yttr · G705LU5 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligl utlalanden i proposilionen (s. 128)avser ändringen all ge slöd ål den praxis som uivecklais och som innebär allbyte vägrats när del varit känt all otillåten ersätining har förekommil.Ändringsförslagel föranleder inle någon erinran från ulskollets sida. 1 motion 1983/84: 2766 (m) yrkas (yrkande 1) atlhyreslagen ändras så all hyresnämndens beslul i hyiesärenden kan överklagas.Motionärerna framhåller alt bytesärendena avgörs snabbt i hyresnämnderna ochatt hyresvärdarna inle alltid hinner kontrollera uppgifterna som kommer fram.Detta förhållande i förening med all besluten inte kan överklagas utnyttjasalltmer för genomförande av skenbylen. Motionärerna påpekar alt hyresvärden ioch för sig har möjlighet atl senare säga upp den nye hyresgästen men för alluppsägningen skall bli gillig krävs att den nye hyresgästen känt till denföregåendes transaktion, någol som inle alllid kan slyrkas, yllerli-gareskäl för en fullföljdsrätl är enligt motionärerna rällssäkerhelsinlressel ochintresset av atl få till stånd en enhetlig praxis i bytesärenden när del gällertolkningen av kravel på beaktansvärda skäl. Utskottet erinrar om atl begränsningen av rällen alt föratalan mot hyresnämndens beslul i bytesärenden infördes (prop, 1973: 23,LU 1973: 13), Ulskottel framhöll i lagsliflningsärendel all det var angelägetatt handläggningsförfarandel var sådant alt tillståndsfrågan snabbt kan avgö- LU1983/84:5 y 10 Varje dröjsmål ökar uppenbarligen risken för atlmotparten i bytestransaktionen drar sig ur bytet, Ulskottel ansåg atleninstanssyslemet kunde förväntas komma all medföra betydande tidsvinster, Ifråga om rältssäkerhetsaspekterna på en begränsad lalerätl framhöll utskottetalt bylesärendena regelmässigt är av enkel beskaffenhet och inle kräver någramera ingående undersökningar, Ulskoltet ansåg att om man. som föreslogs i dendå aktuella propositionen, samlidigl införde möjlighet till muntlig bevisninginför hyresnämnden kunde kravet på rältssäkerhet anses tillgodosett. Enligl ulskotiels mening har de skäl som sålunda anfördesför all bylesärendena inle bör få överklagas allljäml giltighet. Ulskottelvill särskilt understryka viklen av all bylesfrågan kan avgöras snabbi. Bådehänsynen lill hyresgästerna och processekonomiska skäl lalar således för allnuvarande ordning bibehålls. En nackdel är emellertid som motionärerna påpekaralt förfarandereglerna kan ulnylljas för skenbyten och andra otillfredsställandetransaktioner. Betydelsen härav bör dock inte överdrivas. Om det efter bytetvisar sig att ohederliga eller på annat sålt inkorrekla metoder använts föratt skaffa hyresgästen bostaden, har hyresvärden möjlighet atl få den nyehyresgästens rätt alt bo kvar i lägenhelen prövad i samband med enförlängningstvist, I flera rättsfall (se rällsfall från bosladsdomstolen38:78, 40:80 och 2:81) har bostadsdomstolen förklarat atl i sådana fallhyresförhållandet bör upplösas, om inle särskilda skäl lalar emol det,Ulskoltet vill också peka på atl de nya reglerna om hyrestiden innebär allhyresvärden kan säga upp avlalel lill upphörande vid en tidigare lidpunkt änvad som f, n, i allmänhet är möjligt och alt alltså förlängningsfrågan kanaktualiseras snabbare. Med hänvisning till det anförda anser utskottet atlyrkande I i motion 2766 inle bör föranleda någon vidare åtgärd från riksdagenssida, I 38 8 hyreslagen finns beslämmelsei' om hyresgästernasansvar mot värden i samband med byten. När hyresgäsien överlåter sin hyresrättmed hyresvärdens samtycke eller hyresnämndens tillstånd gäller all han i principär fri från förpliktelser enligl hyresavtalet för tiden efler överlåtelsen. Förförpliktelser som avser liden före överlåtelsen svarar den nye hyresgästentillsammans med den förutvarande, om inle annat avtalats med hyresvärden. Regeln om gemensamt ansvar, som gällt , harmotiverats bl. a. med att det är lättare för en hyresvärd alt acceptera enöveriåtelse av hyresrätten om han kan vända sig mot den nye hyresgästen medkrav på en gammal fordran, t. ex. på bränsleersällning eller retroaktiv hyra.Fordringen blir också säkrare om anspråket kan riktas mot den nye hyresgäsien, I motion 1983/84: 2768 (s) framhålls att bestämmelsen måste anses som oskälig, eftersom de allra flesta hyresgäsler inle tordekänna till att man tar pä sig ansvaret för den tidigare hyresgästens skulderlill hyresvärden. Vidare påpekar motionärerna att skälen för bestämmelsennumera LU1983/84: Sy 11 inle är bärande. Sålunda föreslås i proposilionen atlsystemet med bränsleklausuler förbjuds, och retroaktiva hyror förekommerendast i undantagsfall. Motionärerna yrkar därför (yrkande 2) atl regeln i 38§ om den tillträdande hyresgästens ansvar för gamla hyresskulder skall slopas, Lllskottel erinrar om atl ifrågavarande bestämmelse ärtillämplig vid överlåtelser av både bostadslägenheter och lokaler. När detgäller fordringar på grund av hyresavtal om bostadslägenheter kan utskottet ioch för sig dela motionärernas uppfattning att behovet av bestämmelsen ärmindre än vid regelns tillkomst. Sålunda bygger den nuvarande ordningen förförhandlingar om hyresvillkor pä tanken all retroaktiva hyreshöjningar bör undvikasså långt del är möjligt. Genomförs förslagel i propositionen om slopande avsyslemet med bränsleklausuler minskar behovel av regeln ytleriigare.Fortfarande kan dock hyrorna höjas retroaktivt, Utskotlet vill i sammanhangetpeka på alt enligt propositionen hyresnämnden skall få något större möjligheterän f, n. all bestämma om retroaktiva hyreshöjningar. Enligt utskottets mening har den ifrågavarandebestämmelsen fortfarande en funktion atl fylla vid byten av bostadslägenheter.Ett slopande av regeln kan nämligen befaras minska hyresvärdens vilja attgodkänna byten särskilt i tider dä förhandlingar om hyreshöjningar pågår. Närdel gäller överlåtelser av lokaler anser utskottet att skälen för bestämmelseninle förlorat sin bärkraft. På grund av del anförda förordar utskotlet alt yrkande2 i motion 2768 inle föranleder någon ålgärd från sida, Enligt 16 8 hyreslagen kanhyresnämnden på ansökan av hyresgäsien förelägga hyresvärden all inom viss lidavhjälpa brisier beträffande en bostadslägenhet, s,k, reparationsföreläggande.Föreläggandel, som kan förenas med vite, kan meddelas dels när lägenhetenskadas atl hyresgäsien är ansvarig för skadan, dels närhyresvärden inle fullgör sin skyldighet all utföra sedvanliga reparationer sombehövs på grund av lägenhetens förslitning, dels ock när hinder eller men påannat sätt uppslår i nylljanderällen ulan hyresgästens vållande, 1 proposilionen föreslås atl benämningen"reparationsföreläggande" byts ul mot "atgärdsföreläggande"samt all sådant föreläggande skall kunna avse även brisier i gemensammautrymmen. Vidare föreslås all ansökan om atgärdsföreläggande skall kunna riktasmot den för vilken lagfart på faslighelen redan är beviljad eller sökl även omfaslighelen överlåtits före ansökningen, Förslagel syftar lill all förebyggasvårigheter vid ägarskiften eller bulvanförhållanden. I samma syfteföreslås.också en särskild bestämmelse om att regler omverkan av atl tvisleföremålel överlåts och om Iredje mans dellagande irättegången skall gälla i fall då fastigheten överläts före ansökningen ellerunder dess behandling i hyresnämnden. LU1983/84: Sy 12 I motion 1983/84: 1531 (s) somväckls under allmänna motionstiden begärs dels atl reparalionsföreläggandealllid skall kunna riktas mot den som har fått eller sökt lagfart påfastigheten, dels att regler om verkan av atl tvisleföremålelöverlåts och om iredje mans dellagande i rättegången skall gälla, dels ock attreparationsföreläggande skall bli gällande mot den som efter beslutetsmeddelande förvärvar faslighelen. Som framgår av redogörelsen ovan tillgodoser propositionenmotionärernas två första önskemål. Utskotlet tillstyrker all förslagel lilländring av 16 8 hyreslagen genomförs. Någon vidare ålgärd med anledning avmotionen i denna del är således inte erforderlig. När det härefter gäller frågan om elt atgärdsföreläggandebör gälla även moi den som efler del alt föreläggandel meddelats förvärvarfastighelen vill utskottet framhålla att ett sådant föreläggande liksom andratyper av vitesföreläggande som riktar sig mot en person i hans egenskap avägare lill viss egendom i allmänhet inte gäller mot en ny ägare av egendomen.Etl nytt föreläggande måste alltså ges om fastigheten överlåts. 1 vissa lagar,bl. a. lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m,(LPI), bostadssaneringslagen (1973:531). hälsoskyddslagen (1982: 1080) ochnaturvårdslagen (1964:822) finns emellertid särskilda bestämmelser om all eltföreläggande blir giltigt också mot en ny faslighels-ägare. Själva vitet gällerdock inle mot denne ulan etl nytt vite måste sällas ul. Frågan om en effeklivisering av vilesinslilutel harutretts av viieskom-millén som 1982 avlämnade belänkandel (SOU 1982:21) Elleffektivare vite. Pä grundval av belänkandel beslöt regeringen enlagrådsremiss med förslag lill lag om vilen m.m. Förslagel innebär bl, a, allviie skall kunna bestämmas till ett visst belopp för varje tidsperiod undervilken etl föreläggande med vite inte efterkoms eller för varje gång en vissåtgärd inle utförs eller elt förbud överträds, s, k, löpande vite. Vidareföreslås en generell bestämmelse om att i de fall elt vitesföreläggande riktarsig till någon i hans egenskap av ägare eller innehavare av viss egendom denneskall kunna föreläggas, eventuellt vid vite, all lämna den myndighet sombeslutat vilesföreläggandel uppgift om namn och adress på den till vilkenegendomen överlåtits, I lagrådsremissen föreslås också atl LPI, bostadssaneringslagen,hälsoskyddslagen och naturvärdslagen ändras sä alt förelägganden med löpandevite under vissa förutsättningar blir gällande mot en ny ägare ellerinnehavare. 1 yttrande över förslagen i lagrådsremissen kritiserarlagrådel dessa i åtskilliga hänseenden och förordar all de inle i detremillerade skickel föreläggs till ställningslagande. Sedan lagrådet avgivit sitt yttrande har inomjustitiedepartementet upp-rällals en promemoria med förslag lill slulliglställningstagande av regeringen i lagstiftningsfrågan. Promemorian jämtelagrådsremissen och lagrådets yttrande remissbehandlas f, n. LU1983/84: Sy 13 Enligl utskottets mening finns delskäl som talar för att ett åtgärdsföreläggande liksom förelägganden enligtbostadssaneringslagen m,fl. författningar bör kunna bli gällande också mot densom efter det atl föreläggandel meddelats förvärvar fastighelen. Det ärnämligen angeläget alt en hyresvärd inte genom en överlåtelse av fastighetenskall kunna undandra sig eller förhala nödvändiga reparationsarbeten, Iförevarande lagstiftningsärende saknas emellertid underlag för en närmareprövning av frågan om en sådan bestämmelse som förordas av motionärerna börinföras. Bl,a, bör statsmakternas ställningstagande till utformningen av nyaregler om viten avvaktas. Det får därför ankomma på regeringen alt i lämpligtsammanhang ta upp spörsmålet till närmare överväganden. Utskottet anser altvad som sålunda anförts med anledning av motion 1531 bör ges regeringen lillkänna, I motion 1983/84: 2770 (m) tas upp frågan omåtgärdsföreläggande skall kunna avse annat än rent fysiska brister ifastighetens skötsel. I sill belänkande föreslog hyresrättsutredningen att eltföreläggande skulle meddelas hyresvärden då han eftersätter sina åliggandenockså i andra hänseenden än sådana som avser fysiska hinder i nyttjanderätten.Några bestämmelser härom logs emellertid inte med i det lill lagrådetremitterade förslaget till ändring i hyreslagen. Enligt uttalanden ilagrådsremissen borde ingripanden i dessa fall inte ske genomåtgärdsföreläggande ulan med stöd av bosladsförvaltningslagen (1977:792), Lagrådet framhåller i sitt yttrande (s, 223) alt de hinderoch men i nylljanderällen som inte är att hänföra lill en fysisk brist kan varaav olika slag. Del kan t. ex. röra sig om brist i vallentillförseln ellervärmehållningen utan atl delta har samband med något fel i ledningarna ellervärmesystemet. Det kan också enligl lagrådel vara fråga om sådant somundermålig trappstädning eller störande uppträdande av en medhyresgäst. För altkomma till rätta med hinder och men av della slag, fortsätter lagrådel, tordeden enskilde hyresgästen inle alltid vara betjänt av de möjligheter tillingripande mot hyresvärden som bosladsförvaltningslagen ger, Lagrådel hänvisarhärvidlag till all ansökan om särskild förvaltning får enligt 29 8 nämnda laggöras endast av kommun eller organisation av hyresgäsler, Lagrådel påpekar att om förhållandena är sädana atl delföreligger en sanitär olägenhet, erbjuder 18 och 19 88 hälsoskyddslagenmöjlighet att genom vitesföreläggande förmå hyresvärden alt vidta rättelse. Pågrund härav och då den föreslagna lydelsen av 16 8 inte utesluter atl atgärdsföreläggandemeddelas även när bristen inle är av rent fysisk natur, får det enligl lagrådelanses godtagbart atl särskilda beslämmelser för dessa fall inle upptas iförslaget. I slutprotokollet (s. 230) förklarar föredragandestatsrådet all han godtar vad lagrådel uttalat om användningen avatgärdsföreläggande, I motion 2770 (m) yrkas (yrkande 4) att rik.sdagen skallullala att inslilu-tet atgärdsföreläggande skall begränsas till atl gällafysiska hinder i nyltjan- LU1983/84: Sy 14 derätten, Enligl motionärerna är lagrådets inställning allexempelvis störningar av en medhyresgäst skall kunna omfattas avåtgärdsföreläggande inle rimlig. Motionärerna anser att hyresvärden och hyresgästernahar elt gemensamt intresse alt lösa problemet och atl det är svårt atl länkasig något fall där hyresvärden underiåter att försöka rätta till missförhållandena.En lagreglering är därför olämplig och överflödig. Utskottet vill framhålla att en hyresgäst, vars lägenhetär bristfällig, enligl gällande regler har möjlighet atl - förulom alt ansökaom reparationsföreläggande - anmoda hyresvärden att avhjälpa brislen och omanmaningen inte följs självmbestyra atl felet rällas lill på värdens bekostnad.Hyresgäsien har också räll all häva avlalel. all få hyran nedsatt och att fåskadestånd. Som motionärerna framhåller har i praxis bullerstörningar ansettssom ell sådant fel i lägenhetens skick som ger hyresgästen rätt all hävaavtalet m.m. Även andra olägenheter som inte har rent fysiska orsaker harhänförts hit, exempelvis varmvattenransonering. Till skillnad frän motionärerna anser ulskoliei all delinle är orimligt all hyresgäsien kan ansöka om atgärdsföreläggande beträffandei princip samma slags hinder och men i nylljanderällen som ger hyresgäsienräll all häva avtalet eller andra rälligheler moi värden. Ulskottel vill ocksåpeka på all ell atgärdsföreläggande kan vara ell bällre medel förhyresgäsien att få hinder och men i nylljanderällen undanröjda än de övrigarättigheter hyreslagen ger honom. Så kan exempelvis vara fallet då olägenhetenbestår i att en medhyresgäst uppträder störande. Enligl utskottets mening börriksdagen således inte göra några uttalanden som utesluter atl atgärdsföreläggandefår meddelas också när brislen inte är av rent fysisk natur. En annan sak äratt del i praktiken kan vara omöjligt att utfärda förelägganden som inle avseren konkrel eller besiämd ålgärd ulan snarasl upprätthållande av en vissservicenivå, l.ex. tillhandahållande av varmvatten. Men det anförda godtar utskottet i likhet med föredragandestatsrådet vad lagrådet uttalat. Motion 2770 yrkande 4 bör alliså avslås. Som inledningsvis redovisalsframlägger hyresrältsulredningen i betänkandet förslag till nya bestämmelserom handläggningen av hyreslvister. Förslaget innebär alt i princip allahyreslvister enligt hyreslagen skall prövas av hyresnämnderna i första instansoch med bosladsdomstolen som slutinstans. Vidare föresläs atl vissa typer avmål förs över från faslighets-domslolarna till hyresnämnderna. Utredningenföreslår också en sårskild lag. hyresprocesslagen, som skall reglerahandläggningen vid hyresnämnderna och i bosladsdomslolen. Förslagel tillhyresprocesslag bygger på och medför atl hyresnämnderna ifortsättningen skall betraktas som domstolar. Vidremissbehandlingen av belänkandel har bl. a. hovrält. LU1983/84:5 y 15 siolsverket, riksrevisionsverkel och rätlegångsulredningen(Ju 1977:06) uttalat sig mot förslagel all alla hyreslvister skall föras överlill hyresnämnderna. Dessa instanser förespråkar i slällel all hyresnämndernaförs samman med fastighetsdomstolarna. En sådan ordning förordas också av bosladsdomslolenoch . Kritik moi förslaget lill hyresprocesslag framförsav bl. a. rätlegångsulredningen, som anser atl en reformerad räitegångsbalk ihuvudsak bör kunna användas även för handläggningen av hyreslvister. 1 proposilionen uttalar föredragande statsrådet atl haninte nu har för avsikt all la slällning lill uiredningens förslag omhandläggningen av hyreslvister och atl han i stället förordar all nuvarandeordning behålls tills vidare. 1 motion 1983/84: 2771 (fp) yrkas (yrkande I) atl hos regeringen begärförslag om ny hyresprocesslag. Enligt motionärerna finns det behov av en sådanreform som utredningen föreslagit. Ulskoilet anser i likhet med föredragande statsrådet atltiden inte ännu är mogen för elt ställningstagande till frågan om en ändring avreglerna om hyresprocessen. a. finns del sålunda anledning atl avvaktaresultatet av rätiegångsulredningens arbete med en reform av förfarandet vid deallmänna domstolarna. Ulskottel vill också hänvisa lill atlrätiegångsutred-ningen skall överväga kompetensfördelningen mellan de allmännadomstolarna och fastighetsdomstolarna. Ulskoliei delar därför uppfallningenatl reglerna om handläggningen av hyreslvister f. n. inle bör ändras och avstyrkeralltså bifall till motion 2771 yrkande 1. 1 motionerna 1983/84:926 (m) och 1983/84:2115 (fp) yrkas(yrkande 4 resp. 2) alt hyresnämndernas och bosiadsdomstolens uppgifter skallöverföras på de allmänna domstolarna. 1 båda motionerna (motiveringarna finnsi motionerna 1983/84: 923 och 198.3/84: 2115) anges syftet med yrkandena varaall hyresmålen skall handläggas ulan intresseledamöter. Enligl motionärerna ärden nuvarande ordningen inle lillfredsslällande från rätls-säkerheissynpunki. Motioner om att iniresseledamöter inie skall delta vidavgörande av hy resmål har prövats av vid både 1979/80 och 1982/83års riksmöten. På hemställan av lagutskottet har motionerna avslagits avriksdagen (se LU 1979/80:32 och 1982/83: 19). Utskottet har därvid bl. a. framhållitatt del inte finns något behov av atl ändra reglerna för sammansäil-ningen avhyresnämnderna och bosladsdomslolen. Några nya omsiändi-geter som bör föranledariksdagen alt nu inta en annan ställning i frågan har inle framkommit. På grundhärav och mot bakgrund av vad som ovan redovisals belräffanderältegångsutredningens arbete anser uiskoitei att de nu aktuellamotionsyrkandena bör avslås. Enligt 8 8 femte slycket förslageltill ändring i hyreslagen gäller stämningsansökan med yrkande att hyresförhållandetskall upphöra och ansö- LU 1983/84: Sy 16 kanom avhysning som uppsägning när delgivning skett. Enligt utskottets mening börden redaktionella ändringen ske atl ordet "och" byts ut mot"eller". Iövrigt föranleder propositionen och motionerna inte några uttalanden ellererinringar från utskottets sida. (), (), (). (), (), i (s), IngemarKonradsson (s), (), (), (),(), (), Per (vpk), Inga-BritlJohansson (s) och (). Per-OlofStrindberg, , och (alla m) anser att den del av ulskollets yttrande på s, 3 som börjar med "Ulskottel erinrar" och sluiar med "motion 2770" bort haföljande ly delse: Somframhålls i motion 2770 är såviii känt några olägenheter inte förknippade medden nuvarande regeln om företräde för hyresvärdens villkor, Någol behov avändring föreligger således inte. Redan detta utgör skäl för all avslå förslageli propositionen. Mot förslaget kan vidare anföras tungt vägande invändningar.Särskilt allvariigt är att förslaget kommer alt medföra besvär och kostnaderför hyresvärdarna i en lid då del gäller alt hålla tillbaka hyreshöjningar.Utskottet vill vidare peka på all den föreslagna ordningen leder lillrättsosäkerhet i de fall dä parternas yrkanden är motstridiga men var för sigskäliga. Någon som helsl vägledning för hur sådana silualioner skall bedömasfinns inte i proposilionen, och del blir omöjligl alt förutse vilkel av yrkandenasom bör ges företräde. Sammantagetanser utskottet således atl proposilionen i denna del bör avslås.Slällningstagandel innebär alt utskottet tillstyrker bifall lill motion 2770yrkande 3. 1 enlighet härmed bör första meningen i 55 8 Iredje slycket förslagellill ändring i hyreslagen ges samma lydelse som nuvarande första meningen i 488 Iredje slycket. Per-OlofStrindberg (m). (), (), (), (). () och son (c) anser atl den del av ulskollets yllrande på s. 5 som börjar med "Som framhålls" och sluiar med "sålunda anfört" bort haföljande ly delse: LU1983/84:5 y 17 Som framhålls i propositioneninnebär den utveckling som har skett atl sambandet mellananställning och bostad inte har samma betydelse som . 1 del nu aktuellalagsliflningsärendel saknas emellertid underlag för ett ställningstagande ifrågan huruvida hyreslagens beslämmelser om tjänste- och personalbostäder ärlämpligt utformade med hänsyn till denna utveckling. I propositionen uttalarföredragande statsrådet att frågan bör övervägas ytterligare i annatsammanhang. Med hänsyn härtill anser utskottet att motionerna 891. 1221 och2769 yrkande 2 inle påkallar någon ålgärd från sida. 3.Per-OlofStrindberg (m), (), (), (),(), () och () anser att dendel av utskottets yttrande på s, 8 som börjar med '■Utskottet vilT' och slutar med "tredje person" bort utgå, 4.Per-OlofStrindberg (m). (), (), ().Marianne (), () och () anser alt den delav utskottets yttrande på s, 10 som börjar med "Enligt utskottets"och sluiar med "sida" bort ha följande lydelse: Som motionärerna framhåller är nuvarande ordning,innebärande förbud atl överklaga hyresnämndens beslul, förenad med beiydandeölägenheter. Som regel kan niimligen hyresgästernas uppgifter inle kontrollerasav värden innan ärendet avgörs av hyresnämnden. Detta förhållande kan utnyttjasav hyresgäsler till att genomföra skenbyten och andra mindre korrektatransaktioner. Visserligen har hyresvärden i sådana fall möjligheter all fåhyresgästens rätt atl bo kvar prövad vid en förlängningsivisl, men för väldenär del ofta svåri all styrka alt den nya hyresgiisien varil i ond tro. Förhyresvärden är således nuvarande regler inle lillfredsslällande.Överklagandeförbudet kan dock vara lill nackdel även för hyresgästerna. För densom vill byta till sig en lägenhet måste det nämligen vara bättre om hans rätttill byiei blir slulgiltigi avgjord innan han flyttar in än om som f. n. kanbli fallet han efter intlyliningen vägras förlängning av hyresavtalet. Detfinns följaktligen så myckel mindre anledning alt bibehålla dagens överklagandeförbudsom etl sådanl förbud inger allvariiga beiänkligheter frånrällssäkerhelssynpunkl. Ulskottel tillstyrker således bifall till motion 2766yrkande 1. , , ochNic (alla m) anser all den del av ulskollets yllrande på s, 13 som börjar med ■'Enligt utskottets" och sluiar med ■■fill känna bort ha följande lydelse: Enligl utskottets mening saknas i förevarandelagstiftningsärende underlag för bedömning av frågan, huruvida en sådanbestämmelse som förordas i motionen bör införas. Med hänsyn härtill och lilldet ovan redovisade LU 1983/84:5 y 18 arbetetmed ny lagstiftning om viten bör motion 1531 i denna del inte föranleda någotinitiativ från sida, Per-OlofStrindberg, , och (alla m) anser atl den del av utskottets yttrande på s, 14 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "alltså avslås" bort haföljande lydelse: Ilikhet med motionärerna ställer sig utskottet avvisande till tanken alt delvilessanktionerade föreläggandel skall kunna omfatta annal än rent fysiskabrister. Under remissbehandlingen har sålunda flera instanser ifrågasatt omdel är möjligt att utfärda föreläggande som inte avser en konkrel och besiämdåtgärd utan som syftar till all uppnå en viss servicenivå, t. ex,tillhandahållande av varmvatten eller utförande av trappstädning.