uppskattas till 10 000-20 000 och fill totalantaletbifall, som kan beräknas till 150 000-200 000 . Enligt samma undersökninguppgår antalet återkallelsebeslut och körkorfsindragningar till följd avLOB-underrättelser till av totalantalet återkallelsebeslutresp. Utredningen kommer mot bl. a. bakgrund härav framtill den bestämda uppfattningen atf anmälningar om LOB-omhänderfaganden fillkörkorts-myndigheter infe har den betydelse för trafiksäkerheten som manförutsatte vid införandet av nuvarande ordning. Enligt utredningens mening börman därför kunna avstå från anmälningsskyldighet till körkorfsmyndigheten. Socialberedningen (1980:07) har vidare ibetänkandet Erfarenheter av LVM och vissa andra socialtjänstfrågor (Ds S1983:16) föreslagit den ändringen i körkorfslagen (39 §) aft socialnämndensyttrande i körkortsären-det skall ha särskUd betydelse för ärendets avgörandeför aft yttrande skall få inhämtas från nämnden (jfr ovan s. 2). Vidareförutsätts atf körkorfssökan-den är känd av socialnämnden. a. till att markera atf yttrande inte bör få inhämtas rutinmässigtutan endast efter en bedömning av behovet i det enskilda fallet. Skälet för ensådan markering är att det under utredningsarbetet framkommit att yttranden påsina håll begärs mycket ofta och i en sådan utsträckning att man i praktikennärmat sig den obligatoriska rapporteringsskyldighet som socialnämnden tidigarehade. SoU1983/84:1 y 5 sökanden infe är känd för socialnämnden föreslårberedningen att yttrande i stället skall få inhämtas från länsstyrelsenssociala funktion eller motsvarande enhet inom . har i och för sigstor förståelse för att det från trafiksäker-hetssynpunkt är av vikt attpersoner som är opålitliga i nykterhetshänseende upptäcks och fråntas rättenatt föra körkorfspliktigt fordon. Utskottet framhöll redan i samband medbehandlingen av förslaget fill socialtjänstlag aft de förslag som skulle läggasfram på körkorfsområdet måste tillgodose även de krav som måste ställas fråntrafiksäkerhetssynpunkt (SoU 1979/80:44 s. 97). Def är således angeläget atf körkortsmyndigheten fårkännedom om de fall då någon på grund av sina nykterhefsförhållanden är klartolämplig att köra bil. Samfidigt är det så atf innehav av körkort oftauppfatfas som mycket betydelsefullt av den enskilde. Ett alltför långtgåendeuppgiftslämnande från socialtjänst och läkare till körkortsmyndighet kan därförlätt få den effekten aft personer med drogproblem drar sig för aft söka hjälpav rädsla för att missbruket skall rapporteras till körkortsmyndigheten. Vidareförutsätter en effektiv vård eff väl utvecklat förtroende mellan denvårdbehövande och vårdorganen. Eft sådant förtroende är infe lätt aft förenamed def av motionären föreslagna rapporteringssystemet. Utskottet vill dessutomerinra om den skyldighet aft lämna uppgifter som redan finns inskriven ikörkortslagstiftningen och som torde täcka de flesta fall av manifesteratmissbruk. Enligt socialutskottets mening måste den nuvarandeuppgiffsskyldighefen anses fillräcklig, särskilt som den kompletteras av uppgifteri körkorts-registret om alla LOB-omhänderfaganden. Man bör undvika attutsträcka anmälnings- och uppgiffsskyldighefen för bl. a. socialnämnder ochläkare, med de negafiva effekter defta skulle medföra för vård- ochrehabiliteringsarbetet. I ett aktuellt utredningsförslag falas t. o. m. om atfinskränka uppgiftsskyldighét. Till detta kommer atf värdet avrutinmässiga underrättelser om nykferhetsanmärkningar visat sig vara av ganskamarginell betydelse från trafiksäkerhetssynpunkt. Andra vägar bör därför sökas för att göra kontrollen avkörkortshavarnas nykterhetsförhållanden mer effektiv. Utskottet vill i defsammanhanget främst peka på trafikbrotfslagsfiftningen och på polisens viktigaroll för atf upptäcka och förebygga onykterhef i trafiken. Vidare börframhållas aft körkortsfrågorna i allt fall kommer att få övervägas på nytt pågrund av socialberedningens förslag. SoU 1983/84:1 y 6 avstyrker med hänvisning fill detanförda motion 1982/ 83:1424. Utskottet vill dessutom tillägga att ett bifallfill motionärens yrkanden torde aktualisera vissa ändringar ivårdlagstiftningen. Närvarande:Ingemar (), (), (), (), (), (). (), (), (), (), (), AnitaPersson (s), (), (vpk) och ().