yttr · G705NU4 · 1983-12-31 00:00:00 — yttrande 1983/84:4 y om beskattning av energi (prop. 1983/84:28) har berettnäringsutskottet fillfälle att yttra sig över proposition 1983/84:28(industridepartementet) om beskattning av energi jämte motioner, såvitt avsernäringsutskottets beredningsområde. får anföra följande. I propositionen föreslås - efter föredragning avstatsrådet -att dels antar fem i propositionenframlagda lagförslag, avseende ändringar i 1.lagen(1957:262) om allmän energiskatt, 2.lagen(1961:372) om bensinskatt, 3.lagen (1968:430)om mervärdeskatt, 4.kommunalskattelagen(1928:370), 5.lagen(1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt, dels godkänner i propositionen angivna riktlinjer för denframtida energiskattepolitiken. I propositionen läggs fram förslagtill grundläggande principer för beskattningen inom energiområdet. En sådanprincip är att skattesystemet skall främja tillkomsten av deenergiinvesteringar för oljeersättning och energihushållning som enligt 1981års energipolitiska beslut bör genomföras . Hänsyn skall tastill olika energikällors effekter på miljön, bytesbalansen,försörjningstryggheten, sysselsättningen och den industriella utvecklingen. Den nuvarande ordningen med differenfierade punktskatterbehålls. Mervärdeskatten skall inte utvidgas till att omfatta energiområdet. Proposifionen innehåller även förslag om att inhemskabränslen skall undantas från mervärdeskatt och från förmånsbeskattningen vidinkomsttaxeringen. Skatten på kol - som f. n. varierar från . fill 14 kr.per ton -föreslås höjd till . Undantag föreslås för kol och kokssom används i metallurgiska processer. Ändringarnaföreslås träda i kraft . 1 1983/84. NU1983/84:4 y NU 1983/84:4 y 2 För naturgas aviseras ett kommande lagförslag omskattesatsen . De mofioner som har väcktsmed anledning av propositionen är 1983/84:44 av (), vari hemställs attriksdagen avvisar propositionens förslag om förändringar i rätten till avdragför allmän energiskatt i fråga om luftfartyg i enlighet med vad som framhållitsi motionen, 1983/84:45av m. fl. (c), vari hemställs att 1. godkänner de i motionen förordade riktlinjerna förenergiskattepolitiken, 2. beslutar att skatten på kol från den 1 januari 1984skall uppgå till /ton kol och från fill /tonkol, 3. hos regeringen begär en utredning av i vilkenomfattning kolanvändning även skall belastas med samma avgifter som tas ut vidoljeanvändning, 4. beslutar att skatten på naturgas skaU uppgå fill205 kr./l 000 m, 5. hos regeringen hemställer öm förslag attmotoralkoholer producerade på inhemsk råvara skall vara skattefria, 6. hös regeringen hemställer om förslag omskatterabatt för blyfri bensin och flygbensin i enlighet med vad som anförts imotionen, 7. hosregeringen hemställer om förslag till förändringar i lagen om allmän energiskatt innebärande att restitution för el producerad av kol ej skall medges, 1983/84:46 av i (fp), varihemställs att 1. förklarar att svenskt kol är ett inhemskt bränsle, 2. beslutar att svenskt kol ej skall beskattas, 1983/84:47 av m. fl. (m), varihemstäUs att 1. avslår förslaget till lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt, 2. beslutar att den i motionen förordade successivaskatteuppräkningen i fråga om kol till en energilikformig nivå den 1 januari1989 genomförs, 3. som sin mening ger regeringen till känna de imotionen förordade riktlinjerna för den framtida energiskattepolitiken, 1983/84:48 av m. fl. (vpk), varihemstäUs att med ändring av proposifion 1983/84:28 NU1983/84:4 y 3 1.uttalar att enhöjning av elskatten motsvarande den som genomfördes fr. o. m. den 1 juli 1983också bör gälla industrienheters förbrukning utöver 40 000 kWh/år, 2.uttalar attföretag och andra storförbrukare som genomför-ambitiösa sparprogram inomelenergiområdet skall kunna erhålla viss återbäring av skatt, 3.avslårförslagel om en ständig höjning av oljepriset genom skattehöjningar, 4.uttalar attbeskattningen av naturgas bör sättas till av oljeskatten. I det följande återges vissaövergripande ståndpunkter i fråga om energipolitiken och energiskattepolitikeni här aktuella motioner. Motionärernas argumentation i mer specifika frågorredovisas i anslutning till utskottets behandling av resp. motionsyrkanden. I motion 1983/84:47 (m) anförs ifråga om principer för beskattningen på energiområdet att det vore bäst attfölja den uppläggning som i en reservation förordades av moderatasamlingspartiets företrädare i energiskatleutred-ningen. Enligt den skullemervärdeskatt på energiområdet kombineras med en särskild energilikformigpunktskatt på en förhållandevis låg nivå. Omfördelningseffekterna hade därmedkunnat begränsas, säger rnotionärerna. hade det för näringslivetväsentliga önskemålet om en med övriga varor likvärdig beskattning av energinkunnat tillgodoses. Den konkurrensutsatta industrin hade därmed ienergibeskattningshänseende kommit att likställas med ett betydande antalutländska konkurrenter, som helt eller delvis kan avlyfta energiskattebördan. Det är, fortsätter motionärerna, omöjligt att åstadkommaett logiskt och konsistent skattesystem på energiområdet om ett så stort antal,ofta mot varandra stridande, syften som anges i propositionen skalltillgodoses. De konkreta förslagen till nya skattesatser betecknas somnyckfulla approximationer och sägs vittna om en övertro på statsmaktens förmågaatt rätt kunna styra hundratusentals enskilda investeringsbeslut. Eventuellterforderliga subventioner och direkta statsstöd på energiområdet borderedovisas öppet och i normalfallet inte få formen av skatlerabailer.Motionärerna hänvisar vidare till moderata samlingspartiets ståndpunkter vidbehandlingen av energipolitiska frågor . Härvid betonades bl. a.betydelsen av att marknadsmässiga hänsyn tillåts spela den avgörande rollen vidomvandlingen av energisystemet. Ett decentraliserat energisystem ihuvudsak baserat på utnyttjande av inhemska, förnybara energikällor och eneffektiv användning av den tillförda energin förespråkas i motion 1983/84:45(c). 1* 1983/84. NU1983/84:4 y 4 Motionärerna erinrar om attcenterparfiet vid upprepade tillfällen har understrukit betydelsen av endecentralistisk inriktning av energipolitiken. Denna har också stegvis fått ensådan inriktning , anför de. Omläggningen har gett till resultatatt energianvändningen i landet har minskat kraftigt. Det föreligger inte,säger motionärerna, behov av att ersätta olja med andra importerade fastabränslen för att uppsatta sparmål skall nås. Utvecklingen sedan 1981 års energipolitiska beslut harvaril mer gynnsam än vad som då bedömdes vara möjligt. Ambitionerna kan därförökas i förhållande till gällande riktlinjer. Importerade och miljökrävandeenergiråvaror såsom kol och olja bör ha en energilikformig beskattning.Importerade miljövänliga energikällor bör kunna få en viss"miljörabatt" och skatten sättas lägre än vad som en vid jämförelsemed olja energilikformig beskattning skulle motivera. Inhemska fasta bränslenoch alternativa drivmedel producerade på inhemska råvaror bör ej beskattas.Undantag från en energilikformig beskattning bör kunna göras för drivmedel ochen lägre beskattning ske när ekonomiskt rimliga substitut saknas. Av motionen framgår att delar regeringensuppfattning att differentierade punktskatter på energi bör bibehållas. De ipropositionen redovisade allmänna riktlinjerna för energibeskattning står dockenligt motionärerna i viss motsättning till de grundläggande principerna förenergipolitikens utformning. I motion 1983/84:48 (vpk) anförsatt marknadskrafter, och därmed i första hand ekonomiska intressen, har styrtden svenska energipolitiken . Utanför kärnkraftensområde har mera långsikfiga politiska beslut saknats nästan helt. De negativaeffekterna av detta visar sig i dagens problem, säger motionärerna. kommunisterna förordar en långtgåendeplanering och styrning av produktion och konsumtion inom energisektorn,, sägsdet i motionen. Det behövs en ny lagstiftning som ger samhället styrmedel fördirekta ingripanden. Motionärerna vänder sig mot den övertro på marknadskrafternasbetydelse som propositionen enligt deras mening ger uttryck för. Inom denbegränsade ram som propositionen ger kan åtskilliga förbättringar ochskärpningar genomföras, hävdar de. Efter förslag av regeringenfastställde riktlinjer för energipolifiken fram fill omkringår 1990 (prop. 1980/81:90, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). Som ett centraltmål angavs etl kraftigt minskat oljeberoende. Det gällde vidare alt skapaförutsättningar för en avveckling av kärnkraften i enlighet med utslaget avfolkomröstningen i kärnkraftsfrå- NU1983/84:4 y 5 Statsmakterna tog sikte på en successivutveckling mot ett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga, helstförnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. I ettprogram för energihushållning låg tyngdpunkten på åtgärdersom skulle spara olja. Energihushållningen skuUe främjas genom rådgivning,utbildning och information men också genom utnyttjande av prissättningen somstyrmedel. Parallellt härmed skulle ett program för oljeersättning genomföras. De riktlinjer för den framtida energiskattepoUtiken somföreslås i proposifion 1983/84:28 har som utgångspunkt energipolitiskabeslut och syftar fill att de då uppsatta målen för energisystemets utvecklingskaU uppnås. behandlar inledningsvis de grundläggande principerför den framtida energiskattepolitiken som föreslås i propositionen och imofionerna. Därefter tar utskottet upp de specifika riktlinjer som föreslåsgälla för beskattningen av resp. energibärare. En offensiv energipolifik ienlighet med energipolitiska beslut utgör enligt propositionen ett ledi kampen mot landets ekonomiska och industriella kris. Genom en effektivenergihushållning och investeringar i ny energiteknik, användning av fastabränslen och produktion av inhemska bränslen bryts oljeberoendet somnya arbetstillfällen skapas. En betydande del av dessa arbetstillfällen, anförsdet vidare, tillkommer de delar av landet som har de störstasysselsättningsproblemen. Därtill kommer att bytesbalansen förbättras och atten väsentlig grund läggs för en långsiktig utveckling mot en ökadindustriprodukfion och därmed ökad sysselsättning inom landet. Svensk industrifår kunnande och produktionsresurser som kan lägga grunden för svenskaexportframgångar i takt med att andra länder förnyar sina energisystem. Det krävs enligt propositionen en aktiv energipolitik därsamhället utnyttjar flera styrmedel för att kunna genomföra den av år1981 beslutade förändringen av energisystemet. OUka slags styrmedel, såsomekonomiska, administrafiva och informativa styrmedel, blir aktuella. De ekonomiska styrmedlen sägs böra användas i första hand,eftersom de enligt sin natur bygger på ett decentraliserat beslutsfattande.Energibeskattningen, som utgör ett av dessa styrmedel, bör enUgt regeringenanvändas aktivt som ornställningen av vårt energisystem pågår. Som grundläggande princip för de riktlinjer som ipropositionen föreslås gälla för den framtida energiskattepolitiken angesföljande. Skattesystemet bör främja tillkomsten av de energiinvesteringar föroljeersättning och energihushållning som enligt energipolitiska beslutbör genomföras under 1980-lalet. Hänsyn bör också tas till olika energikällorseffekter på miljön, bytesbalansen, försörjningstryggheten, sysselsättningen ochden industriella utvecklingen. NU1983/84:4 y 6 I propositionen tas vidare (s. 21)ställning till energiskattekommitténs i betänkande (SOU 1982:16-17) Skatt påenergi framförda förslag till ny ordning för beskattningen av energi. Kommitténföreslog införande av mervärdeskatt på energi i kombination med en särskildstyrskatt på energi. Föredragande statsrådet anför nu att hon i likhet med detövervägande antalet remissinstanser anser att en kombination av differentieradestyrskatter och mervärdeskatt på energi är olämplig. Med hänsyn härtill börenligt propositionen mervärdeskatt på energi inte införas. Nuvarande ordningmed differentierade punktskatter på energi bibehålls alltså. I två motioner framförs krav på att skall uttalasig om riktlinjerna för den framfida energiskattepolitiken. De övergripandeståndpunkterna i dessa mofioner har refererats i det föregående. Kravet påriktlinjer enligt motion 1983/84:47 (m) innebär sammanfattningsvis följande.Energiskattesatserna skall i princip vara energilikformiga. Eventuellasubventioner och direkta statsstöd på energiområdet skall redovisas öppet och inormalfallet inte få formen av skatterabatter. En övergång till mervärdeskattpå energiområdet bör kombineras med en särskild energilikformig punktskatt påförhållandevis låg nivå. Enligt mofion 1983/84:45 (c) skall importerade ochmiljökrävande energiråvaror såsom kol och olja ha en energilikformigbeskattning. Importerade miljövänliga energikällor bör kunna få en viss"miljörabatt". Inhemska fasta bränslen och alternativa drivmedelproducerade på inhemska råvaror bör ej beskattas. Undantag från enenergilikformig beskattning av olja bör kunna göras för drivmedel och en lägrebeskattning ske när ekonomiskt rimliga substitut saknas. ansluter sig till de allmänna riktlinjerför den framtida energiskattepolitiken. som föreslås gälla enligt propositionenoch som behandlas i detta avsnitt. Det är enligt utskottets uppfattningväsentligt med en långsiktig och konsekvent statlig politik i syfte att få tillstånd nödvändiga investeringar i oljeersättande teknik. Som framhåUs ipropositionen (s. 17) är det viktigt att energianvändarna ges klara besked omhur statsmakterna avser att utnyttja skattesystemet för att se tiU attoljeersättningsprogrammet fullföljs. Som en allmän utgångspunkt för den framtidaenergiskattepolitiken bör alltså gälla att skattesystemet skall främjatillkomsten av de energiinvesteringar för oljeersättning och energihushållningsom enligt energipolifiska beslut bör genomföras under 1980-talet.Hänsyn skall också tas till olika energikällors effekter på miljön,bytesbalansen, försörjningstryggheten, sysselsättningen och den industriellautveckUngen. 1 likhet med regeringen och det övervägande antalet av deremissinstanser som har yttrat sig över energiskatteutredningens tidigarenämnda förslag anser näringsutskottet atl den nuvarande ordningen meddifferentierade punktskatter på energi bör bibehållas. NU1983/84:4 y 7 Det finns alltså enligtnäringsutskottets uppfattning inte anledning för att besluta omövergång till den av utredningen föreslagna kombinationen av differentieradestyrskatter och mervärdeskatt. Vad nu sagts irinebär att näringsutskottet tillstyrkerpropositionen i här behandlad del och avstyrker motionerna i motsvarande delar. Oljeförsörjningen i harundergått stora förändringar . En liknande utveckling har samtidigtskett i omvärlden. Användningen av oljeprodukter på den svenska marknadenminskade med en fjärdedel. Denna minskning kanhuvudsakligen hänföras till en minskad total energitillförsel beroende påförbättrad energihushållning och låg ekonomisk aktivitet. Särskilt harförbrukningen av eldningsoljor minskal. Förbrukningen av lätta oljeprodukteroch mellandestillat har legat kvar på en i stort sett oförändrad nivå underdenna period. Enligt preliminära uppgifter har nedgången i förbrukningenfortsatt även , främst för villaolja och tungeldningsolja fill industrin. Ett centralt mål som angavs vid energipolitiskabeslut var att oljeberoendet skulle minska kraffigt. I den då aktuellapropositionen (1980/81:90) skisserades energibalanser för och år 1990.Dessa byggde dels på beräknade energianvändningsnivåer, dels på de övervägandenoch förslag om värme- och elförsörjningen som lades fram i proposifionen. Syftet med energibalanserna var i första hand att på ettöversiktligt sätt illustrera tänkbara utfall av den i propositionen förordadeinriktningen av energipolitiken. Det bedömdes bh nödvändigt att energipolitikensuccessivt omprövades i takt med att förutsättningarna för den förändrades bl.a. genom nya erfarenheter. Detta innebar att de tillförselnivåer som angavs ibalanserna inte skulle betraktas som mål vilka borde eftersträvas oberoende avutvecklingen. I energibalanserna angavs en högre och en lägretillförselnivå. Enligt propositionen måste tillförselplaneringen grundas på enanvändningsnivå kring den övre gränsen, detta för att inte en önskvärdekonomisk utveckling skulle begränsas av tillgången på energi. (NU 1980/81:60 s. 41) och riksdagenanslöt sig till denna riktlinje för planeringen. För olja angavs följande mål för användningsnivåerna,uttryckt i TWh. Av sammanställningen framgår också oljans procentuella andel avtotal tillförsel för energiändamål. Som jämförelse anges även användningen år1979. 1** 1983/84. NU1983/84:4 y Lägre Högre Lägre Högre användningsnivå användningsnivå Olja och TWh 29.5 229 256 160-140 191-171 oljeprodukter % 67 54 56 37- 33 42- 37 Den högre nivån motsvarar 23miljoner ton olja för och för . Det faktiska utfallet uttryckt i TWhoch procent är följande: TWh 274 243 222 % 66 62 57 kan preUminärt beräknasen användning om ca (). energipolitiska beslut berörde också frågan omden framtida prisutvecklingen för oljeprodukter. haderäknat med en genomsnittlig real oljeprisstegring av , och regeringenfann inte skäl atl frångå denna bedömning (prop. 1980/81:90 bil. 1 s. 41). Detmeddelades att regeringen avsåg att med hjälp av beskattningen på energiåstadkomma en successivt höjd prisnivå på energi. har i sitt betänkande (SOU1983:19) Den stora omställningen bl. a. behandlat den förväntadeinternationella utvecklingen av priserna på oljeprodukter. I betänkandet sägs(s. 285) att realpriset på olja enligt flertalet prognoser kommer att varaoförändrat eller sjunka något . Mot senare delen av1980-talet kommer det åter att börja stiga, sannolikt förhållandevis långsamt.Under 1990-talet kan prisutvecklingen bli kraftigare. Utredningen påpekar attprognosernas utsagor endast kan ge en referensram för realistiskaframtidsbedömningar av oljemarknadens utveckling. Dessa bedömningar måstekompletteras bl. a. med kunskap om de oUka aktörernas handlande ochhandlingsutrymme. I den nu aktuella propositionen (s. 14) erinras om denutveckling som har ägl rum inom oljeområdet energipoUtiskabeslut. a. framhålls att är mer beroende av importerad olja änflertalet andra industriländer. Kostnaderna för oljeimporten har ökat kraffigtunder det samfidigt som bytesbalansen har avsevärtförsämrats. Föredragande statsrådet drar slutsatsen att det krävskraftfulla åtgärder för oljeersättning och energihushållning för att oljansandel i energianvändningen skall kunna minska till den nivå som harangivit för . Enligtpropositionen (s. 17) bör fillfälliga höjningar eller sänkningar av NU1983/84:4 y 9 oljepriserna inte automatiskt leda till skattesänkningareller skattehöjningar i utjämnande syfte. En sådan ordning skulle motverka ensund priskonkurrens och i onödan öka konsumenternas kostnader. Det betecknasemellertid som angeläget att energianvändarna informeras om att oljan på siktkommer att bli allt dyrare bortsett från tillfälliga prisvariationer. Vid behovborde genom skatteändringar en inte oväsentlig realprisstegring påoljeprodukter åstadkommas. Härigenom skapas, heter det i propositionen, enstabil grund för energianvändarnas planering av fortsatta insatser förenergihushållning och oljeersättning. Den angivna utgångspunkten förbeskattningen av olja återfinns, påpekas det, energipolitiskabeslut. I mofion 1983/84:48 (vpk) påyrkas att skallavslå förslaget om en fortlöpande höjning av oljepriset. Enligt motionärernafinns det mot bakgrund av den snabba minskningen i oljeförbrukningen inteanledning att f. n. öka taklen när det gäller att pressa ner denna förbrukning.En minskning av oljeberoendet som i stället medför ett nytt beroende av kärnkraftoch kol kan inte accepteras, säger motionärerna. Oljeskatten bör endastgarantera att oljepriset inte sjunker under nuvarande nivå. konstaterar att nedgången i den svenskaoljeförbrukningen har gått snabbare än vad man i allmänheträknade med . Oljans andel av den svenska energitillförselnhar dock inte minskat lika snabbt. Nedgången i den svenska oljeförbrukningenberor delvis på en minskad total energianvändning till följd av såväl lågekonomisk aktivitet som strukturförändringar inom den energitunga industrin.Därutöver har det skett betydande energibesparande investeringar som lett högre energieffektivitet inom industrin i sin helhet. Den internationellaprisutvecklingen för oljeprodukter har karakteriserats av kraftigafluktuafioner. En rad svårbedömda omständigheter påverkar de framtidaoljepriserna. Enligt flera bedömare kan man dock räkna med att realpriset påolja kommer att kunna falla för att åter stiga.Kraffiga svängningar i prisutvecklingen kan inte uteslutas. Behovet av attmedelst skattehöjningar på olja styra oljeförbrukningen till en önskvärd nivåberor givetvis inte enbart på oljeprisutvecklingen utan också bl. a. på hurprisutvecklingen för alternafiva bränslen gestaltar sig. Den framtidautvecklingen av de olika energibärarnas pris- och efterfrågerelatio-ner äralltså vägledande i detta avseende. Vidare bör enligt utskottets uppfattningnoga uppmärksammas på vilket sätt den svenska oljeindustrin påverkas av densnabba omställningen på detta område. Utskottet räknar med atl regeringenföljer denna utveckling och återkommer härtill i den proposition om vissaoljefrågor som enligt vad utskottet har erfarit planeras fill våren 1984.Frågan har belysts i bl. a. statens energiverks rapport (1983:1) Oljeindustrini omvandling. Det är, såsom sägs i propositionen, av värde förenergianvändarnas planering att det har klargjorts att oljan kommer attbli allt dyrare oavsett fillfäUiga prisvariationer. Vid behov bör därför genomskattehöjning- NU1983/84:4 y 10 ar en viss stegring av realpriserna på olja åstadkommas. Iförsta hand bör den bedömning om realprisutvecklingen på olja som gjordes vid1981 års energipolitiska beslut kunna tjäna som ett övre riktmärke.Realprishöjningar via ökade skatter utöver denna nivå torde endast undersärskilda omständigheter vara påkallade. Med vad näringsutskottet här har anfört avstyrkerutskottet ifrågavarande del av motion 1983/84:48 (vpk). De riktlinjer för energipolitikensom antog innebär bl. a. ett förväntat bidrag tillenergibalansen med torv och skogsenergi. Iriksdagens beslut framhölls bl. a. att en övergång till fasta bränslen skallfrämjas. anvisade (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU1982/83:18, rskr 1982/83:111) 200 milj. kr. för stöd till torveldadeförbränningsanläggningar som beställs . Vidare har beslutatom åtgärder för ökad användning av inhemska bränslen i (prop.1982/83:120 bil. 6, NU 1982/83:38, rskr 1982/ 83:306). och har efter uppdragav regeringen i en gemensam rapport (SIND PM 1983:9) Ökad eldning medskogsråvara belyst effekterna för skogsindustrins virkesförsörjning av en ökadanvändning av skogsråvara för eldningsändamål. Rapporten, som publiceradessommaren , har remissbehandlats. Den bearbetas f. n. inom . Ved och torv för uppvärmning eller energialstring är tillskillnad från andra energikällor skatteplikfiga enligt lagen (1968:430) ommervärdeskatt. Energiskatt tas inte ut på inhemska fasta bränslen. I propositionen anförs (s. 17) att mervärdeskattenmotverkar ett utnyttjande av inhemska bränslen i bl. a. vissa kommunalaanläggningar och gruppcentraler. Med hänvisning till att inhemska bränslenreducerar kostnaderna för energiimport och att produktion och användning avsådana bränslen medför nya arbetsfillfällen liksom till att det även i övrigtär vikfigt med oljeersättning föreslås inhemska bränslen bli undantagna frånbeskattning. Därmed elimineras osäkerheten om framtida skattenivåer för sådanabränslen. Vidare gynnas dessa skattemässigt framför alla andra bränslen. Ipropositionen föresläs också (s. 26) att bostadsuppvärmning med bränslen somtagits från bostadsinnehavarens egen fastighet skall vara fri frånförmånsbeskattning vid inkomsttaxering.