yttr · G705SkU5 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:5 y om löntagarfonder (prop. 1983/84:50) På grundval av tre remissbehandladebetänkanden och efter överläggningar med de politiska partierna och vissaandra organisationer lägger regeringen i propositionen fram förslag ominrättande av fem s. k. löntagarfondstyrelser inom ramen för allmänna pensionsfonden.Fondstyrelserna skall i första hand förvalta medel som bl, a, kommer från enspeciell vinstdelningsskall. Medlen skall användas för alt köpa aktier isvenska industriföretag, och avkastningen skall tillföras ATP-systemel, kommer i huvudsak att uppehålla sig vidförslaget om vinstdelningsskatt och i samband därmed ta upp vissa skattefrågor. Förslaget i propositionen innebär bl. a. att svenskaaktiebolag, svenska ekonomiska föreningar, svenska sparbanker och svenskaömsesidiga skadeförsäkringsanstalter- med vissa undantag- skall betala envinstdelningsskatt motsvarande av vinslen över viss nivå. En viktig nyhetär att vinstdelningen skall grundas på företagens reala vinst. Utgångspunktenför beräkningen är företagets beskattningsbara inkomst vid taxeringen tillstatlig inkomstskatt. Denna inkomst ändras sedan i tre steg. Först omvandlasden till ett belopp som bättre överensstämmer med del inkomstbelopp som iverkligheten tillfaller företagets ägare. Det sker genom att man å ena sidanminskar beloppet med beskattningsårets inkomstskatt och å andra sidan ökar detmed påförd kommunalskatt, förlustavdrag och s. k. stimulansavdrag (avdrag föraktieutdelning, investeringsavdrag etc). Även förändringar i lagerreserv o. d.skall beaklas. 1 del andra steget omvandlas det sålunda framräknadenominella beloppet till ett realt resultat. Det sker genom att man gör dels ettmot årets inflation svarande avdrag på ingående lager, maskiner och andrainventarier, monetära tillgångar, årets nominella vinst och nyemitteratkapital, dels ett tillägg för årets inflationseffekter på ingående skulderinkl. avsättningar till investeringsfond. Avdrag och tillägg beräknas medhänsyn till den allmänna prisutvecklingen under föregående år och med ledning aven på konsumentprisindex uträknad indexserie. Underlaget för vinstdelningsskatten skall beräknas förvarje företag för sig och bestämmas av taxeringsnämnden i samband med denårliga inkomsttaxeringen. Mindre vinster undantas från skatt. Vid fastställandeav underlaget för vinstdelningen medges därför i ett tredje steg elt avdrag (s.k. fribelopp) pä antingen . (fast fribelopp) eller av företagetslönesumma 1 1983/84. SkU1983/84:5 y SkU1983/84:5 y 2 (lönebaserat fribelopp). Företaget får självt välja mellandet fasta och det lönebaserade fribeloppet. Företag som ingår i en koncern e.d. kan få högst elt fast fribelopp. Vinstdelningsskalten utgör av underlaget och äravdragsgill vid laxeringen året efter del den påförts. Skatten tas ut fr. o. m.1985 års taxering eller-såvittgällerföretag med brutna räkenskapsår-fr. o. m.1986 års taxering. I samtliga de motioner som väckts med anledning avpropositionen yrkas avslag på denna. Elt genomgående tema i motionerna är attett invecklat och svåröverskådligt skatte- och avgiftssystem genomvinstdelningsskalten kommer att ytterligare avsevärt kompliceras och attskatten kommer att leda till negativa effekter pä ekonomi och sysselsättning.Ett annat ofta återkommande argument är att skatten inte kommer att bidra varesig till att sprida ägandet till löntagarna eller att skapa nytt riskkapitalför företagen. Skatleulskottel anser sig sakna anledning att gå in på denprincipiella frågan om ett löntagarfondsyslem bör införas eller inte, eftersomden prövas av finansutskottet. När det gäller val av metod för att finansierafondsystemet torde enligt skatteutskottets mening den i propositionen valdamodellen med ett realt vinstbegrepp i flertalet fall leda till ett för såväldet allmänna som företagen materiellt tillfredsställande resultat. En majoritetav de remissinstanser som yttrat sig i denna fråga har också ställt sig iprincip positiv lill elt beskattningssystem baserat på reala inkomster. Utskottet vill inte bestrida vare sig attvinstdelningsskatten kommer att leda lill merarbete för såväl myndigheter somett icke obetydligt antal företag eller alt bestämmelserna kommer ätt föranledatillämpningssvårigheler i vart fall i inledningsskedet. Dessa bör emellertidinte överdrivas. Från administrativ synpunkt anser utskottet - i likhet meddepartementschefen - det vara en lämplig ordning att förfarandet i fråga omvinstdelningsskatten så nära som möjligt anknyter lill inkomsttaxeringen. Frånrent redovisningsmässiga synpunkter torde några svårigheter inte uppkomma videlt genomförande av propositionsförslaget. Ett flertal organisationer och företag har i inkomnaskrivelser och i samband med uppvaktningar i ärendet föreslagit olika ändringari vinsldel-ningssyslemel. Sålunda har representanter för investmentbolagenbegärt all förvallningsbolag skall undantas från vinstdelningsskatt. Till stödför denna begäran har de bl. a. åberopat att en av de utgångspunkter som legaltill grund för propositionen varit all kretsen av de förelag som omfattas avvinsldelningssystemel bör begränsas lill företag som kan ge och la emotkoncernbidrag eller utnyttja investeringsfondssyslemel. Investmentbolagen harinte denna möjlighet och driver inte heller någon egentlig näringsverksamhet. Utskottet anser för sin del all aktiebolagen - så somföreslås i propositionen-generellt bör omfattas av vinstdelningssystemet.Frågan om ett företag SkU1983/84:5 y 3 kan ge eller la emot koncernbidrag eller avsätta medellill investeringsfond har enligt utskottets uppfattning betydelse endast närdet gäller att bedöma om andra företagsformer än aktiebolag bör omfattas avvinstdelningen. Utskottet kan för sin del vitsorda att inveslmenlförelagen iförhållande till andra företag som också omfattas av systemet i viss mån intaren särställning eftersom de inte driver någon egentlig näringsverksamhet ochsaknar de möjligheter lill resullatutjämning inom vinsldelningssystemel somandra aktiebolag i allmänhet har. Detta förhållande bör dock inte medföra attinveslmenlförelagen undantas från vinsldelningssystemel. En pålaga avvinstdelningsskallens natur bör enligt utskottets mening gälla med så fåundantag som möjligt. Ett undantagande av förvaltningsbolagen frånskattskyldighet kan bl. a. i situationer då bolaget ingår som moder- ellerdotterföretag i en koncern skapa möjligheter lill skalteundandragande genomekonomiska transaktioner av skilda slag. Utskottet anser således allförvallningsbolagen, i varje faU i elt inledningsskede och i avvaktan pånärmare erfarenheter av den nya lagstiftningen, bör omfattas av bestämmelserna, Fideikommissariernas intresseorganisation kritiserar i entill utskottet inlämnad skrivelse det förhållandet alt bildandel avfideikommissbolag med del föreslagna vinsldelningssystemel försvåras.Organisationen framhåller all bolagels förvärv av fast egendom regelmässigtsker mot reverser till betydande belopp och att till följd avinflationseffekterna på skulderna höga reala vinster uppkommer. Delta börenligt organisationen avhjälpas genom alt skuld som uppkommit i samband medförvärv genom tillskott enligt lagen om fideikommiss utesluts vid beräkningenav del reala resultatet, lill den del skulden avser annal än byggnad. Som utskottet anfört tidigare torde del inte kunnaundvikas att övergången lill en real beskattning kommer alt innebära problem.Dessa bör enligt utskottets mening emellertid belysas närmare mot bakgrund avkommande erfarenheter av bestämmelserna. De skalleeffekter som organisationenpåtalar utgör en naturlig följd av de nya principerna, och de åberopadeomständigheterna utgör enligt utskottets uppfattning inte tillräckliga skål förall nu delvis undanta fideikommissbolagen från vinsldelningsskatl, () har vänt sigmol alt inflationsberäkningen för byggnader - i motsats till vad som föreslåsför inventarier - konstruerats på ett sådant sätt all holellnäringen kommer attdrabbas av vinsldelningsskatl i samband med lånefinansierade nyinvesteringarpå ett helt annat sätt än exempelvis industriföretag som investerar iinventarier, Vinsldelningssystemel medför enligt förbundet också andrasnedvridande effekter som kan leda till all byggnader för hotelländamål iframliden endast kan ägas av grupper som inte ingår i vinsldelningssystemel. Enligt vad utskottet erfarit föranleds skillnaderna iberäkriingssätlet för inflationsavdragel mellan å ena sidan byggnader och åandra sidan inventarier m. m. av främst tekniska skäl. Avsikten är emellertidatt resultatet på SkU1983/84:5 y 4 sikt skall bli likvärdigt. Enligt utskottets uppfattningär det för tidigt alt nu bedöma hur reglerna i detalj kommer att slå för olikabranscher och hur de kommer alt påverka konkurrenssituationer mellan olikaföretag. Som framhålls i propositionen är det naturligt alt hithörande problemlas upp till förnyad prövning efter någon tids erfaranhet av reglerna. Representanter för har i skrivelse till och viduppvaktning inför utskottet framhållit all den konstruktion för fribeloppet somvalts i propositionen medför att i förhåUande lill övriga bankerkommer i en ogynnsam situation. Man fäster därvid uppmärksamheten på denspeciella samarbetsform som råder mellan och den frånvinsldelningssystemel undantagna postbanken och som innebär att viaen kostnadsersättning betalar för de banktjänster postverket utför. Av dennaersättning avser mellan 330 och 350 milj, kr, gottgörelse för direktalönekostnader, som PK- banken inte kan la med i det underlag på vilket dellönebaserade fribeloppel beräknas. Utskottet kan ha viss förståelse för de av PK-bankenframförda synpunkterna. Vinstdelningssystemet bör emellertid enligt utskottetsmening med hänsyn lill sin konstruktion gälla så genereUl som möjligt. Deltorde f. ö. finnas många andra fall där företag köper tjänster av utomstående-exempelvis underleverantörer - och där således belopp som i realiteten utgörlönekostnader inte kan inräknas i underlaget för fribeloppel. Utskottet villemellertid inte bestrida att del av påtalade förhållandel kaninnebära en olägenhet. Enligt utskottets mening bör man dock avvakta de närmareerfarenheterna av bestämmelserna innan man inför en dispensregel av den artbanken åsyftar. På grund av del anförda anser skatteutskottet sig böraförorda all finansulskollet tillstyrker förslaget om vinstdelningsskall ochavstyrker de motionsyrkanden som innebär avslag på propositionen i denna del.Av vad ulskollel tidigare anfört och av uttalanden under remissbehandlingen avvinsldelningsförslagel framgår all kritik i vissa hänseenden kan riktas molvinstdelningsskalten. Vid en samlad bedömning kan emellertid - som ocksålagrådet framhåUer - de påtalade olägenheterna inte anses vara av sådan styrkaatt man bör avslå från den reala vinslbeskatlningen. Med hänsyn lill allrealbeskaltning är en principiell nyhet i det svenska skattesystemet är det avnaturliga skäl angelägel all regeringen uppmärksamt följer utvecklingen av denya bestämmelserna och efter någon tids erfarenhet lar upp förslagels olikadetaljer lill förnyad prövning. I två motioner som väckts med anledning av propositionenhar ställts yrkanden som syftar till all underlätta personligt ägande avaktier. Sålunda begär m.fl. (m) i motion 204 ett tillkännagivandeav om skatlefondssparandets betydelse i sådant hänseende. Sammamotionärer föreslår också vissa konkreta åtgärder för att främja aktiesparande,nämligen borttagande av dubbelbeskattningen av aktieutdelningar, andra ochenklare regler för beskattning av reaUsalionsvinst saml stimulanser avaktiefondsspa- SkU1983/84:5 y 5 rande och förelagsanknulna vinstdelningssystem. Jan-ErikWikström m. fl. (fp) begär i motion 224 att skattereduktion för aktieutdelningåterinförs, all dubbelbeskattningen av aktier slopas och allförmögenhetsskatten på arbetande kapital i mindre och medelstora förelagavskaffas. Utskottet har haft alt ta ställning till Ukartademotionsyrkanden och vill i dessa frågor endast hänvisa till sitt yttrande1983/84:1 y till finansulskollet om allemanssparandet och sitt betänkande1982/83:55, Enligt utskottets uppfattning saknas skäl att i detta sammanhangompröva dessa frågor. Utskottet anser således att finansutskottet bör avstyrkabifall lill alla dessa yrkanden. Enligt 11 § e) lagen (1979:609) om allmän investeringsfondskall sådan fond återföras till beskattning om företagel vid beskattningsåretsutgång inte driver jordbruk eller rörelse. Utskottet anser alt dettaförfattningsrum bör ha samma lydelse som motsvarande bestämmelse i lagen(1982:1185) om inbetalning på särskilt invesleringskonlo. Denna fråga börenligt utskottets mening regleras med de nu aktuella ändringarna ilagen. Utskottet kommer därför att tillställa finansutskottet förslag tillförfattningsändring. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), förste vice talmannen (), (). (), (), (), (), ()* , ()* , (), AnitaJohansson (s), () och (). * Ej närvarande vid justeringen. , (), förste vice talmannen (), (), IngemarHallenius (c), () och () anser alt del avsnittav utskottels yttrande som börjar på s. 2 med "anser"och slutar på s. 5 med "dessa yrkanden" bort ha följande lydelse: Löntagarfondernas väsentligaste uppgift sägs i propositionenvara att skapa en fördelningspolitiskt acceptabel tillväxt- ochstabiliseringspolilik. Genom vinstdelningen skall - menar man - fonderna bidratill alt minska de fördelningspoliliska motsättningarna och därmed gelönlagarnas organisationer bättre förutsättningar att medverka till att bevaraen hög lönsamhet i näringslivet. Fondernas inträde på aktiemarknaden kan enligtregeringens uppfattning motverka att en höjd efterfrågan på riskkapital verkaruppres- SkU 1983/84:5y 6 sande på kapitalavkastningskravet, vilket skulle hämmaföretagens expansionsförmåga. Enligt utskottets mening kommer fonderna inte att kunnatillgodose det avsedda syftet. Tvärtom talar sannolikheten för att effekternakommer att bli rakt motsatta dem man säger sig vilja uppnå. De utredningar vilkas förslag ligger till grund förpropositionen har - och det påpekas f. ö. också av lagrådet - inte varitförutsättningslösa i den meningen all de sakkunniga haft att ta ställning tillom ett löntagarfondsyslem bör införas eller inte. Vinsldelningsgruppens arbetehar remissbehandlats för sig och de båda andras- placeringsutredningens ochfondgruppens-gemensamt. Det betyder att remissinstanserna inte varit itillfälle att yttra sig över elt förutsättningslöst och samlat förslag lilllöntagarfonder. Detta förhållande - liksom den anmärkningsvärt kortaremisstiden - har också starkt kritiserats vid remissbehandlingen. Den principiella frågan huruvida ett löntagarfondssystemöver huvud taget bör införas eller inte prövas av finansutskottet.Skalteutskollet anser sig därför böra begränsa sig till alt granska den ipropositionen föreslagna lösningen för att finansiera fondsystemet. Vid en sådan granskning kan utskottet inledningsviskonstatera att regeringen vall en ulomordenlUgt komplicerad modell förberäkning av vinstdelningsskalten. Den skall nämligen fastställas i tre olikasteg, av vilka ett innebär att det nominella resultatet (dvs. resultatet efteravdrag för årets inkomstskatt och tillägg för påförd kommunalskatt, förlust-och stimulans-avdrag samt avsättning lill lagerreserv) skall räknas om till elts. k. realt resultat. För att få fram detta måste man göra ett mot åretsinflation svarande avdrag på bl. a. lager, byggnader, inventarier och monetäratillgångar saml elt tillägg för årets inflationseffekler på ingående skulder.Att en sådan beräkningsmetod i ett i övrigt nominellt system kommer all ledalill ett orimligt merarbete för såväl berörda förelag som taxeringsmyndighetersäger sig självt. TiU saken hör också all beräkningen måste göras av en mängdförelag uteslutande i syfte att styrka all vinsldelningsskatl inte skallerläggas. Det måste därför antas att konsultföretagen får svårigheter all hinnamed alla de uppdrag som den nya lagstiftningen kan väntas medföra. Förslaget till vinstdelningsskatt strider således enUgtutskottets mening klart mot regeringens egna uttalanden ofn nödvändigheten avalt bestämmelser och administrativa rutiner på bl. a. skatteområdet inteutvecklas i en från kontrollsynpunkl komplicerad riktning (jfr Dir 1982:27).Redan av formella skäl bör därför förslaget om vinsldelningsskatl avvisas. Även från materiell synpunkt kan emellertid gravaanmärkningar riktas mol vinsldelningssystemel. Vinsldelningsmodellen i kombinationmed en bibehållen företagsbeskattning innebär en progressiv beskattning avbolagsvinster. Det torde inte kunna bestridas all en sådan beskattning kommeralt försämra förelagens likviditet, minska deras investeringsvilja och ha ennegaliv inverkan på deras internationella konkurrensförmåga som SkU1983/84:5 y 7 statens och kommunernas skatteunderlag påverkas negativt.1 sammanhanget bör erinras om alt frågan om en progressiv bolagsskatt tidigareprövats bl. a. av företagsskalteberedningen men att tanken på en sådan skattavvisats. Vinstdelningsskalten är inte heller konkurrensneutral, ochdenna brist på neutralitet gäller såväl mellan företag som drivs i olikaföretagsformer som mellan olika förelag inom en och samma företagsform. Skattenkommer särskilt hårt att drabba företag med goda utvecklingsmöjligheter och lågkapitalbildning. Den kommer också alt ha olika effekter beroende på vilka slagav tillgångar som dominerar i ett förelag. Förelag med ett stort inslag avbyggnader och markanläggningar i balansräkningen kommer - särskilt i sambandmed investeringar- alt drabbas hårt jämfört méd förelag med storainventarietillgångar. Ett belopp motsvarande inflationen på nominella skulderkommer nämligen att betraktas som intäkt som avskrivningen påbyggnadsinvesteringarna blir obetydlig. Även om förelaget inte visar någonnominell vinst kan del således bli skyldigt betala vinstdelnings-skatt. Andra påtagliga brister år all vinsldelningssystemel intemedger vare sig alt förelagen utjämnar förluster mellan olika år eller all delämnar koncernbidrag i särskild ordning. En annan svaghet är att frågan vilkaförelag som skall omfattas av vinsldelningssystemel uppenbarligen inte utrettstillfredsställande. Detta bestyrks f. ö. av vad som framkommit vid uppvaktninginför utskottet av representanter för investmentbolagen. I den proposition med förslag till lag om skärptrealisationsvinstskatt och omsättningsskatt på aktier som behandlats avriksdagen understryker finansministern alt en god kursutveckling på börsenunderlättar företagens försörjning med riskkapital och därför är av allmäntintresse. Han understryker också all elt brett intresse för aktiesparande ärfrån allmänna utgångspunkter positivt och bör uppmuntras. har genom flera beslut som på regeringensinitiativ tagits allvarligt försämrat möjligheterna förenskilt sparande i aktier. Mot den bakgrunden finner utskottet del myckelanmärkningsvärt all man nu lägger elt förslag som kommer alt ytterligareavsevärt minska intresset för aktiesparande och därmed försämra företagensmöjligheter att erhålla riskvilligt kapital. På grund av det anförda och vad som i övrigt framkommitvid uppvaktningar inför utskottet anser utskottet sig böra förorda altförslaget om vinstdelningsskall avvisas också av materiella skäl. Om finansutskottets majoritet skulle finna all elt syslemmed löntagarfonder bör införas måste enligt skatteutskottets meningfinansulskollet mot bakgrund av vad tidigare anförts under alla förhållandenvälja en annan finansieringskälla än vinstdelningsskalten. Av skalleutskotlels tidigareuttalanden framgår att utskottet anser det angeläget att man på olika sättunderlättar förelagandels villkor. SkU1983/84:5 y 8 till åtgärder i sådant syfte som läggs i parlimolionernafrån m och fp är enligt utskottels mening värda beaktande. Utskottet anserdärför all finansutskottet bör tillstyrka de i motionerna framförda förslagenom återinförande av skaltefondssparandet och av skattereduktion föraktieutdelning samt om stimulanser lill förelagsanknutna vinstdelningssyslem.Skatteutskottet anser också att förmögenhetsskatten på del arbetande kapitaleti små och medelstora företag bör las bort. Det sistnämnda får anses så myckelmer angeläget som förmögenhetsskatten avsevärt skärpts fr. o. m. Den i folkparlimotionen aktualiserade frågan om dubbelbeskattning avaktier är värd att närmare pröva. föreslår därför altfinansutskottet tillstyrker en utredning av frågan. minab/gotab 1983 77352