ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · G705FiU4 · 1983-12-31 00:00:00 — över motion om turist- ochrekreationspolitiken m. m. har beslutatinhämta yttrande från finansutskottet över yrkande 4 i den med anledning avproposifion 1983/ 84:145 om turist- och rekreationspolitiken m.m. väcktamotionen 1983/ 84:2736 av (). I motion 2736 anförs att kommunerna har begränsademöjligheter att stå för vatten, avlopps- och reningsanläggningar förturistföretagen, eftersom dessa företag är lokaliserade utanför tätorterna. Desvenska företagen har till skillnad från företag i andra delar av Europatvingats att själva bekosta avlopps- och vattenanläggningar. Detta har gettturistföretagen höga kapitalkostnader som på gmnd av korta turistsäsonger harett starkt inflytande på priset. Enligt motionärens mening borde regeringenlägga fram förslag på detta område för att förbättra turistföretagenslönsamhet. Utskottetanser det angeläget att främja turismen i . Kommunema har ett viktigtansvar för detta. Om motionären med sitt yrkande syftar till att särskildastatliga bidrag skall ges för vatten-, avlopps- och reningsanläggningarspeciellt för turistföretag, vill utskottet från sina utgångspunkter avstyrkaett sådant förslag. Destatliga bidragen till kommunerna för avloppsrening upphörde budgetåret1980/81. Förslag härom lades fram i proposition 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten, m.m. Som skäl för förslaget anfördes budgetläget och detförhållandet att bidragets stimulanseffekt hade minskat. Det framhölls isammanhanget att skatteutjämningssystemet innebär ett finansieringsstöd tillkommunerna också när det gäller reningsanläggningar. Vidare påpekades att ivissa fall kan möjligheter också finnas att finansiera utbyggnad av reningsverkmed arbetsmarknadsmedel. Detkan också nämnas att en översyn av skatteutjämningssystemet pågår. I dennaingår att överväga åtgärder med anledning av de speciella merkostnader förglesbygder som undersökts av den kommunala gmndgarantiutred-ningen. Likasåskall sambandet mellan skatteutjämning och regionalpolitik beaktas. Utredningenbör vidare enligt direktiven undersöka möjligheterna och konsekvenserna av attöverföra vissa specialdestinerade statsbidrag till skatteutjämningssystemet. 1Riksdagen 1983/84.5 saml. FiU1983/84:4 y FiU 1983/84:4 y 2 Utskottet ser med hänsyn härtill från sinautgångspunkter inte skäl att tillstyrka att statliga bidrag till kommunalavatten- och avloppsanläggningar återinförs. Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), (),(), (), (c), (), (), i (s), (), GerdEngman (s), (), () och iHallstahammar (vpk). minab/gotab 78419 1984
yttr · G705JoU3 · 1983-12-31 00:00:00 — omtullen på vissa trädgårdsprodukter Genom beslut den 21 februari 1984har skatteutskottet berett jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig övermotion 1983/84:2161 av m.fl. (c) om tullen på vissaträdgårdsprodukter. I motionen framförs önskemål om vissa åtgärder i syfte attförbättra tullskyddet för den svenska trädgårdsnäringen. Med hänvisning tillträdgårdsnäringsutredningens uttalanden (se SOU 1978:51) framhålls behovet aven anpassning av vikttullarna för trädgårdsprodukter till penningvärdetsförändringar. Vidare förordas införandet av en kombinerad vikt- och värdetullför snittblomnior och vitkål samt igångsättande av viss undersökning rörandeEG:s subventioner i fråga om tomater och äpplen. Förhållandena för den svenskaträdgårdsnäringen har förbättrats i flera avseenden . a.har den genomförda devalveringen medfört en klar förbättring avnäringens konkurrenskraft. Utskottet anförde i ett yttrande tillskatteutskottet (JoU 1982/83:1 y) att det var angeläget att åtgärder vidtogsför att slå vakt om den svenska trädgårdsnäringen och stärka dessinternationella konkurrenskraft. Det är enligt utskottets mening viktigt attregeringen och berörda myndigheter med uppmärksamhet följer utvecklingen påhithörande område och vidtar de åtgärder som kan befinnas erforderiiga. Såvittgäller jordbruksutskottets beredningsområde föreligger allmän enighet om attnäringen som bör stödjas genom bl. a. forskning, försök, rådgivningoch finansiellt stöd. Självfallet är det också angeläget att man inom ramen fördet handelspolitiska samarbetet tar till vara alla möjligheter som ges attskydda den inhemska trädgårdsnäringen genom en lämplig anpassning av tullar m.m. Utskottet utgår bl. a. från att behovet att anpassa vikttullarnas värde tillpenningvärdeförändringar noga uppmärksammas i detta sammanhang. Mofion 2161 (c) föranleder härutöver ingen ytterligarekommentar från utskottets sida. 1 1983/84. JoU1983/84:3 y JoU1983/84:3 y 2 Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), (), (), (), (), KerstinAndersson (c), (), (), (),(vpk) och (). minab/gotab 78233 1984
yttr · G705JoU4 · 1983-12-31 00:00:00 — har den 7 februari1984 beslutat bereda jordbruksutskottet tillfälle att avge yttrande över motion1983/84:348 av m. fl. (s) angående beskattningen avfiskevårdsområden. Rätten att fiska i enskilt vatten ärenligt huvudregeln förbehållen ägarna av de fastigheter till vilka fisket hör.För att få en effekti\ samverkan mellan olika fiskerättsägare finns sedan år1960 en organisationsform kallad fiskevårdsområde. 1 samband med 1981 årsriksdagsbeslut om åtgärder för att främja fritidsfisket antogs en ny lag omfiskevårdsomraden (prop. 1980/81:153, JoU 1980/81:29. SFS 1981:533). Utskottetanslöt sig därvid till uttalanden i propositionen att man så långt möjligt börundanröja det hinder mot ett rationellt fiske och övrig fiskevård somuppdelningen av det enskilda fisket på många delägare innebär. Det behövdessåledes en effektiv samverkan mellan fiskerättsägarna. Fiskevårdsområdctutgjorde en ändamålsenlig organisation för en förvaltning av både samfällt ochskiftat fiske. Den tidigare gällande lagen hade emellertid inte blivit denframgång man tänkt sig. Därför var en reform som gjorde det möjligt att lättarebilda fiskevårdsområden angelägen. 1 den nya lagen skrevs uttryckligen in attden har till syfte att samordna inte bara utnyttjandet av fiske utan ocksäfiskevården inom ett vattenområde. m.fl. (s) framhåller i motion 348 attbeskattning av fiskevårdsområden sker hos delägarna oavsett omfiskevårdsområdesföre-ningen utgör juridisk person eller ej. Detta medförenligt motionärerna att föreningarna saknar möjligheter att göra a\'sattningarför kommande kostnader, fondavsättningar eller liknande. De har därför smamojligheter att planera verksamheten över en längre tidsperiod. Resultatet a\'fiskevården är emellertid helt avhängigt av en långsiktig planering. En sädanskulle kunna tillgodoses om möjlighet gavs till avsättning till eninvesteringsfond eller liknande. Utskottet anser det angeläget att åtgärder vidtas somuppmuntrar till bildande av fiskevärdsomräden och som stärker iiiöjlighcteniaatt bedri\ a en aktiv fiskevård inom områdena. Enligt vad utskottet erfarit haidet iwcn efter införandet av den nya lagen om fiskeNardsoniraden iivhildatsforliallaiide\ is fä områden. Föreningarnas möjligheter att bedriva eii aktifiskesaul som JoU1983/84:4 y JoU1983/84:4 y 2 omfattar relativt kostsamma insatser anses även i många fall begränsade. Enligt utskottets mening skulledet därför i och för sig vara ägnat att välkomna en ändring avbeskattningsreglerna om förutsättningar därigenom kunde ges för förbättradefiskevårdsinsatser inom fiskevårdsområdena. En sådan åtgärd skulle även kunnaöka intresset bland fiskerättsinnehavarna för att bilda nya fiskevårdsområden. Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), (), (), (), (). (), (), (), (),(vpk) och (). minab/gotab 78234 1984
yttr · G705KrU3 · 1983-12-31 00:00:00 — KrU1983/84:3 y 1983/84:3 y omstatliga byggnadsarbeten på kulturområdet m.m. (prop. 1983/ 84:100 bil. har beslutatinhämta yttrande från kulturutskottet över proposition 1983/84: 100 bilaga 10punkterna 1 2 Byggnadsarbeten inom verksamhetsområdeoch I 3 Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna. Kulturutskottethar inte funnit anledning till erinran mot regeringens förslag i de delar somberör kulturutskottets verksamhetsområde. Närvarande:Ingrid (), (), (), ().Lars-Ingvar (), (), (), MajaBäckström (s), (), (), (),(), (m), () ochCarl-Henrik (vpk). Tryckeri, Stoctciiclm1984 1 Rik.tddgen1983/84.
yttr · G705KU1 · 1983-12-31 00:00:00 — yttrande 1983/84:1 y över motioner omriksdagens revisorers granskningsbefogenheter Finansutskottethar berett tillfälle att yttra sig över dels motion1982/83:359 av (vpk) om revisorers förslag ianslutning till granskning av domänverket (Förs. 1982/83:12, behandlat i NU1982/83:49), delsmotion 1982/83:2170 av () och () i Ljungom granskningen av statsverksamhet som bedrivs i bolagsform. I båda motionerna understryks vikten av attriksdagens revisorer ges ökade befogenheter att granska sådan statligverksamhet som bedrivs i aktiebolags- eller stiftelseform. Revisorerna har iyttrande till finansutskottet över motionerna gett uttryck för sammauppfattning och föreslår i detta syfte en ändring i lagen (RFS 1975:9) medinstruktion för revisorer. Utskottetvill från de synpunkter utskottet i första hand har att företräda framhålla attregeringsformens bestämmelse om revisorer (12 kap. 7 §) inte hindraratt revisorerna tilläggs rätt att granska också sådan statlig verksamhet sombedrivs i bolagsform. mening kan tungt vägande skäl anföras för att tillägga revisorernaen sådan granskningsrätt. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att utskottetvid sin granskning av statsrådens ämbetsutövning och regeringsärendenashandläggning uppmärksammat problem' med anknytning tillstatsmakternas behov av kontroll och insyn i den statliga ellerstatsunderstödda bolagsverksamheten (se t. ex. KU 1980/81:25 s. 48 och1982/83:30 s. 26). Utskottet är emellertid medvetet om att de statliga bolagensintresse av att arbeta på samma villkor som andra företag måste beaktas liksomfrågor av civilrättslig karaktär. Regeringen har tillsatt en parlamentarisktsammansatt kommitté för att utreda frågan om ledningen av de statUgamyndigheterna. Kommittén skall enligt sina direktiv (1983:48) bl. a. se överrelationerna mellan , regeringen, fackdepartementen och myndigheternasamt de bolag och andra juridiska personer som ligger under myndigheterna samtde styrmöjligheter som bör finnas. Detbör vidare erinras om att i den översyn av som den tidigare i årtillsatta skall företa även ingår att undersöka möjligheternatill samarbete mellan JO och revisorer (1982/83:7 s. 9). Konstitutionsutskottetvill mot bakgrund av det anförda som sin mening 1 1983/84. KU1983/84:1 y KU1983/84:1 y 2 framhålla vikten av att problemen kring den offentligainsynen i den statliga företagsverksamheten får en lösning. Enligt utskottetsmening får det förutsättas att frågan blir föremål för ett ingående studium idet utredningsarbete som påbörjats. Det bör ankomma på finansutskottet attta ställning till om det härutöver är påkallat att vidta ytterligare åtgärdermed anledning av motionerna. Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), iVärmdö (m), (), (), (),(), (vpk), (), (),() och i (s). minab/gotab 1983 75955
yttr · G705LU5 · 1983-12-31 00:00:00 — Ett föreläggandeav sistnämnda typ skulle behöva beslå , eftersom avsiktenär att lägenheterna alltid skall ha tillgång lill varmvatten eller alltrapporna skall hållas städade. Som närmare utvecklas i propositionen (s. 123)kan också behovel av en sådan utvidgning ifrågasättas när del gäller brisier iservicenivån. När del gäller andra typer av olägenheter som inle har rentfysiska orsaker t, ex, störande medhyresgäster torde som motionärernaframhåller hyresvärden ofta ha eget intresse av att undanröja olägenheten, Inleheller i dessa fall finns del således något behov av utvidgning, I sammanhangetvill utskottet vidare peka på att del kan uppkomma svårigheter irättstillämpningen om lagrådels uttalande godtas. Om hyresnämnden på ansökan aven hyresgäst förelägger värden all exempelvis vidta åtgärder mot en störandemedhyresgäst och hyresvärden till efterkommande av föreläggandet väcker lalanmot den sistnämnda med yrkande all hyresrätten skall vara förverkad, skalldomstolen då anse sig bunden av beslulel om föreläggandel eller kan domstolenförklara alt hyresrällen inle är förverkad och har hyresvärden, om hans talaninte skulle bifallas, gjort vad han kan för atl följa föreläggandel? Sammfattningsvisanser utskottet sålunda all atgärdsföreläggande inle bör få avse annal änfysiska brisier. Vad utskottet anfört bör med bifall till motion 2770yrkande 4 godkänna. Per-OlofStrindberg, , och (alla m) anser att den del av utskoltets yttrande som på s, 15 börjar med "Motioner om" och slutar med "bör avslås" bort ha följandelydelse; mening är det angeläget alt de instanser som handlägger hyresmålhar en sammansättning som garanterar all målen avgörs objektivt och opartiskt.Utvecklingen under senare är har emellertid visat atl allmänheten inle längreuppfattar partsrepresentanterna i hyresnämnderna och bostadsdomstolen somoväldiga och fristående från politiska och korporativa krafter, Etl exempelhärpå är de allt vanligare målen där företrädare för Hyresgästernas riksförbunddeltar vid avgörande av frågan, huruvida andra hyresgästföreningar skall gesförhandlingsrätt eller inte. LU 1983/84: Sy 19 Atlhyresnämndernas och bosiadsdomstolens integritet och oberoende i den dömandeverksamheten således ifrågasätts är enligt utskottets mening betänkligt ochägnat atl undergräva förtroendet för rättssäkerheten. Utskottet vill också ilikhet med motionärerna i motion 926 peka på atl parlsrepresentalionen i deaktuella instanserna har en konserverande inverkan på organisationsslrukluren. Sammanfattningsvisanser utskottet att starka principiella och sakliga skäl talar för allnuvarande ordning bör ändras i enlighet med förslaget i motionerna 926 och2115, En sådan reform är av begränsad omfattning och bör kunna ske redan nuutan att resultatet av rältegångsutredningens arbete behöver avvaktas. Förslagtill erforderlig lagstiftning bör därför snarasl föreläggas . Vadutskotlet anfört bör med bifall till motionerna 926, yrkande 4, och2115, yrkande 2, som sin mening ge regeringen till känna.
yttr · G705NU8 · 1983-12-31 00:00:00 — om tulltaxeringen avomsmält stålskrot har berett näringsutskottettillfälle att yttra sig över motion 1983/84:1450 av () och OveEriksson (m). Yrkandet i motionen går ut på att tullfrihet bör, vilket nudelvis icke är fallet, råda vid import av omsmält stålskrot i form avoregelbundna stycken eller götliknan-de block. De sakförhållanden som liggertill grund för yrkandet är väl redovisade i motionen. Förberedelserpågår för en internationell konvenfion om en ny tullnomenklatur, som är avseddatt börja tillämpas . Enligt vad näringsutskottet harinhämtat råder enighet om att denna i här aktuellt avseende skall få en sådanutformning att motionärernas önskemål i sak blir tillgodosett. Till den angivnafidpunkten återstår emellertid två och tre kvarts år. Det är enligtnäringsutskottets mening angeläget att tullfrihet för de berörda produkternakan gälla även . Det rör sig, som motionärerna framhåller, omprodukter som fyller samma funktion i ståltillverkningen som egentligt stålskrot.Vid import från EG- och EFTA-länder råder tullfrihet, såsom antyds i motionen.Det är emellertid i vissa lägen av betydelse att omsmält stålskrot i angivenform kan importeras även från andra länder, främst från Förenta staterna.Tullbeläggningen motverkar en sådan import och kan även verka uppdrivande på depriser som tillämpas av leverantörer i länder varifrån produkterna kanimporteras tullfritt. Råvarukostnaderna för rostfritt stål uppgår till ca entredjedel av saluvärdet. En tullsats av är därför ingalunda oväsentUg förstålfillverkarna. Detfinns enligt vad näringsutskottet har erfarit inga tekniska hinder för entemporär lösning i enlighet med motionärernas önskemål. Näringsutskottethemställer att skatteutskottet föreslår att fatta ett sådant beslutatt motionsyrkandet blir tillgodosett utan dröjsmål. NU1983/84:8 y NU 1983/84:8 y 2 Närvarande:Nils (), (), i (s), ErikHovhammar (m), (), (), (), (), Per (), (), JörnSvensson (vpk), (), (), Bo Finnkvist (s) ochLars (). minab/gotab 78337 1984
yttr · G705SkU11 · 1983-12-31 00:00:00 — yttrande 1983/84:11 y om avdrag för bidrag till viss museiverksamhet (prop.1983/84:107) har berettskatteutskottet tillfälle all yttra sig över proposition 1983/84:107 omforskning, bilaga 5, avsnitt Kulturverksamhet m, m, såvitt avser förslag tilllag om ändring i kommunalskatlelagen (1928:370) - KL - jämte eventuella motioner. I del berörda avsnittet av propositionen föreslås attregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får möjlighet förordna attbidrag som en skallskyldig lämnar till viss museiverksamhet skall vara helteller delvis avdragsgill i den skaltskyldiges rörelse. I motion 1983/84:2632 avEva Hjelmslröm (vpk) yrkas avslag på propositionen i denna del. Enligt punkt 18 första stycket anvisningarna till 29 § KLär kostnader för sådant forsknings- och utvecklingsarbete som har eller kanantas få betydelse för den skattskyldiges rörelse all anse som avdragsgilladriftkostnader i rörelsen. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmerkan enligt andra stycket av samma anvisningspunkt förordna all bidrag som enskallskyldig lämnar lill viss forskning eller visst utveckUngsarbele skallunder den tid som anges i förordnandet helt eller delvis anses som driftkostnadi rörelsen. Med stöd av delta bemyndigande har i en särskild förordning(1975:127) räknats upp elt antal institutioner till vilka bidrag kan lämnas medavdragsrätl vid taxeringen. Förslaget i propositionen innebär attregeringsbemyndigandel utvidgas till all avse även bidrag till vissmuseiverksamhet. Finansministern ämnar med stöd av denna utvidgning föreslåregeringen all skall ingå bland de institutioner lill vilkaavdragsgilla bidrag kan lämnas. Han pekar i sammanhanget på museels anknytningtill och betydelse för industriföretagen och menar all en sådan avdragsrätl ihög grad skulle förbättra museets möjligheter att få bidrag från näringslivet. har vid sin återkommandeprövning av frågor om avdrag för bidrag lill kulturella och andra allmännyttigaändamål alltid intagit den ståndpunkten att ändamål av den här arten börfrämjas genom direkta bidrag av aUmänna medel och inte genom en svårbedömdavdragsrätt vid taxeringen. Syftet med propositionen är emellertid framför allt allskapa möjligheter för all till viss del finansiera en statlig verksamhet påannal sätt än genom anslag. Med hänsyn härlill och till den betydelse Tekniskamuseet numera har fått för industriföretagen och när det gäller att hos en bredallmänhet sprida förståelse för och kännedom om den tekniska och industrieUa 1 1983/84. SkU1983/84:11 y SkU1983/84:11 y 2 utvecklingen i har utskottet från de synpunkterutskottet har all företräda ingen erinran mol alt bidrag till Tekniska museetjämställs med sådana kostnader för bidrag lill forsknings- ochutvecklingsarbete som skall anses avdragsgilla i rörelse. anser således att kulturutskottet börtillstyrka förslaget i propositionen och avstyrka motionen, Närvarande: (), (),()*. (), förste vice talmannen ()*, ()*. (), (), IngemarHallenius (c), (), (), (), KjellJohansson (fp), ()* och (). * Ej närvarande vid justeringen. minab/gotab 78414 1984
yttr · G705SkU16 · 1983-12-31 00:00:00 — yttrande 1983/84:16 y omskatten på elektrisk kraft har berettskatteutskottet tillfälle alt yttra sig över motion 1983/84:2825 yrkande 4 avKarin Söder m. fl. (c) om vattenkrafts-skatten. Motionen har väckts medanledning av proposition 1983/84:160 om fortsatt vattenkraftsulbyggnad. Medanledning härav får skatteutskottet anföra följande. Elektrisk krafl beskattas enligt lagen. (1957:262) omallmän energiskatt. beskattas elektrisk krafl somframställs inom landet i ett vattenkraftverk som lagils i drift före år 1978och som har en installerad generatoreffekt av minst 1 500 kW också enligt lagen(1982:1201) om skatt på viss elektrisk krafl. Denna skatt utgår med perkWh om kraftverket har lagils i drift och med per kWh omkraftverket har lagils i drift . Motionärerna vänder sig mot att man lill följd av densärskilda elskallens konstruktion - i stället för alt utnyttja inhemskaproduktionsmöjligheter -importerat vattenkraflproducerad billigel i stor omfattning från . Motionärerna anser också alt den särskildaelskatten bör las ut på ett mer flexibelt sätt så att inte nyinvesteringar ivattenkraft förhindras. De föreslår alt skatten vid nyinvesteringar reducerasmed ett belopp motsvarande av ej avskrivna investeringar. Endastavskrivningar som genomförts bör enligtmotionärernas förslag beaktas. Utskottet har tidigare denna vår prövat olika frågor ombeskattningen av el. 1 sitt av godkända belänkande 1983/84:33behandlade utskottet bl. a. frågor om skattereglernas hämmande effekter i vadavser tillkomsten av nya minikraflverk saml frågan om den särskilda elskatten.Utskottet pekade i sammanhanget på all regeringen uppdragit ål statensenergiverk att överväga och föreslå åtgärder i syfte att stimulera tillkomstenav nya minikraflverk och förhindra alt äldre minikraftverk avvecklas utan allersättas av nya anläggningar. Med anledning av en motion om borttagande av den särskildaelskalten på vattenkraft och om en utvärdering av skattens verkningarpå näringslivet erinrade utskottet om alt de kraflföretag som kunde köpaelkraft från frivilligt hade åtagit sig att inte avtala om tillfälligakraflköp från då vatten spilldes förbi egna eller delägdakraftverk och att någon ändring av vattenkraftsskatten därför inte behövdes.Frågan om en utvärdering ansåg utskottet för tidigt väckt, och utskottethänvisade lill alt motivet för alt införa skatten var att snabbt göra samhälletdelaktigt i 1 1983/84. SkU1983/84:16 y SkU1983/84:16 y 2 övervinsterna i de äldre vattenkraftverken. Allkonsekvenserna av beskattningen för de enskilda producenterna och förbrukarnakunde vara svåra all överblicka var enligt utskottets mening inte någotavgörande hinder mot alt införa skallen. Skatleulskottel anser således att bostadsulskotlel böravstyrka del aktuella molionsyrkandet. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), (). (), (),(), (), (), (), AnnaLindh (s), (), (), () och GöranRiegnell (m)*. * Ej närvarande vid justeringen. minab/gotab 78523 1984
yttr · G705SkU6 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:6 y om ersättning till arbetslösa ungdomar i vissa fall (prop.1983/84:46) har berettskalleutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1983/84:46 om arbete iungdomslag hos offentliga arbetsgivare jämte eventuella motioner, 1 propositionen läggs fram förslag om inrättande av s. k.ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. De ungdomar som blir anvisade arbete iungdomslag blir anställda hos arbetsgivaren. Lön och övriga förmåner utgårenligt kollektivavtal. Den lön som betalas ut till dem som arbetar i ungdomslagblir skattepliktig inkomst och kommer att ge rätt till sociala förmåner somgrundar sig på anställningsinkomst. 1 vissa fall föreslås alt ersättning skallutgå trots all den unge inte är anställd hos en arbetsgivare, t. ex. om denunge inte anvisats arbete inom föreskriven tid. Även sådan ersättning, liksomdagpenning från erkänd arbetslöshetskassa och kontant arbetsmarknadsstöd,skall enligt förslaget utgöra skattepliktig intäkt. En bestämmelse härom harförts in i p. 12 av anvisningarna lill 32 § kommunalskatlelagen (KL). Vidareföreslås att kontrolluppgiftsskyldighet för sådan ersättning införs. 1 motionerna 1983/84:62 av m. fl. (m) och1983/84:60 av m. fl. (fp) yrkas avslag på propositionen. lar i detta yttrande enbart ställning tillde föreslagna ändringarna i KL och taxeringslagen (TL). Dessa står iöverensstämmelse med de principer som allmänt tillämpas vid beskattningen.Under förutsättning all en rätt till ersättning enligt förslaget ipropositionen tillstyrks av arbetsmarknadsutskottet bör därför, enligtskatteutskottets mening, arbetsmarknadsutskottet också tillstyrka deföreslagna ändringarna i KL och TL. Närvarande: (), (),(). (), (). (),(), (), (), (),(), (), (), ()och (). 1 1983/84. minab/gotab 1983 77266