yttr · G705NU4 · 1983-12-31 00:00:00 — De nu angivna ändringarna i beskattningen kommer tilluttryck i två av lagförslagen i propositionen, nämligen om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt och om ändring i kommunalskattelagen (1928:370).Näringsutskottet har inget att erinra mot regeringens förslag om att inhemskabränslen skall undantas från förmånsbeskattningen vid inkomsttaxeringen. NU1983/84:4 y 11 1 motion 1983/84:47 (m) begärs attriksdagen skall avslå regeringens förslag till lag om ändring i lagen om mervärdeskatt.Ett avskaffande av nuvarande mervärdebeskattning av inhemska bränslen börenligt motionärerna under inga förhållanden beslutas innan statensindustriverks och utredning har hunnit utvärderas. anser att det i propositionen harframförts bärande skäl för att inhemska bränslen bör undantas från skattepliktenligt mervärdeskattelagen. De nu gällande undantagen för andra bränslen böralltså utvidgas lill att även gälla ved och torv. En sådan åtgärd ligger väl ilinje med energipolitiska beslut. Utredningsrapporten om eldning medskogsråvara bearbetas som nämnts inom . Inom detta finns enarbetsgrupp, biobränslegruppen, som kommer att, med utgångspunkt ibl. a. rapporten och remissyttrandena över den, avge en rapport med förslagfill åtgärder. tillstyrker sålunda ifrågavarande förslag iproposifionen. Motion 1983/84:47 (m) avstyrks i motsvarande del. antog våren 1981riktlinjer för introduktion av kol i (NU 1980/81:60 s. 52-58). a. att kolanvändningen kan uppgå till 4-6miljoner ton och motsvara omkring en tiondel av energiförsörjningen i landet. I propositionen anförs (s. 18) att fasta prisrelationermellan kol och olja så långt som möjligt kommer att eftersträvas med hjälp avskatte- och avgiftspolitiken. Därvid kommer de särskilda kostnaderna föråtgärder i syfte att minska koleldade förbränningsanläggningars miljöpåverkanatt beaktas. Energiinnehållet i kol är ca två tredjedelar avenergiinnehållet i olja. Skatten på kol föreslås skola höjas i etapper fillsden per energienhet är ca hälften av skatten på olja. Hänsyn har därvid tagitsfill att ökad kolanvändning innebär ökad sysselsättning i . Kol är,framhålls det i propositionen, från försörjningssynpunkt ett säkrare bränsle änolja. Vidare är bränslekostnaderna per energienhet ca hälften jämfört med olja.Genom den fasta relation mellan skatten på kol och skatten på olja som förordasskapas förutsägbarhet, anför föredraganden, inför användarnas beslut ominvesteringar i oljeersättande teknik. Enligt ett av de lagförslag som föreligger, förslagetfill lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, skall skatten förkolbränslen höjas till . Den nuvarande skatten är förolika slags kol resp. , . Det sägs vidare (s. 27)att skatten bör höjas till . Det föreslåsemellertid att kol och koks som används i metallurgiska processer skallundantas från beskattning. Detta sker genom ett tillägg till lagen (1957:262)om allmän energiskatt. I femmotionsyrkanden berörs beskattningen av kol. NU 1983/84:4 y 12 jernaför kolbeskattningen och den nu närmast aktuella skattehöjningen. Vidare avsermotionsyrkandena dels en fråga om skattebefrielse, dels en utredning om vissaavgifter för kol. I detta sammanhang berör näringsutskottet vissa synpunkter iärendet som har framfört i skrivelser till skatte- ochnäringsutskotten. Imotion 1983/84:47 (m) begärs att en successiv skatteuppräkning i fråga om koltill energilikformig nivå skall genomföras till den 1 januari 1989.Motionärerna accepterar de i propositionen föreslagna kolskattehöjningarna åren1984 och 1985 men vill att skatten därefter skall höjas i etapper för att år1989 vara energineutral. Imotion 1983/84:45 (c) begärs att skatten på kol skall höjas tiU . per tonden och till . Utgångspunkten fördetta yrkande är att kol såsom ett miljöstörande och importerat bränsle börjämfört med olja beskattas energilikformigt. I ett yrkande som behandlas senareberörs frågan huruvida kol i Ukhet med oljeprodukter också skall beläggas medvissa avgifter. Näringsutskottettar först upp frågan om allmänna riktlinjer för kolbeskattningen och kommerdärefter in på de konkreta förslagen avseende de närmaste årens skattesatser.Två principiellt skiljaktiga ståndpunkter står här emot varandra, nämligen delsregeringens, som innebär att hänsyn skall tas till ohka energikällors effekterpå en rad områden, dels motionärernas, som innebär att beskattningen skall varaenergineutral. Näringsutskottetanser att förslaget i propositionen är väl avvägt med hänsyn till nuvarandeprisrelationer mellan kol och olja samt med beaktande av de allmänna principerför energibeskattningen som utskottet fidigare i detta betänkande har uttalatsig för. Som en riktlinje för beskattningen av kol bör alltså gälla att skattenpå kol skall höjas i etapper tills den per energienhet är ca hälften av skattenpå olja. Vadså gäller de i propositionen och i motionerna föreslagna skattehöjningarna perden och vill näringsutskottet anföraföljande. Regeringen föreslår en skattesats på . per ton kol den 1 januari1984 och . per ton kol , medan i mofion 1983/84:45 (c)påyrkas att skall bestämma skattesatserna vid de angivna tidpunkternatill . Denskatt på kolbränslen som i proposifionen föreslås gälla fr. o. m. den 1 januari1984 innebär en kraftig höjning jämfört med de nuvarande skattesatserna.Näringsutskottet anser inte att en större höjning nu är lämplig med hänsyn tillde satsningar som i enlighet med det av antagnaoljeersättningsprogrammet pågår inom kolområdet. Den höjning som aviseras tillden finner utskottet likaså väl avvägd. Utskottet tillstyrkeralltså regeringens förslag i denna del. Motion 1983/84:45 (c) avstyrks iifrågavarande del. Näringsutskottethar härmed tagit ställning till principerna för den framtida kolbeskattningenoch till förslagen om de närmaste två årens NU1983/84:4 y 13 Det nu delvis behandlade yrkandet i motion1983/84:47 (m) innebär en ytterligare precisering för tiden mellan ochår 1989. I konsekvens med sitt ställningstagande i principfråganavstyrker näringsutskottet förslaget i motion 1983/84:47 (m) om enskatteuppräkning till en energilikformig nivå . I mofion 1983/84:45 (c) begärs en utredning av i vilkenomfattning kolanvändning även skall belastas med sådana avgifter som tas ut vidoljeanvändning. Enligt mofionärerna är det inte orimligt att kolet får bärasina egna kostnader för miljöinvesteringar, forskning och beredskapslagring. F. n. utgår en särskild avgift på oljeprodukter med 108kr. Avgiften utgår enligt lagen (1973:1216) om särskild avgiftför oljeprodukter. Den används till att bl. a. finansiera oljeersättningsfonden(. ), oljeprospekteringsfonden (. ), energiforskningsfonden (. ),kolmiljöfonden (.) och åtgärder mot försurningen (). I proposifion1983/84:62 (s. 40) - som senare får ta ställning till efter beredninghos näringsutskottet- föreslår regeringen att det fr. o. m. den 1 januari 1984skall införas en avgift på . per ton för bl. a. kolbränslen för attbidraget till forskning och utveckling inom energiområdet skall kunna ökas. Med hänsyn till att regeringens senare framlagda förslagom en avgift för kolbränslen snart skall prövas finner näringsutskottet inteanledning för att nu uttala sig för någon sådan utredning sommofionärerna förespråkar. Motionen avstyrks alltså i här aktuell del. har inget att erinra mot regeringensförslag (s. 27) om skattebefrielse för kol och koks som används i metallurgiskaprocesser. Till skatteutskottet och näringsutskottet har underärendets beredning inkommit två skrivelser från . Företrädare förbolaget har också muntligen framfört synpunker vid en sammankomst medföreträdare för de båda utskotten. Bolaget menar att den motivering som harlett fill regeringens förslag om att kol för metallurgisk produktion skulleundantas från skatt är tiUämplig även för cementtillverkning och attmotsvarande avdrag borde medges även för denna. En skatt på kol har enligtCementa av tekniska skäl ingen styrande effekt mot inhemska bränslen. Cementaönskar vidare att kolskatten skaU relateras fill energiinnehållet hos resp.kolprodukt. Regeringens förslag om en enhetlig skattesats för olikakolprodukter medför att brunkolsbriketter missgynnas skattemässigt. I detta sammanhang bör vissa kompletterandebeskattningsregler observeras. Enligt lagen (1974:992) om nedsättning avallmän energiskatt kan medges skattenedsättning för energi som förbrukas vidindustriell tillverkning i de fall skatten överstiger av de fillverkadeprodukternas försäljningsvärde fritt fabrik. Om särskilda skäl föreligger kanregeringen för visst företag medge nedsättning utöver denna andel. Dennedsättning av allmän energiskatt som medges industriföretag med högenergiförbrukning innebär att skattehöjningar på energiområdet inte får någonstyreffekt på de NU1983/84:4 y 14 företag som har medgetts energiskattenedsättning. För år1983 har regeringen tillämpat principen att nedsättning medges omenergiskattebelastningen för ett företag överstiger av de tillverkadeprodukternas försäljningsvärden när det är fråga om förädling avskogsprodukter och när det är fråga om annan tillverkning. Cementa haralltså för medgetts nedsättning till . Cementa anför att detskulle få mycket allvarliga konsekvenser för företaget om nedsättning ej längreskulle beviljas och energiskatten på kol sålunda skulle få fullt genomslag påkostnaderna. förutsätter att regeringen vid sina övervägandeni samband med beslut om nedsättning av energiskatten beaktar olika företags ochbranschers konkurrensförutsättningar inom landet och internationellt. I övrigtfinner näringsutskottet inte anledning att ta ställning fill de häraktualiserade frågorna. Slutligen tar utskottet under detta avsnitt uppytterligare en fråga om skattebefrielse. I mofion 1983/84:46 (fp) begärs att skallförklara att svenskt kol är ett inhemskt bränsle. Vidare påyrkas att riksdagenskall besluta att svenskt kol ej skall beskattas. konstaterar att det enligt 2 § lagen(1957:262) om allmän energiskatt är föreskrivet att skatt inte utgår förinhemska fasta bränslen. Kol som bryts i tillhör uppenbarligen dennakategori. Utskottet finner därför inte anledning för att göra någoluttalande i detta ämne. tog ställningför en naturgasintroduktion i (prop. 1979/80:170, NU 1979/80:70, rskr1979/80:410). Beslutet avsåg en utbyggnad av det s. k. mednaturgasdistribution i västra fr. o. m. . 11981 årsenergipolitiska beslut anges användningsnivån för naturgas fill 4-9TWh, motsvarande . Regeringen har förelagtriksdagen förslag om vissa naturgasfrågor (prop. 1983/84:47). Det gäller bl. a.bemyndigande för regeringen att godkänna ett konsortialavtal med syfte attsäkra genomförandel av . I den nu akluella propositionen (s. 19) påpekarföredragande statsrådet att naturgas är ett importbränsle. Importkostnaden perenergienhet är jämfört med olja. Vid beskattning av naturgas börhänsyn tas fill naturgasens miljöfördelar. I vissa fall kan det, anförföredraganden, också innebära en förbättrad leveranssäkerhet och uthållighet ienergiförsörjningen om import av olja ersätts med import av naturgas. Det är,sägs det vidare, ett energipolifiskt intresse att genomförs ochatt viss erfarenhet av naturgasanvändning i vårt land därigenom kan erhållas.Mot den angivna bakgrunden föreslås att skatten på naturgas per energienhet 'skall vara ca tre fjärdedelar av skatten på olja. NU1983/84:4 y 15 Det framgår av propositionen atlregeringen ämnar återkomma till med förslag till ändrad lagstiftningrörande uttag av skatt på bl. a. naturgas. F. n. saknar lagen (1957:262) omallmän energiskatt bestämmelser om sådan skatt. Beskattningenav naturgas behandlas i tre motioner. I mofion 1983/84:47 (m) erinras om motionärernas i detföregående refererade principiella ståndpunkt att beskattningen bör varaenergilikformig och att eventuella statliga subventioner skall redovisas somsådana. Ett stöd till via lägre skatter kan motionärerna integodta. Användningen av naturgas bör med tanke på gasensmiljöfördelar rabatteras mera än vad som föreslås i propositionen, anförs det imotion 1983/84:45 (c). Skatten på naturgas bör per energienhet inte utgöra merän hälften av skatten på olja. Mofionärerna begär att skall beslutaatt denna skatt skall uppgå till . I motion 1983/84:48 (vpk) sägs att en skatt på naturgassom är högre än för kol inte kan accepteras. Motionärerna begär att riksdagenskall uttala att skatten på naturgas skall sättas till av oljeskatten. Denblir då lägre än för kol, och detta sägs vara motiverat för ett energislag somhar alla fördelar framför kolet. Riktlinjerna för beskattningen av naturgas enligtregeringens förslag har angivits med beaktande av denna energibärares effekt påmiljön, bytesbalansen, försörjningstryggheten, sysselsättningen och denindustriella utvecklingen. anser att den föreslagnarelationen till oljeskatten är väl avvägd och tillstyrker propositionen i dennadel. Skatten per energienhet bör sålunda vara tre fjärdedelar av skatten påolja. Av vad utskottet nu har anfört framgår att utskottet avstyrker deaktuella motionsyrkandena. Beskattningen av drivmedel fyllerfrämst trafikpolitiska och energipolitiska syften, anförs det i propositionen(s. 19). Också miljöpolitiska bedömningar ligger till grund för den.Drivmedelsbeskattningens energipoUtiska syfte är främst att den skall stimuleratill energihushållning, heter det vidare. Detta innebär att den energipolitisktmotiverade beskattningen för olika drivmedel bör vara lika hög per energienhet.Om ställning har tagits till atl ett visst drivmedel skall introduceras avenergipolitiska eller miljöpolitiska skäl bör enligt propositionen den ejtrafikpolitiskt motiverade beskattningen kunna differentieras så att denfrämjar introdukfionen. Som förslag till riktlinjer för beskattningen inom dettaområde anges vidare att vid eventuella skattehöjningar på bensin skall gällaatt skatten på motoralkoholer höjs med hälften så mycket som skatten på bensin.Senare bör en skattesubventionering kunna övervägas. Skatten på molorgas höjs ietapper fills den per liter är av skatten på bensin. 1propositionen (s. 28) erinras vidare om att energiskattekommitlén har NU1983/84:4 y 16 föreslagit att skatten på blyfri bensin skall vara 30 örelägre per liter jämfört med vanlig bensin. har i betänkandet(SOU 1983:27-28) Bilar och renare luft bl. a. behandlat frågan om införandet avblyfri bensin. Betänkandet remissbehandlas f. n. Enligt föredraganden börställning tas till energiskattekommitténs förslag om skatterabatt för blyfribensin som ställning tas till bilavgaskommitténs betänkande. I motion 1983/84:45 (c) framförs två yrkanden som rörbränslen. Det första, vilket utskottet nu skall behandla, gäller blyfri bensin.Motionärerna begär att hos regeringen skall hemställa om förslag omskatterabatt för blyfri bensin och flygbensin i enlighet med vad som haranförts i motionen. De menar att det av miljöskäl är väsentligt att användningav blyfri bensin stimuleras med en skatterabatt. Som framhålls i propositionen bör inte nu taställning i denna fråga, eftersom bilavgaskommitténs förslag om införande avblyfri bensin f. n. remissbehandlas. Ställningstaganden fill denna utredningsförslag och energiskatteutredningens nämnda förslag bör göras i ett sammanhang.Motion 1983/84:45 (c) avstyrks sålunda i här aktuell del. Det andra yrkandet i motion 1983/84:45 (c) går ut på attriksdagen hos regeringen skall begära förslag om att motoralkoholer produceradepå inhemska råvaror skall befrias från skatt. Enligt näringsutskottets uppfattning bör som förutsättningför införande av en energipolitiskt motiverad skattesubventionering av ettvisst drivmedel gälla att beslut om introduktion i större skala har fattats.Som sägs i propositionen kan en skattesubventionering av motoralkoholer avenergipolitiska skäl övervägas när ställning har tagits i frågan om en störreintroduktion. I det sammanhanget kan man enligt utskottets uppfattning ävenöverväga frågan om skatteredukfion för motoralkoholer producerade av inhemska råvaror.Mot bakgrund av vad utskottet nu har anfört avstyrker utskottet mofion1983/84:45 (c) i ifrågavarande del. Slufiigen föreslår regeringen (s. 34) inom dettaämnesområde att den nu gällande avdragsrätten beträffande bensinskatt ochenergiskatt på bensin som används för fritids- och privatflyg skall slopas. Somskäl anförs bl. a. att systemet med skattefria inköp till flygklubbar ochrestitution av skatt har lett till administrativa och kontrollmässigasvårigheter för . Också rättviseskäl åberopas. Förslagetinnebär att flyget behåller sin skattefrihet då flygplanen används för andraändamål än de nyssnämnda. Detta gäller t. ex. bruksflyg, skogsbrandbevakning,mälflygning, skolflyg, räddningstjänst, jordbruksflyg, trafikövervakning, frivilligaflygkåren, bögsering av segelflygplan och andra uppdrag som utförs motersättning. Avdragsrälten bibehålls också dä ett företag med eget flygplanutför transporter i den egna verksamheten. Taxiflyg och annat personflyg somutförs mot ersättning skall också fortsättningsvis få ske med skattefrittbränsle, även om passagerarnas ändamål med resan är frilidsbetonat. I mofion1983/84:44 (m) begärs att skall avslå regeringens förslag NU1983/84:4 y 17 om förändringar i rätten till avdrag för allmänenergiskatt i fråga om luftfartyg som används för fritidsändamål eller annatprivat ändamål. En avveckling av nu gällande skattebefrielse skulle medförabetydande svårigheter för det s. k. allmänflyget, anför motionären. Hanframhåller att den extra skattebelastning som regeringen föreslår med storsannolikhet medför en redukfion av antalet flygtimmar för den berörda kategorinav flygare. Härigenom blir skatteintäkterna mindre än vad regeringen harkalkylerat med. Konstruktionen av den föreslagna skattehöjningen innebär vidareökat krångel och administrativa svårigheter, säger motionären. I såväl propositionens som motionens motivering anförsfrämst fiskala och skattetekniska skäl som stöd för det förslag som framläggs.Härutöver torde huvudsakligen trafikpolitiska - och i begränsad månförsvarspolitiska -aspekter kunna läggas på frågan. Några energipolitiska skäl,såsom besparing av bränsle, har inte åberopats av regeringen för detta förslag.Mot denna bakgrund finner näringsutskottet inte anledning att yttra sig isaken. I propositionen anförs (s. 20) attelenergi i första hand bör användas inom industrin men även utnyttjas för bl.a. uppvärmningsändamål. Därmed kan oljeanvändningen minskas. Det är emellerfid,framhåller föredragande statsrådet, viktigt att uppvärmningen inte låses fastvid elenergi. När kärnkraften skall börja avvecklas kommer tiUgången på elkraftatt bli mer begränsad. Användningen av elenergi för uppvärmning bör därför,fortsätter föredraganden, i första hand ske i flexibla systemdär flera ohka energikäUor kan utnyttjas. Användningen av elenergi iavkopplingsbara elpannor i fjärrvärmenät sägs böra särskilt stimuleras.Beskattningen av elenergi bör differentieras med hänsyn fill vilket slag avelanvändning det är fråga om. Av fördelningspolitiska och energipolifiska skälbör det även framgent finnas ett samband mellan skatten på olja och skatten påelektrisk kraft. Det här återgivna avsnittet i proposifionen föranlederinte någon erinran från näringsutskottets sida. Vänsterparfiet kommunisterna begär i motion 1983/84:48 ettuttalande av om att en höjning av elskatten motsvarande den somgenomfördes också bör gälla industrienheters förbrukning utöver40 000 kWh/år. Ett motsvarande yrkande framfördes av samma parti isamband med riksdagsbeslutet om höjning av den allmänna energiskattenför elektrisk kraft (prop. 1982/83:150 bil. 1, SkU 1982/83:55, rskr1982/83:393). delade regeringens då framförda uppfattning atlindustrin även i fortsättningen borde få tillgång till relativt billigelektrisk kraft och att den särskilda skattesatsen för industrin borde behållasoförändrad. NU1983/84:4 y 18 utskottet avstyrkte motionen, som också avslogs avriksdagen. gör samma bedömning nu somskatteutskottet och gjorde . Med hänsyn tillvärdet av att industrin har tillgång till relativt billig elektrisk kraftavstyrker näringsutskottet motion 1983/84:48 (vpk) i ifrågavarande del. Vpk begär också en meningsyttring från om attföretag och andra storförbrukare som genomför ambitiösa sparprogram inom elenergiområdetskall kunna erhålla viss återbäring av skatt. vill peka på att de besparingar somstorförbrukaren kan åstadkomma utgör väsentliga ekonomiska incitament. Attsparandet härutöver premieras med skatteåterbäring anser utskottet inte nuvara erforderligt. Någon framställning till regeringen på grundval av detaktuella motionsyrkandet finner utskottet mot denna bakgrund inte skäl för. Ett krav på en ändring i lagen (1957:262) om allmänenergiskatt framförs i mofion 1983/84:45 (c). Kravet är av innebörden att riksdagenhos regeringen skall hemställa om förslag till förändringar i denna lag så attrestitution för elenergi producerad av kol inte skall medges. I mofionenerinras om att den nuvarande lagstiftningen medger att energiskatten förbränslen restitueras då dessa används för produktion av elenergi. Det kan,anför motionärerna, från energipolitiska utgångspunkter ifrågasättas om sådanamöjligheter skall finnas för kol. Om kolskatten restitueras vid elproduktionriskerar bl. a. en framfida mottrycksproduktion med inhemska bränslen liksomvindkraft alt konkurreras ut av koleldade anläggningar. Som framhölls av regeringen års energipolitiskabeslut (prop. 1980/81:90s. 297) innebär beslut om en avveckling avkärnkraften alt energiförsörjningssystemet och särskilt elförsörjningen måsteutformas på elt sådant sätt att denna avveckling inte försvåras ellerförhindras. Tillkommande elproduktionsanläggningar sades i första hand börautgöras av kraftvärmeverk och motlrycksanläggningar eldade med fasta bränslen.Vad regeringen här hade anfört godtogs av (NU 1980/81:60). Enligt näringsutskottets uppfattning skulle ettfillmötesgående av det nu aktuella motionsyrkandet kunna medföra ensenareläggning i planeringen av koleldade kraftvärmeverk. Därigenom skulleavvecklingen av kärnkraften försvåras. har erfarit atl regeringen inte kommeratt ta ställning till frågan om uppförande av kolkondensverkföre år 1985.1 enproposifion skall då behandlas bl. a. resultatet av det arbete som bedrivs i1981 års energikommitté (I 1981:08). Denna skall enligt sina direktiv (Dir.1981:62) bl. a. analysera vilken roll olika energikällor kan få i den framtidaenergiförsörjningen. Det gäller bl. a. kol, torv, skogsbränslen samt nya ochförnybara energikällor som sol och vind. En uppgift för kommittén är att belysahur man långsiktigt skulle kunna underlätta införandet av olika nyaenergikällor. Det gäller både sådana för elproduktion, t. ex. vindkraft, ochsådana för direkt användning, t. ex. solvärme. NU1983/84:4 y 19 finner attåtgärder för att främja andra elprodukfionsan-läggningar än kolkondenskraftverkär väl värda att uppmärksamma. Utskottet räknar med att regeringen följerutvecklingen på detta område. Att nu skulle begära förslag tilllagstiftning, såsom önskas i motionen, anser näringsutskottet inte vara befogatmot bakgrund av vad utskottet nu har anfört. Motionen avstyrks alltså. har inget att anföra i fråga omregeringens förslag beträffande avkopplingsbara elpannor. Utskottet förutsätterhärvid att skatteutskottet behandlar inkomna skrivelser som rör detta ämne. Närvarande: (), LiUy (), LennartPettersson (s), (), (), (),(), (), (), Per-RichardMolén (m), (), (), (), OswaldSöderqvist (vpk) och (). Avvikande meningar 1. , ,och (alla m) anser att den del av yttrandet -under -som börjar med "Näringsutskottetansluter" och slutar med "motsvarande delar" bort ha följandelydelse: vill inledningsvis framhålla att enförutsättning för att energipolitiken skall kunna understödja arbetet på attskapa balans i samhällsekonomin är att marknadsmässiga hänsyn tillåts spela denavgörande rollen vid omvandlingen av energisystemet. Propositionen präglasenligt ulskoltets uppfaltning av en orealistisk föreställning om vilkastyreffekter en särskild energibeskattning kan ha när det gäller att främja enviss önskad energipolitik.