yttr · G705NU2 · 1983-12-31 00:00:00 — Till näringsutskoltet har hänvisatsen del av en motion som har väckts med anledning av proposition 1983/84:26 omsärskilda sysselsätlningsåtgärder för /84. 1983/84:21 av m. fl. (vpk), vari såviu nu är ifråga, hemställs alt 13. hos regeringen hemställer omåtgärder för effektivisering och utbyggnad av vattenkraften i enlighet med vadsom anförs i motionen, 14. uttalar att Svappavaaragruvansnarast bör öppnas på nytt. Vice verkställande direktör , (), har inför näringsulskoliei lämnatupplysningar om bolagets anläggningar i och om dess verksamhel istort. Den nämnda propositionen 1983/84:26har såvitt gäller bl. a. bilaga 1 () jämte motioneri motsvarande delar hänvisats till arbelsmarknadsulskoltet. För alt möjliggöraen mera samlad behandling av ärendet överlämnar näringsulskoliei lillarbetsmarknadsut-skotlel - under förutsällning av arbetsmarknadsulskoltetsmedgivande -motion 1983/84:21 i angiven del. Därvid avger näringsutskottetföljande yttrande. Effekten från de svenskavattenkraftverken kan och bör förbättras, anför motionärerna. I stället för altbygga ut dé kvarvarande orörda älvarna borde man bygga minikraftverk. Olikautredningar har visat var detla kan ske. Projektering och utbyggnad kan därfördras i gång med korl varsel, menar motionärerna. Detla lorde kunna ge 500årsarbelen. Vallenkraftberedningen har i siltbelänkande (SOU 1983:49) Vallenkraft, som avgavs , uppmärksammatmöjligheten all en del av det erforderliga lillskottet av vattenkraft kanuppnås genom utbyggnad av s. k. minikraftverk (med en effekt under 1 500 kW). Beredningenhar kommit lill uppfattningen atl minikraflverken represen- 1 1983/84. NU1983/84:2 y NU1983/84:2y 2 terar utbyggnadsmöjligheter som borde beaktas bällre . Olika ålgärder krävs dock för att dessa möjligheler skall bli realiserade. Minikraflverken kan i många fall vara jämförbara med debällre av de övriga vallenkraftsprojekl som behandlas i betänkandet och såledeslönsamma även om driflkoslnaderna är avsevärt högre än för stora anläggningar.Samhällsekonomiskt är del, enligt beredningen, en nackdel om projeki i deltakostnadsläge inte byggs ut innan t. ex. betydligt dyrare kolkondens-krafterfordras. Beredningen understryker alt inte bara renl energipoUtiskaaspekter kan läggas på frågan om minikraftverk. Denna bör vara intressant frånallmän gleshygdspolitisk synpunkt och från sysselsäilningssynpunkl. Byggande avminikraftverk kan även ge stimulans för industriell expansion och förnyelse.Vidare har saken vissa försörjningspoliliska aspekter. Frågan om minikraftverk har varit föremål för flerautredningar . En inventering av befintliga dammar har nyligenverkställts av ett tiotal länsstyrelser. I betänkandet anförs att det samladematerialet pekar mot att det finns en utbyggnadspotential om ca . Denverkliga potentialen kan ligga betydligt högre. Beredningen anger (s. 61) vissa problem som begränsarutbyggnaden av minikraftverk. De ägarkategorier som i första hand är aktuella klararofta inte den likviditetspåfrestning som ett kraftverksbygge innebär. lånefi-nansieras kommer det att gå med förlust de fem till tio förstaåren. Mycket tyder på att förbättrade finansieringsförhållanden, utan ökadsubvention, bör övervägas för att detta problem skall lösas. Det är, enligt beredningen,främst fråga om att få fram en tillräckligt lång kredit och att göra en rimligfördelning av kreditkostnaderna över tiden. Andra omständigheter som kan hindra ekonomiskt godaprojeki från att komma till stånd sägs vara splittrade ägarförhållanden samtpris- och avsättningsproblem i den monopolsituation som uppstår i förhållandetill det eldistributionsföretag som har koncession inom området. Ett hinder för en expansion av antalet minikraftverk ärockså de förhållandevis höga kostnaderna för drift och fillsyn vid dessa småenheter. Kostnaderna beror på hur arbetet kan organiseras och om det kansamordnas för flera näraliggande kraftstafioner och med t. ex. drift ochunderhåll av distribufionsnät. Vissa organisatoriska frågor (samordning mellanflera minikraftverk osv.) behöver enligt beredningen lösas om en mera betydandeexpansion skall komma till stånd. Vattenkraftberedningen drar mot bakgrund av vad som haranförts följande slutsatser. För den tid som dess planförslag avser kan man räkna medetl energilill-skott på ca 200 GWh från minikraftverk förutsatt att utbyggnadeninte påverkas genom någon form av styrmedel. Med hänsyn till nuvarandeutbyggnadstakt och gällande förutsättningar är detta en optimistisk bedöm- NU1983/84:2 y 3 Minikraftverken motsvarar en relativt betydandepotential, men etl förverkligande därav kräver särskilda ålgärder. Beredningenhar inle anseit sig ha mandat eller tillräckligt bearbetat underlag för altföreslå sådana åtgärder. Dessa frågor bör emellertid snabbt beredas vidare,lämpligen inom Slatens energiverk. Ett sådanl arbete och därpå grundade beslutbör efler hand kunna påverka utbyggnadstakten i positiv riktning. De fortsattaövervägandena bör avse bl. a. en fördjupning och systematisering avföreliggande inventeringsmaterial, finansierings-, prissättnings- och ersättningsfrågorsamt organisatoriska frågor. Vatlenkraftberedningens betänkande remissbehandlasf. Regeringsuppdrag åt statens energiverk Regeringen har gettslalens energiverk i uppdrag alt genomföra vissa utredningar påvattenkraflsområdet. En av dessa skall gälla frågan om minikraftverk.Sammanfattningsvis skall på delta område systematisera befintligtinvenleringsmaterial och kombinera della arbete med en grundlig genomgång avfinansierings-, prissättnings- och ersättningsfrågor samt organisatoriskafrågor. skall vidare överväga och föreslå åtgärder inom ramen förde resurser som anvisas inom gällande stödsystem i syfte att stimuleratillkomsten av nya minikraftverk och förhindra att äldre minikraftverkavvecklas och ersätts av nya anläggningar. Detta uppdrag skall redovisas senastden . I proposition 1983/84:62 omfortsatt stöd för åtgärder för att ersätta olja m. m. samt för investeringarinom energiområdet berörs frågan om möjligheterna fill utbyggnad av småvattenkraftverk. Där erinras (s. 17) om att lån med villkorligålerbelalningsskyldighel f. n. kan lämnas till små vallenkraftverk. Enligipropositionen räknar regeringen med att senare under detta återkommatill frågan om små vattenkraftverk i samband med överväganden med anledning avvatlenkraftberedningens belänkande, remissyttrandena över detta och energiverketsredovisning av silt uppdrag. I avvaktan på delta ytterligare underlag börenligt proposifionen stöd lill små vattenkraftverk lämnas i form av lån enligtde regler som f. n. gäller för oljeersällande åtgärder. För små vattenkraftverksom beställs föreslås emellertid bidrag oni avinvesteringskostnaderna kunna lämnas (s. 35). Ett av de krav som framförs imotion 1983/84:21 (vpk) gäller en uibyggnad av vattenkraften. Projektering ochuibyggnad av minikraftverk kan sättas i 1* 1983/84. NU1983/84:2 y 4 gång med kort varsel, anför motionärerna. De begär attriksdagen skall hemställa hos regeringen om åtgärder för en sådan utbyggnad. Med minikraftverk menas kraftverk med en effekt kW. Som framgår av redogörelsen i det föregående har vattenkraftberedningeni sitt avgivna betänkande (SOU 1983:49) Vattenkraft ägnat möjligheternatill byggande av minikraftverk förhållandevis stort intresse. Betänkandetremissbehandlas f. n. Regeringen har gett statens energiverk i uppdrag altulreda vissa frågor i anslutning till vattenkraftberedningens förslag.Uppdraget innebär bl. a. att skall belysa möjlighelerna tillutbyggnad av små vattenkraftverk. I proposition 1983/84:62 meddelas attregeringen har för avsikt all under innevarande återkomma lill fråganom små vallenkraftverk. Vidare föreslås ett bidrag på avinvesteringskostnaderna för små vattenkraftverk som beställs under år 1984.Detta förslag har snart alt ta ställning till. Frågan om byggande av minikraftverk är sålunda föremål förbetydande uppmärksamhet på myndighetsnivå och inom . Näringsutskoltetanser med hänsyn därtill atl inle har anledning all göra någonframställning till regeringen på grundval av motionen. Svappavaaragruvan har inle lagtsned ulan stängts i avvaktan pä bättre konjunkturer och efterfrågan på malm,anför mofionärerna. Den internafionella efterfrågan på pellets har ökat,och finns de tidigare anställda i Svappavaaragruvan till hands. I motionen erinras om att man från fackligt håll har krävtatt gruvan åter skall öppnas. Regeringen bör leva upp lill tidigare gjordauttalanden och öppna gruvan, säger motionärerna. Därigenom kunde 400 personerfå jobb. antog i slutet av år 1981ett förslag från regeringen all () viaStatsföretag skulle tillföras 1 500 milj. kr. för finansiell rekonstruktion(prop. 1981/82:56, NU 1981/ 82:13, rskr 1981/82:82). Till grund för riksdagensbeslut låg en av upprättad strukturplan. Målet för var enligt planenall inom EG uppnå en årlig avsättning på ca 20 miljoner lon järnmalm. Detlamotsvarade en marknadsandel på . Totalt räknade bolagel med alt kommaupp fill volymer på ca . har stålproduktionen minskat över helavärlden. marknadsandel inom EG för uppgick lill . NU1983/84:2 y 5 uppgick till drygl 13 miljoner lon. Utvecklingenunder innebar så stora förändringar av marknadsförutsättningaratt en ny strukturplan utarbetades. I den nya planen, som färdigställdes ibörjan av , har leveransprognoserna i väsentlig grad justerats nedåt. Enslutsats av detta som drog var alt de personella och maskinellaproduktionsresurserna borde anpassas lill en nivå på järnmalmper år. Planen innebar bl. a. alt malmproduktion skulle bedrivas i ochMalmberget och alt Svappavaaraanläggningen skulle hållas avslälld. Brytning avmalm i Svappavaaragruvan hade bedrivits med reducerad kapacilet under åren1977-1981. Därefter har gruvan inte varil i drift. Resterande del av i . kulsinterverkel för framställning av pellets,har försörjts med malm från . Staten har i samband med rekonstruktion avSlatsföretagsgruppen förvärvat samtliga akfier i per (prop. 1982/83:68, NU 1982/83:25, rskr 1982/83:181). nämnda långsiktsplan var underlag för enproposition (1982/83:120) med bl. a. förslag till ekonomiskt stöd från statenpå 1 000 milj. kr. för finansiell rekonstruktion av företaget. Genom beslut avriksdagen (NU 1982/83:38. rskr 1982/83:306) möjliggjordes dennarekonstruktion, varvid 800 milj. kr. användes till nedskrivning av sådanaanläggningstillgångar som bedömdes få etl lågtkapaciletsulnyll-jande samt 200 milj. kr. för nedskrivning av lager. I propositionen, liksom i näringsutskottets ocharbelsmarknadsutskoitets (AU 1982/83:34) betänkanden över denna, behandlades särskiltfrågan om möjligheterna att upprätthålla driften vid enhet iSvappavaara. Föredragande statsrådet erinrade (bil. 6 s. 28) om alt regeringeni propositionen om rekonstruktion av Statsföretagsgruppen hade framhållit altde statliga företagen måste drivas efter affärsmässiga principer och sårationellt att de kan hävda sig i den internationella konkurrensen. instämt (NU 1982/83:25). Eftersom det sagda också gällde LKABvar del inte rimligt att driften vid enhet i upprätthöllsvid gällande marknadsförhållanden. Föredraganden påpekade att regeringen i ettannat avsnitt i propositionen hade lagt fram förslag om särskilda åtgärder förSvappavaara. Yrkanden om fortsatt drift i framfördes i enmotion från och en motion från vänsterparfiet kommunisterna. Denförra behandlades av arbetsmarknadsutskottet, den senare av näringsutskottet. gjorde samma bedömning som regeringen ifråga om möjlighet fill fortsatt drift vid enhet i . Medhänsyn till kravet på affärsmässig drift av de statliga företagen och till derådande marknadsförhållandena för produkter var det enligt utskottetsuppfattning inte rimligt att verksamheten vid Svappavaaragruvan upprätthölls.Utskottet fann dock anledning att betona att denna enhet inom vid enkraffigt förbättrad marknadssituation borde kunna tas i drift igen. NU1983/84:2 y 6 Utskottet tog för givet att man inom kontinueriigtbearbetade olika marknader i avsikt att söka möjliggöra en ökad avsättning avbolagets produkter. Det är uppenbart att en avställningav i får allvarliga samhällsekonomiska ochsociala verkningar, anförde utskotlet och erinrade om att denna omständighethade föranlett förslag till åtgärder i propositionen och i olika motioner.Dessa förslag bereddes av arbetsmarknadsutskottet (AU 1982/83:24).Näringsutskoltet hänvisade till del utskottets behandling av nu nämnda frågor.Motionen avstyrktes. Reservationer förelåg från såväl somvänsterpartiet kommunisterna. räknar med att komma upp lill enleveransnivå av drygt , vilket innebär en ökning jämfört medföregående år. Inom EG, som är huvudmarknad, beräknasråstålsproduktionen bli lägre än . Nedgången inom denjapanska slålinduslrin beräknas till . har alltså med den höjdaleveransnivån ökat sina marknadsandelar. Produktionen för beräknas tilldrygt . Kapaciteten i pelletsverken i och Malmbergetutnyttjas f. n. maximalt. Det tidigare beslutade åtgärdsprogrammet för all återföraLKAB till lönsamhet har i sina huvuddrag genomförts. Den därmed uppnåddaeffekten medför enligt senaste delårsrapport att för helåret 1983kan redovisa ett nollresultat, vilkel innebär en resultatförbättring med 555milj. efter finansiella intäkter och kostnader. Det förbättrade resultatetförklaras bl. a. av den finansiella rekonstruktion som företagel har genomgått. verkställande direklör har i ett uttalande nyligenanförl: "Den uppgång i försäljningen som sker just nu ger oss tyvärr ingamöjligheler atl fortsätta driften i . Ska vi klara atl köra igångSvappavaara igen så fordras att vi kan teckna långsiktiga malmavtal.'" Drifl av både gruvan och kulsinterverkel i pänivån innebär ca 400 sysselsättningstillfällen. Om enbartkulsinterverkel drivs ger delta sysselsättning för 200-250 personer. Det andra yrkande i mofion1983/84:21 (vpk) som näringsutskottet här yttrar sig över gäller enhet iSvappavaara. Denna består av dels en gruva, dels ett pelletsverk. Motionärernabegär ett uttalande av om att Svappavaaragruvan bör öppnas pånytt. har i det föregående redogjort förbakgrunden till problem och till bolagets beslutalt t.v. ställa av enheten i . Sammanfattningsvis gäller följande.Stora förändringar i marknadsförutsättningarna under åren 1981 och 1982medförde atl NU1983/84:2 y 7 produktionskapacitet avsevärt kom att överstiga deberäknade leveransvolymerna . Företaget har under deangivna åren uppvisat kraftiga förluster. Staten har med betydande beloppmedverkat i finansiella rekonstruktioner av bolaget. Senast skedde detta våren1983, då bl. a. anvisade ett bidrag på 1 000 milj. kr. förnedskrivning av anläggningstillgångar och varulager (prop. 1982/83:120, NU1982/83:38, rskr 1982/83:306). instämde näringsutskottet iregeringens och bedömning att det med hänsyn lill statsmakternas krav påaffärsmässig drift a v de statliga företagen och till de rådandemarknadsförhållandena för produkter inte var rimligt att upprätthålladriften vid Svappavaaragruvan. Det betonades dock att denna enhet inom viden kraftigt förbättrad marknadssituation borde kunna tas i drift igen. Vidareförutsatte utskottet alt man inom kontinuerligt bearbetade olika marknaderi avsikt att söka möjliggöra en ökad avsättning av bolagets produkter.Utskotlet fann det uppenbart att en avställning av iSvappavaara skulle få allvarliga samhällsekonomiska och sociala verkningar.Denna omständighet hade föranlett förslag lill ålgärder i den då aktuellapropositionen jämte motioner. konstaterar med tillfredsställelse altLKAB har kunnat öka leveranserna jämfört med föregående år ochatl dess resultat nu avsevärt har förbättrats. Den grundläggande frågan i dettasammanhang är om den ökning i efterfrågan som redan har ägl rum och den som äratt räkna med kan motivera ett idrifttagande av anläggningarna iSvappavaara. Utskottet finner inte anledning för att frångå denfastställda principen om krav på affärsmässighet i de statliga företagensagerande. De företagsekonomiska bedömningarna i della fall måsle självfalletgöras inom . Inte desto mindre finns det anledning för statsmakterna attuppmärksamma de samhällsekonomiska konsekvenserna av att anläggningarna iSvappavaara nu är avställda. Såvitt näringsutskottet kan bedöma, på grundval av de uppgiftersom utskottet har tagit del av, saknas f. n. marknadsutrymme för att återskall kunna starta brytning av malm i . verkställande ledninghar redovisat att bolaget nu gör slora ansträngningar bl. a. för attsäkerställa långsiktiga avtal om leverans av pellets. Detta bör inför framtidenkunna ge visst fog för förhoppningen att efterfrågan på pellets från LKABkommer att varaktigt överstiga bolagets nuvarande produktionskapacitet.Näringsutskottet förutsätter att med all kraft fortsätter ansträngningarnaatt erhålla ett sådant marknadsutrymme att ett återupptagande av driften avpelletsverket i kan motiveras. Med hänsyn fill att kostnaderna föridrifttagande ökar med liden är del angelägel atl en hög beredskap upprätthållsför att bolaget i ett nytt marknadsläge snabbt skall kunna ta denna anläggningi drift. NU1983/84:2 y 8 Av vad näringsutskottet här haranfört framgår att utskottet avstyrker att gör ett sådant uttalandesom motionärerna föreslår. Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), (), (), (),Per Weslerberg (m), Chrisier Eirefeli (fp), (vpk), BirgittaJohansson (s), (), (), (), () och (). () och () anför: Centerparfiet har i flera motioner och reservationer underde påtalat att finansieringsmöjligheterna för minikraftverk måsteförbättras. Framför allt måste finansieringen bli mera långsiktig ochkapitalkostnaden begränsas. När nu vattenkraftberedningen enigt har konstaterat dettabehov och regeringen har gett statens energiverk i uppdrag att utreda och kommamed förslag i ärendet, vill vi bara poängtera vikten av att uppdraget utförsmed största skyndsamhet. () och () anför: Nedläggningen av gruvdriften och stängningen avkulsinterverkel i har skapat allvarliga problem försysselsättningen och ekonomin i regionen. De sociala verkningarna av åtgärdernahar också blivit mycket negativa. När fattade beslutet om Svappavaarahade en annan uppfattning än regeringen och riksdagsmajoriteten.I motion 1982/83:2261 presenterades våra krav. I motsats till regeringen och riksdagsmajoriteten föreslogcenterpartiet att de medel som anvisades fill flyttningssfimulanser i ställetskulle användas för att stärka sysselsättningen i och då främst imalmfälten. Sådana medel skulle bl. a. användas för upprätthållande av drifteni NU1983/84:2 y 9 Under fiden skulle kraftansträngningargöras för att skapa alternafiv sysselsättning och utöka marknadsandelarna förpellets. Vi anförde att de resurser som satsas måste vara inriktadeså att de gynnar befolkning och inte missgynnar den.Flyltningsbidragen m. m. leder till en ytterligare utarmning av regionen, medanen förlängning av driften i skulle ha gett ytterligare tid attskapa nya sysselsättningstillfällen. Dess värre avvisades vårt alternativ. Några nya arbetstillfällen har ännu inle skapats iSvappavaara. Situationen för befolkningen och regionen blir alltmer prekär. Viden fortsatt drift av kulsinterverkel skulle inte ha försatts idenna svåra situation. Vi tolkar nu näringsutskottets ställningstagande som eltsteg framåt för vår uppfattning och som uttryck för en vilja att driften vidkulsinterverkel skall återupptas. I ett läge där ny sysselsättning uteblir ochsysselsättningsläget fortsätter att vara allvarligt i regionen bör riksdagenoch regeringen vara beredda att tillskjuta medel för atl driften vidkulsinterverkel skall kunna återupptas. (vpk) anför: Näringsulskoliei belönar önskvärdheten av altpelletsverket i åter kan tas i drift. En rad skäl av såvälkortsiktig som långsiktig natur talar för att så sker. Marknadsläget har fört därhän att har haftsvårigheter alt tillgodose sina kunder önskemål inom någorlunda uthärdligatidrymder. Väntetiderna är avsevärda . Såväl med hänsyn härtillsom i betraktande av den avgörande betydelse det har all ochframåt kan knyta nya och tidigare kunder till sig, bör bolaget ta i anspråkverket i . Det torde vara obestridligt atl etl aktivt agerande föratt vinna nya kunder är av största betydelse och att vissa brister i bolagetstidigare agerande inte har varit utan inflytande pä dess mångåriga svårigheter. Det bör också beaklas att alltför långa dröjsmål medbeslut rörande pelletsverket automatiskt för till atl frågan om öppnande blirdefinitivt avförd från dagordningen. Förslitning och bortskaffande avutrustning kan innebära atl möjligheten att utnyttjakapaciteten går förlorad. skall enligt principer fastställda av riksdagenupprätthålla strikt affärsmässighet i verksamheten. Mot denna bakgrund är detförståeligt att bolaget hyser tveksamhet inför alt själv påtaga sig helaansvaret för elt igångsättande av verket i . Det är rimligt allslalen i denna situation tillämpar elt mer samhällsekonomiskt perspektiv än vadbolaget enligt sina förpliktelser kan göra. De förluster för kommun ochför staten som är följden av ökad arbetslöshet och åtgärder i anledning härav NU1983/84:2 y 10 utgör också en betydande ekonomisk belastning. Redankostnaderna för den särskilda arbetsförmedlingen uppgår till en summa sommotsvarar driftkostnaden vid pelletsverket framöver. Staten bordese ett vissl, övergående driftbidrag till som en alternativ kostnad tillvad det fullständiga nedläggandet av en hel industriell tätort kostar. Med ettsådant betraktelsesätt torde etl delat risklagande lill förmån förpelletsverket i inte innebära någon samhällelig merkostnad.Öppnandet skulle alltså kunna genomföras ulan all frångår sina principer. Vad slulligen angår gruvan i , är del önskvärtalt också den kan tas i drift. Detta ter sig dock som en fråga pålängre sikt. Endasl en ytterligare ulveckling i gynnsam riktning av malm- ochstålmarknaden kan skapa förutsättningar för ett förnyat ianspråktagande avmalmresurserna i .