yttr · G705NU1 · 1983-12-31 00:00:00 — omallemanssparande (prop. 1983/84:30) har berett näringsutskottettillfälle att avge yttrande över proposition 1983/84:30 om allemanssparandetjämte motioner, i de delar som rör näringsutskottets beredningsområde. I propositionen framläggs dels vissa lagförslag rörandeelt nytt sparsystem, allemanssparandet, och det nu förekommandeskattesparsystemet, dels förslag om uppdrag och bemyndigande åt fullmäktige iriksgäldskontoret med avseende på allemanssparandet samt om anslag tillinformation om detta sparande. 1. lagom allemanssparande, 2.lag omskattelättnader för allemanssparande, 3.lag om ändringi lagen (1978:428) om aktiesparfonder, 4.lag om ändringi lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer. Med anledning av propositionen har väckts tre motioner,nämligen 1983/ 84: 36 av m. fl. (c), 1983/84: 37 av m.fl. (m) och 1983/84:41 av m.fl. (fp). Propositionen avstyrksi den förstnämnda motionen såvitt avser införandet av allemanssparande och i debåda sistnämnda i sin helhet. Därutöver innehåller motionerna kompletterandeyrkanden. I motion 1983/84:36 (c) hemställs att skall dels reformeraskattesparandet i enlighet med vad som förordas i motionen, dels ge regeringentill känna vad som i motionen anförs om tillsättandet av en parlamentariskutredning och inrättande av utgiftsskattekonton. I motion 1983/84: 37 (m)hemställs att skall hos regeringen begära förslag beträffandeskattesparandet i enlighet med vad som anförs i denna motion. I motion1983/84:41 (fp) hemställs att skall dels besluta om sådan förändringi lagen (1978:428) om aktiesparfonder vad beträffar styrelsesammansättning somredovisas i motionen, dels ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom behovet av stimulanser till hushållens privata förmögenhetsuppbyggnad. behandlar i sitt yttrande dels deaktuella sparsystemens betydelse för näringslivets kapitalförsörjning, dels deinstitutionella reglerna för de nuvarande aktiesparfonderna och de föreslagnakapitalsparfonderna. 1 1983/84. NU1983/84:1 y NU1983/84:1 y 2 Det nuvarande skattesparsystemetsåväl som det föreslagna nya systemet för allemanssparande syftar till atthushällens sparande skall öka. Allmänna samhällsekonomiska skäl talar fördetta. En utgångspunkt för det nu framlagda förslaget är att den direktastatsupplåningen i större utsträckning än tidigare skall kunna baseras på hushållen.Men hushällen kan också, framhålls det i propositionen, spela en viktig rollför näringslivets försörjning med riskkapital. En investeringsexpansion iindustrin är, säger finansministern i detta sammanhang, av strategisk betydelseför möjligheterna att öka industriproduktionen och stärka bytesbalansen.Samma uppfattning präglar motionerna i ämnet. De innestående sparbeloppen inom skattesparandet uppgickden till ca , varav ca 10.1 miljarder kronorpå skattesparkonton och ca på skattefondkonton. iform av huvudsakligen aktiesparande. Antalet konton var ca 783000 resp. ca591000 och det genomsnittliga sparbeloppet per konto ca . resp. ca 6900kr. Att märka är att samtliga belopp för skattesparkontonas del är angivnainkl. ränta, för skattefondkontonas exkl. värdestegring. Det förhållandevislåga genomsnitisbeloppet inom skattefondssparandet förklaras av att dettasparande till skillnad frän det övriga skattesparandet fick större omfattningförst . Inkl. värdeökningen uppgick den samlade förmögenheten iskattesparfonderna till ca . Den sparstimulans som är förenad med skattesparandetutgörs av förmåner i form av skattefri avkastning och värdestegring samt vissskattereduktion i procent av sparat belopp. sammanlagt per månadfår placeras i skattesparande, därav högst . i banksparande. ! spararensprestation ingår att han binder sina sparmedel för av . I propositionen uttalas att det nuvarande skattesparandetinte kan fortleva , dä bindningstiden för det första åretssparande går ut. Regeringen åberopar också andra motiv för en översyn avskattesparandet. De hänger samman med kritik som har riktats motskattesparsystemet i vad gäller bl. a. omfattningen av skattelättnaderna, defördelningspolitiska effekterna, andelsägarnas inflytande i aktiesparfondernaoch fondernas placeringsregler. Regeringens förslag till ändringar i de bådasistnämnda avseendena tas upp senare i detta yttrande. De övrigakritikpunkterna ligger till grund för förslaget om övergång från"skattesparande" till "allemanssparande", vilketnäringsutskottet nu närmast behandlar. Sparstimulansen i det föreslagna allemanssparandet utgörsi första hand av skattefrihet för ränta, utdelning och värdestegring på insattamedel. Därtill kommer en viss bonusränta, i huvudsak under år 1984.Insättningarna föreslås liksom i skattesparsystemet maximerade till 600 kr.per månad. NU1983/84: ly 3 Totalt skall varje person kunna spara högst . -exkl. avkastning -i allemanssparandet. Om det visar sig behövligt får, sägs deti propositionen, frågan om en höjning av detta tak tas upp när sparsystemethar funnits någon tid. Förslaget att skattesparandet skall ersättas med ettallemanssparande av angivet slag avvisas i de tre motionerna. Till följd av attsparstimulansen minskas och bindningen av sparmedlen slopas kommer, befararmotionärerna, det nya systemet att få en väsentligt sämre spareffekt än detnuvarande. Därtill kommer att maximibeloppet för nysparande med sparstimulanssänks till . De nuvarande reglerna tillåter ett högre belopp. Motionärernavill att skattesparsystemet skall bibehållas. När det gäller reglerna förskattesparfonder förordas i alla tre motionerna vissa ändringar, i huvudsakenligt regeringens förslag. Enligt motion 1983/84:41 (fp) bör skattesparandet iövrigt fortgå med oförändrade villkor. I motionerna 1983/ 84:37 (m) och1983/84:36 (c) förordas också ett fortsatt skattesparande men antyds att vissamodifikationer bör göras för att inte full skattereduktion skall erhållas närtidigare insatta, frigjorda sparmedel på nytt sätts in iskattesparandet. Det är inte näringsutskottets sak att bedöma vilket måttav statlig sparstimulans som är önskvärt och rimligt i det nuvarandesamhällsekonomiska och statsfinansiella läget. Utskottet konstaterar attviktiga grundelement hos skattesparandet kommer att bibehållas vid övergångentill allemanssparande. Det blir alltjämt två former av sparande med sådanstimulans, den ena innebärande sparande i bank - varvid dock sparmedlendestineras till , en ordning som f.ö. får stöd i motion1983/84:37 (m) -. den andra innebärande riskvilligt sparande huvudsakligen iaktier. vill gärna vitsorda att det ligger ett värde i att dennödvändiga tillförseln av riskkapital till näringslivet till en inte ringa delsker direkt från hushållen, något som f. n. skattefondssparandet bidrar till.Enligt utskottets mening finns det inte anledning att räkna med att övergångentill allemanssparande får de negativa konsekvenser i detta hänseende sommotionärerna befarar. De föreslagna kapitalsparfonderna får i allt väsentligtsamma funktion som de nuvarande aktiesparfonderna. De ändringar närmarebehandlade i det följande - som föreslås i förhållande till nuvarandefondregler är ägnade att minska spararnas tvekan inför aktiesparande. Det ökadeintresse för sådant sparande som aktiefondssparandets utveckling vittnar ombör naturligen komma till uttryck också i ett omfattande kapitalfondssparande.Den minskade bindningen av de insatta medlen bör kunna resultera i etttillflöde av nya sparare vilket kommer också kapitalfondssparandet till godo.Taket vid . för insättningar i allemanssparandet kan. såsom antyds ipropositionen, komma att höjas i ett senare skede. Mot bakgrund av vad här sagts finner näringsutskottet attdet från dess utgångspunkter inte finns någon invändning att rikta mothuvuddragen i NU1983/84:1 y 4 förslaget om allemanssparande. Utskottet avstyrker såledesde tre nämnda motionerna i den mån de går ut på att skall avslå dettaförslag. Aktiesparfondernas verksamhetregleras genom lagen (1978:428) om aktiesparfonder. Bestämmelserna i dennaersätter delvis och kompletterar i övrigt de bestämmelser om aktiefonder iallmänhet som finns i aktiefondslagen (1974:93). Om inte annat följer av debåda lagarna är vidare vad som i aktiebolagslagen (1975: 1385) och annorstädesär föreskrivet om aktiebolag giltigt också för de fondbolag som förvaltaraktiesparfonderna. I propositionen om allemanssparande föreslär regeringenvissa ändringar i lagen om aktiesparfonder. Ett syfte är därvid attfondandelsägarnas inflytande i aktiesparfonderna skall öka. Bestämmelser omrätt för aktiesparfonderna att i viss utsträckning förvärva av staten utfärdadeobligationer m. m. samt mera flexibla regler för s. k. företagsanknutnaaktiesparfonder ingår också i lagförslaget. F. n. gäller att regeringen utser två av de minst sjuledamöterna i fondbolagets styrelse. Av de övriga utses minst hälften avfondandelsägarna eller intressesammanslutning för dem. I fortsättningen blirdet obligatoriskt med en fondandelsägarstämma. och denna skall välja flertaletav styrelsens ledamöter, bland dem ordföranden. Stämman skall också väljasuppleanter för denna grupp av ledamöter. Regeringen skall alltjämt utse tvåledamöter. Till skillnad från nu blir fondbolagets ägare garanterad representationgenom en ledamot i bolagets styrelse. En valberedning ät fondandels-ägarstämmanblir ett nytt obligatoriskt organ. En ny föreskrift blir också att endast deledamöter i fondbolagets styrelse som har utsetts av fondan-delsägarstämman fårdelta i beslut om utövande av rösträtt för aktier i fonden. För de fondbolagsom förvaltar företagsanknutna aktiesparfonder blir reglerna om styrelsesammansättningmotsvarande, med den skillnaden att staten liksom inte skall utsenågra ledamöter i dessa bolags styrelser. De nu berörda lagändringarna blir enligt propositionentillämpliga pä fondbolagen när dessa efter allemanssparandets införandefortsätter att förvalta redan befintliga aktiesparfonder. I sak godtas de. medvissa undantag, också i de motioner vari förslaget om allemanssparande avvisasoch det nuvarande aktiefondssparandet föreslås bli bibehållet. Motion 1983/84:36 (c) ger även formellt stöd åt det redovisade lagförslaget, eftersom dettainte omfattas av motionens avslagsyrkande. I motionerna 1983/ 84: 37 (m) och1983/84:41 (fp) yrkas däremot avslag pä propositionen i dess helhet. I denförra hemställs emellertid att skall hos regeringen begära vissaförslag beträffande skattesparandet, vilka delvis sammanfaller med dem som härär aktuella. I den senare motionen föreslås att NU1983/84:1 y 5 nu skall besluta om ändringar i lagen omaktiesparfonder vad beträffar styrelsesammansättningen. De antydda undantagen är följande. Enligt motion1983/84:41 (fp) saknas numera anledning till att regeringen skall utse tvåledamöter. Bestämmelserna härom föreslås därför utgå. med samma fördelning iövrigt av de sju ledamotsplatserna som regeringen har angivit. Moderata samlingspartiethävdar i motion 1983/84: 37 att förslaget om att fondandelsägarna skall utseflertalet av styrelseledamöterna är olämpligt. Härigenom fråntas fondbolagetshuvudman ett avgörande inflytande i frågor som rör administration, ekonomi,marknadsföring, personalärenden etc, säger motionärerna. De vill attbolagsstämman i fondbolaget skall få rätt att utse lika många styrelseledamötersom fondandelsägarstämman. Utskottet finner regeringens här refererade förslagvälmotiverade. Den ordningen att två styrelseledamöter utses av regeringen börenligt utskottets mening bibehållas. Den infördes är 1978 på förslag av dendåvarande trepartiregeringen, med ekonomiminister som föredragande.De ifrågavarande ledamöterna borde, uttalades därvid (prop. 1977/ 78: 165 s.38), utses sä att man skulle få en sä bred intresseförankring som möjligt.Bolagsstämman i fondbolaget får enligt regeringens nu framlagda förslagobligatoriskt en representant i fondbolagets styrelse. Genom en utökning avstyrelsen kan bolagsstämman förstärka ägarrepresentationen. Detta bör, såsomanförs i propositionen, vara till fyllest. Den i motion 1983/84: 37 (m)föreslagna ordningen innebär att styrelsen måste ha jämnt antal ledamöter - medutslagsröst för ordföranden -, något som synes mindre lämpligt. Beträffande styrelsen för fondbolag som förvaltaruteslutande en eller flera företagsanknutna aktiesparfonder skall enligt 10 § lagförslagetgälla att bolagsstämman väljer de ledamöter som inte skall väljas av fondandelsägarstämman.Motsvarande bestämmelse om icke företagsanknutna aktiesparfonder, dvs. 2 §,liksom 2 och 10 §§ i deras nuvarande lydelse lämnar utrymme för att det -enligt 8 kap. 1 § aktiebolagslagen (1975:1385) - i bolagsordningen kanföreskrivas att en eller flera styrelseledamöter skall utses på annat sätt änav bolagsstämman. I propositionen har inte angivits något skäl varför dennamöjlighet nu skulle uteslutas för de företagsanknutna aktiesparfondernas del.Utskottet anser att den bör bibehållas och förordar därför att 10 § utformasenligt utskottets förslag i det följande: Regeringens förslag Utskottets förslag 10 § Förvaltar ett fondbolag uteslu- uteslu tande en eller flera företagsanknut- tändeen eller flera företagsanknut na aktiesparfonder, gäller i stället naaktiesparfonder, gäller i stället för 2 § andra stycket att styrelsen för2 S andra stycket att styrelsen för fondbolaget skall bestå av minst förfondbolaget skall bestå av minst NU 1983/84:1 y fem ledamöter samt att flertalet och bland dem ordförandenskall väljas av fondandelsägarstämman. Övriga ledamöter väljs av bolagsstämmani fondbolaget. Minst en ledamot skall väljas av bolagsstämman. För de avfondandelsägarstämman valda ledamöterna skall stämman välja suppleanter. fem ledamöter samt att flertalet och bland dem ordförandenskall väljas av fondandelsägarstämman. Minst en ledamot skall väljas av bolagsstämman/ fondbolaget. För de av fondandelsägarstämman valda ledamöterna skall stämmanvälja suppleanter. Motionerna innehåller inga invändningar mot regeringensförslag till ändringar i 3 och 11 §§. Såvitt gäller 11 § förordas i motion1983/84: 37 (m) uttryckligen ändringar enligt regeringens intentioner, bl. a.innebärande att en företagsanknuten aktiesparfond inte behöver placera mer än25%, mot f. n. i värdepapper utgivna av det bolag (resp. den koncern) somfonden har anknytning till. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i nuangiven del. dock med en redaktionell ändring av 11 § enligt utskottets förslagi det följande: I en företagsanknuten aktiesparfond skall minst tjugofemprocent av fondens värde placeras i sådana värdepapper som avses i 3 § förstastycket 1 eller 2 och som har utfärdats av det aktiebolag, i vilket de somtillskjuter kapital till fonden är anställda eller - om bolaget ingår sommoderbolag i en koncern - i vars dotterbolag de är anställda. Den i 22 §aktiefondslagen (1974:931) föreskrivna begränsningen i fräga om en aktiefondsinnehav av aktier i samma bolag gäller ej för en företagsanknuten aktiesparfond. av en företagsanknuten aktiesparfondsvärde skall placeras i sädana v.ärde-papper som avses i 3 § första stycket 1eller 2 och som har utfärdats av det aktiebolag, i vilket de som tillskjuterkapital till fonden är anställda eller - om bolaget ingår som moderbolag i enkoncern - i vars dotterbolag de är anställda. (1974:931)föreskrivna begränsningen i fräga om en aktiefonds innehav av aktier i sammabolag gäller ej för en företagsanknuten aktiesparfond. Bestämmelser motsvarande dem som nuhar behandlats finns i förslaget till lag om allemanssparande. De avser där dekapitalsparfonder och företagsanknutna kapitalsparfonder som föreslås inga idet nya sparsystemet. Utskottets ställningstagande blir i detta fall i sakdetsamma som har redovisats. Härav följer att utskottet föreslår alt 21 §.om styrelsen för sådana fondbolag som förvaltar företagsanknutna fonder,omformuleras NU1983/84:1 y 7 vad gäller val av andra ledamöter än dem som väljs avfondandelsägarstämman. En redaktionell ändring i 13 och 21 §§, avsedd attskapa större överensstämmelse mellan dessa och motsvarande paragrafer i lagenom aktiesparfonder, bör också genomföras. Utskottet föreslår att 13 och 21 §§utformas enligt utskottets förslag i det följande: Regeringens förslag Utskottets förslag Styrelsen för fondbolaget skall Styrelsen för fondbolaget skall bestå avminst sju ledamöter. Av bestå av minst sju ledamöter. styrelseledamöternaväljs flertalet dessa väljs flertalet och bland dem och blanddem styrelsens ordföran- ordföranden av en fondandelsägar- de av enfondandelsägarstämma. Av de övriga ledamöterna Av deövriga ledamöterna utses två utses två avregeringen och minst avregeringen och minst en av bo- en avbolagsstämman i fondbolaget, För de För de av fondandelsägarstämman av fondandelsägarstämman valda valdaledamöterna skall stämman ledamöterna skall stämman välja välja suppleanter, suppleanter. Intilldess----------------------------------------------- denna fond. Fondandelsägarstämmansval--------------------- äger rum. Styrelsen för fondbolaget skall Styrelsen för fondbolaget skall bestå avminst fem ledamöter. Av bestå av minst fem ledamöter. Av ledamöterna väljsflertalet och dessa väljs flertalet och bland dem bland dem styrelsensordförande av ordföranden av fondandelsägar-fondandelsägarstämman. Övngfl/e-stämman. Minst en ledamot skall damöter väljs av bolagsstämman i väljas avbolagsstämman i fondho-fondholaget. Minst en ledamot laget. För de avfondandelsägar-skall väljas av bolagsstämman. För stämman valda ledamöternaskall de av fondandelsägarstämman stämman välja suppleanter, valda ledamöternaskall stämman välja suppleanter. Om ett-------------------------------------------------- dennafond. Utanhinder-------------------------------------------- i bankbolaget. I övrigt har näringsutskottetingenting att erinra mot förslaget till lag om allemanssparande. Slutligen tar utskottet upp ett par uttalanden i motion1983/84: 36 (c). Motionärerna betecknar det som rimligt att storieken påaktiesparfonderna begränsas. Utgångspunkten torde vara den maximering avantalet andelsägare i en kapitalsparfond - till 75000 - som anges i förslagettill lag om allemanssparande. Motionärernas önskan tycks vara att denpariamen-tariska utredning om skattesparande som de förordar skall pröva frågan NU1983/84:1 y 8 om en liknande begränsning för aktiesparfondernas del.Begränsningen skulle inte gälla för redan existerande fonder. Förslaget om allemanssparande innebär att inga nyaaktiesparfonder kommer att bildas. För kapitalsparfonder inom ramen för det nyasparsystemet skall, som sagts, en begränsning av angiven art gälla. 1 densituation som motionärernas förslag lar sikte på skulle en motsvarande begränsningsom inte träffade redan befintliga fonder sannolikt bli utan verkan. Detangivna önskemålet i motionen synes således inte ge anledning till någonåtgärd. Den begärda utredningen skulle enligt motionärerna vidareundersöka möjligheterna att inrätta företagsanknutna aktiesparfonder i ickebörsnoterade företag. Sädana möjligheter saknas f. n. Förslaget till lag omallemanssparande tillåter inte heller företagsanknutna kapitalsparfonder avmotsvarande slag. Av vad sagts framgår att förslaget saknar aktualitetvad gäller aktiesparfonder. Utskottet finner inte skäl för någon utredning omföre-tagsanknutet fondsparande av angivet slag och avstyrker alltså motionenäven i denna del. Närvarande: (), (), RuneJonsson (s), (), (), (), PerWeslerberg (m). (), (vpk), BirgittaJohansson (s), (), (), Bo Finnkvist (s), SylviaPettersson (s) och (). (), Slen (), Per Weslerberg (m), Chrisier Eirefelt (fp), IvarFranzén (c) och () anser atl den del av yttrandet - - som börjar med "Det är" och slular med"detta förslag" borl ha följande lydelse: delar den i alla tre mofionerna uttrycktauppfattningen att bör avslä regeringens förslag om allemanssparandeoch besluta atl elt skallesparande av nuvarande typ skall vidmakthållas. I vadmän därvid vissa ändringar bör genomföras belräffande sparslimulansensomfallning och konstruktion är en fråga som faller utanför näringsutskot- NU 1983/84: ly 9 Utskottet vill underslryka alt skattefondssparandet har visat sig varaen utomordentligt effektiv väg att åstadkomma etl tillskott av riskkapital tillnäringslivet, inte minst därigenom alt stora nya grupper har engagerats iaktiesparande. Regeringens förslag innebär att etl framgångsrikt system slåssönder. Sparstimulansen blir otillräcklig, och aktiesparandels relativaposition i sparsystemet försvagas jämfört med vad som gäller. Det äruppenbar fara för atl allemanssparandet kommer alt leda lill brist påriskkapital för näringslivet. Symtomatiskt är atl regeringen har funnitsärskilda, mycket kostnadskrävande informations- och utbildningsinsatsernödvändiga för atl allemanssparandet - och i synnerhet sparandet ikapitalsparfonder - skall vinna anslutning. Dessa insatser kan avvaras om dethittillsvarande sparsystemet bibehålls. Därigenom skapas också förutsättningarför en betydande ytterligare ökning av hushållens bidrag till näringslivetsförsörjning med riskkapital. En viktig bieffekt är atl nya grupper inombefolkningen genom sitt akliesparande får vidgad inblick i näringslivetsförhållanden. Del föreslagna nya sparsystemet, allemanssparandet, innebär eninbjudan till placering av medel från skatlesparan-det, något som kommer attkraftigt reducera andelen nysparande inom systemet. 2.Sammansättningen av aktiesparfondernas styrelser , Slen , Per Weslerberg ochUlla (alla m) anser atl den del av yttrandet - under rubrikenLagförslag - som börjar med "Utskotlet finner" och slutar med"i bankbolaget" (i förslag till ändrad lydelse av 10 § lagen omaktiesparfonder) borl ha följande lydelse: Såsomanförs i motion 1983/84:41 (fp) bör regeln att regeringen skall utse vissastyrelseledamöter slopas. Representationen för fondbolagets ägare bör på degrunder som framgår av motion 1983/84:37 (m) stärkas. Utskottet ansluter sigtill uppfattningen alt bolagsstämman bör utse lika många styrelseledamöter somfondandelsägarstämman. Detla förutsätter en föreskrift om alt styrelsen skallha jämnt antal ledamöter. Minimiantalet bör enligt utskottets mening bestämmastill sex. Samma bör gälla för förelagsanknulna aktiesparfonder. Särbestämmelsenför dessa i 10 § första stycket blir därmed överflödig. Utskottet föreslårsålunda atl 2 och 10 §§ samt övergångsbestämmelserna utformas enligtalternativt förslag i det följande: NU1983/84:1 y Regeringens förslag A Iternativt förslag Aktiesparfond förvaltas----- della ändamål. Styrelsenför fondbolaget skall Styrelsen för fondbolaget skall bestå avminst sju ledamöter. Av bestå av jämnt antal ledamöter, dessa skallflertalet och bland dem minst sex. Av dessa skall hälften ordförandenväljas av en fondan- väljas av en fondandelsägar-delsägarstämma,som skall hållas stämma, som skall hållas , ärligen. Av de övrigaledamöterna För de av fondandelsägarstämman utses två av regeringen ochminst valda ledamöterna skall stämman en av bolagsstämman i fondbola- välja suppleanter. För de av fondandelsägarstämman valda ledamöternaskall stämman välja suppleanter. Fondandelsägarstämmansval-- en fondandelsägarstämma. I beslut------- avfondandelsägarstämman. Förvaltar ett fondbolag uteslutandeen eller flera företagsanknutna aktiesparfonder, gäller i stället för 2 §andra stycket att styrelsen för fondbolaget skall bestå av minst fem ledamötersamt att flertalet och bland dem ordföranden skall väljas avfondandelsägarstämman. Övriga ledamöter väljs av bolagsstämman i fondbolaget.Minst en ledamot skall väljas av bolagsstämman. För de av fondandelsägarstämmanvalda ledamöterna skall stämman välja suppleanter. Om etl--------------------------------------------------- dennafond. Ulanhinder--------------------------------------------- i bankbolagel. Denna dag---------------------------------------------- 1april 1984. Enstyrelse i fondbolag, vilken Enstyrelse i fondbolag, vilken valts före lagens ikraftträdande, valts före lagens ikraftträdande, kvarstårutan hinder av 2 § andra kvarstår ulan hinder av 2 § andra stycketoch 10 § första stycket un- stycketunder den tid valet avser, der dentidvalet avser. Bestämmel- Bestämmelserna i 2§ tredje och