yttr · G705NU5 · 1983-12-31 00:00:00 — om löntagarfonder(prop. 1983/84:50) har berett näringsutskottet tillfälleatt avge yttrande över proposition 1983/84:50 om löntagarfonder jämte motionermed anledning därav, i de delar som rör näringsutskottets beredningsområde. Regeringensförslag i propositionen innebär sammanfattningsvis all elt belopp avstorleksordningen 2-2,skall under perioden 1984-1990tillföras allmänna pensionsfonden - utöver de medel som enligt nuvarande reglerskall ingå i denna - för atl i lika delar förvallas av fem särskilda styrelser,benämnda lönlagarfondstyrelser, med uppgift alt göra riskbärande placeringar isvenska aktiebolag och ekonomiska föreningar, De nytillkommande fondmedlenskall erhållas dels genom en nyinförd vinstdelningsskatt, dels genom en höjningav tilläggspensionsav-giflen. Den lagsiiftnirig som utgör en förutsättning förmedelstillförseln faller inom skalleuiskottets och socialförsäkringsulskoltelsberedningsom-räden, medan utformningen av förvallningsreglerna - i huvudsaksamlade i en formellt sett ny lag med reglemente för allmänna pensionsfonden -är ett ämne för näringsiitskoltel. 1 sill yttrande kan näringsulskoliei dockinle begränsa sig lill frågor som gäller medelsanvändningen. Det föreslagnasystemet utgör en helhet. Näringsulskoliei finner del ofrånkomligt au, om änrelativt summariskt, beröra även inkomstsidan, främst då den avseddavinstdelningsskatten. Utskottet ulgår således från den allmänna motiveringvarmed föredragande statsrådets framställning inleds. Avde 25 motioner som har väckts med anledning av propositionen utmynnar 21 ienbart ett yrkande om avslag på propositionen. Till dem hör cenlerparlielsparlimotion 1983/84:213 och 16 motioner i vilka olika företrädare för dellaparti kritiserar regeringens förslag frän regionala utgångspunkter. Ipartimolionerna 1983/84:204 frän moderata samlingspartiet och 1983/84:224 frånfolkpartiet finns utöver avslagsyrkande vissa kompletterande yrkanden, i bådaom vissa andra ålgärder avsedda all förbättra tillgången på riskkapital, i denförra också om kritiska uttalanden av om beräknade effekler av delsystem som föreslås i propositionen. kommunisternas partimotion1983/84:223 utmynnar i en rad krav på mera långtgående förändringar, baseradepå "fonder som elt medel alt bryta kapitalets maktkoncentration och utvecklademokratin". Näringsutskoltet har inle tagit upp de tre motioner -1983/84:164 (m), 1983/84: 190 (m) och 1983/84:219 (c, m, fp) - som helt ägnasåt vissa konslitulionella och rättsliga aspekter på ärendet. I övrigl omfattasalla motionerna, utan att mer än undantagsvis åberopas individuellt, uv det I 1983/84. NU1983/84:5 y NU1983/84:5 y 2 yttrande som näringsutskoltet här lämnar. Näringsutskottetförutsätter att den nämnda gruppen av regionalt inriktade motioner meragrundligt granskas av arbetsmarknadsutskottet. Näringsutskoltet har deltagit i sammankomster vid vilkarepresentanter för ett antal intresseorganisationer på finansutskottetsinbjudan har framfört synpunkter pä regeringens förslag. För egen del harnäringsutskoltet kallat företrädare för dels , delsFöreningen revisorer lill utfrågningar i samband med ärendetsbehandling. Frän har näringsutskoltetmottagit en skrivelse, ställd också till finansutskottet. Det summariska referatetinledningsvis i detta yttrande vill näringsutskottet komplettera med följandeöversikt över förslag och motiveringar i propositionen. En utgångspunkt för regeringen har varit att den svenskaekonomin befinner sig i kris. En otillfredsställande produktionsutveckling tarsig uttryck i underskott såväl i bytesbalansen som i statsbudgeten. Investeringarnainom näringslivet motsvarar inte vad som krävs för att obalansen skall hävas.Kapaciletsulnyltjandet i näringslivet är lågt, och detta förhållande medverkartill all investeringsverksamheten sviktar. Arbetslösheten har ökat, ochinflationen är besvärande. Förutom atl kostnads- och lönsamhetsutvecklingen blirtillfredsställande måste, hävdas det, ytteriigare två förutsättningar uppfyllasom en varaktig industriell tillväxt skall kunna säkerställas. Nödvändiga bördoroch uppoffringar liksom positiva resultat måste fördelas rättvist mellan olikamed-borgargrupper. Ett stabilt utbud av riskvilligt investeringskapiial måsteåstadkommas, och della kapital måsle till sin huvuddel ha etl nationelltursprung och placeras långsiktigt i de produktiva och utvecklingsbara delarnaav det svenska näringslivet. Fem motiv för det föreslagna fondsystemet anförs (prop.del A s. 49). Dessa överensstämmer väsentligen med dem som uttryckta ipunktform nämns i presentationen (s. 43) av en rapport, Arbetarrörelsen ochlöntagarfonderna, vilken lades fram vid socialdemokraternas partikongress år1981. Korlfatlat angivna är de fem motiven dessa. (1) Löntagarfonderna kan.främst genom vinstdelningen, bidra till atl motverka en av höga vinsterföranledd kraftig löneglidning, som i sin tur leder lill ökad inflation ochförsämrad lillväxl. (2) Fonderna kan medverka till all minska defördclningspoliliska motsättningarna. (3) Rådande motsättningar mellan kapitaloch arbete kan minskas till följd av atl lönlagarna genom fonderna fiir ettdirekt ansvar för riskkapitalets allokering och användning samt elt ökalinflyiande i förelagcn och del i framtida vinster. (4) Fondernas inträde päaktiemarknaden kan motverka alt en höjd efterfrågan på riskkapital NU1983/84:5 y 3 pressar upp kapiialavkastningskravet med påföljd attföretagens expansionsförmåga hämmas. (5) Anknytningen till allmännapensionsfonden innebär en finansiell förstärkning av ATP-systemel till gagnför löntagarnas ekonomiska iniressen. Den föreslagna vinstdelningsskalten skall tas ut frånaktiebolag, ekonomiska föreningar, sparbanker och ömsesidigaskadeförsäkringsanstalter. För varje företag skall i samband med den årligainkomsttaxeringen fastställas etl underiag för denna beskattning. Genom ettavdrag på antingen . eller av förelagets lönesumma undantas mindrevinster från vinstutdelningen. Reglerna för beräkningen av underlaget innebärbl. a. au hänsyn las lill inflationen. Vinstdelningsskalten - avdragsgill vidnästa års inkomsttaxering - skall utgöra av underiaget. över en längre lid beräknas vinstdelningsskaltenkomma alt inbringa 1,per är. Ett ytterUgare tillskott avmedel skall erhållas genom att tilläggspensionsavgiflen höjs med 0,2procentenheter. Var och en av styrelserna skall få disponera 400 milj. kr.under och skall därefter l.o. m. som åriigttillskott erhålla ett belopp motsvarande 20000 basbelopp enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. Detta medför - basbeloppet är . -all lönlagar-fondstyrelserna tillsammans får en placeringskapacilet på 2-2,5miljarder kronor . Överskjutande skatte- och avgiftsmedel skall förvaltasav första, andra och tredje fondstyrelserna. I propositionens rubrik liksom i motiveringen för sillförslag talar regeringen om löntagarfonder. Detta begrepp förekommer dock intei lagförslagen. Genom benämningen löntagarfondslyrelse markeras, som lagrådelhar konstaterat (s. 147), att personer som företräder löntagariniressen utgören dominerande del av styrelsen. Ordet i fråga är atl uppfatta som ensammansättning av "lönlagare" och "fondstyrelse". Del som ipraktiken kallas löntagarfond är formellt sett en delfond inom allmännapensionsfonden. Den föreslagna nya lagen med reglemente för allmännapensionsfonden ersätter det nuvarande reglementet (1959:293) angående allmännapensionsfondens förvallning. De hittillsvarande bestämmelserna har delvisomarbetats, och därtill har lagts bestämmelser om löntagarfondstyrelsema ochderas verksamhel. Dessa nytillkomna bestämmelser har därvid samordnats med demsom gäller den inrättade fjärde fondstyrelsen, vars uppgiftär att förvalla den del av allmänna pensionsfondens medel som harsatts av för riskbärande placeringar, huvudsakligen i aktier. Det belopp somfjärde fondstyrelsen successivt har fått att disponera utgör milj. kr. Deförvärvade värdepapperslillgångarna hade /83 elt nuvärde avca 3650 milj. kr. För fjärde fondstyrelsen infördes en bestämmelseall fyra femtedelar av de förvaltade medlens avkastning skulle övertoras tillde övriga fondstyrelsernas förvaltning. Regeringen föreslår nu att del istället skall NU1983/84:5 y 4 uppställas ett krav på real förräntning. Varje årskall, sedan del förvaltade kapitalet har uppräknats med hänsyn tillinflationen, av detta överföras till första, andra och Iredjefondstyrelserna med fördelning dem emellan i förhållande till deras tillskolltill fjärde fondstyrelsen. Samma avkastningskrav ställs pälöntagarfondstyrelserna. I deras fall skall den överförda avkastningen dockfördelas lika pä de tre fondstyrelserna. Fjärde fondstyrelsen får placera sina medel i aktier isvenska aktiebolag, med undantag av banker och försäkringsbolag, och dessutom ibolagens konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning.En ytterligare placeringsmöjlighet föreslås nu tillkomma, nämligen förvärv avutländska aktier, dock högst intill av de förvaltade medlens värde. Dennamöjlighet blir specifik för fjärde fondstyrelsen. Löntagarfondslyrelsernasplaceringar skall ske i aktier i svenska aktiebolag - utan undanlag av någonkategori - eller i konvertibla skuldebrev etc. utfärdade av sådana bolag.Dessutom skall för löntagarfondstyrelsema öppnas möjligheten att placera medelsom riskkapital i ekonomiska föreningar. I detta sammanhang kan noteras alt finansministern (s. 53)aviserar elt förslag till om en ordning varigenom en delav fondmedlen i särskild ordning skulle kanaliseras lill smäföreiagsseklorn.Avsikten är att elt belopp i storleksordningen 100 milj. kr. skulle avsättaslill en särskild fond, knuten till . Pä olika sätt -t. ex. via investmentbolag eller i form av villkorslän och royaltylän -skulledessa medel därefter komma småföretag till godo. Medelsramen skulle senarekunna vidgas. Av aktierna i ett börsbolag får Qärde fondstyrelsenförvärva högst så många atl den uppnår av röstetalet för bolagets aktier.En liknande begränsningsregel föreslås för löntagarfondstyrelserna. Andelen avröstetalet i elt bolag får för en sådan styrelse inle uppgå lill 8 %.Motiveringen är att allmänna pensionsfondens samlade andel av röstetalet i etlbolag skall undersliga , eftersom fondstyrelserna i annal fall skulle få"ett aktieinnehav som är så stort att de kan tvingas ta på sig eltföretagaran-svar". För att kunna hålla en tillfredssiällandebetalningsberedskap och för atl kunna förvalla fondmedlen ändamålsenligt fårfjärde fondstyrelsen göra placeringar - i princip av kortfristig natur - hosriksbanken, annan bank eller postgirot. Denna regel föreslås nu bli ändrad såatt fondstyrelsen får sälla in pengar även hos sparbanker och föreningsbanker.Dessulom skall vissa slags kortfristiga papper - slatsskuldväxlar,skaltkammarväxlar, bankccrtillkat och förslagscerlifikat - kunna utnyttjas somplacerings-objekt. Samma regler föreslås gälla för löntagarfondstyrelserna. Vad som ger underlag för benämningen lönlagartbndslyrelseär i första hand styrelsens sammansättning. Styrelsen bör, sägs det ipropositionen, ses som etl t)rgan för all bevaka löntagarnas intressen av ensund ekono- NU1983/84:5 y 5 misk utveckling, full sysselsättning och elt ökatinflytande genom med-ägande i företagen. En majoritet av ledamöterna skalldärför ha förankring på löntagarsidan. I lagförslaget har denna princip omsattsi bestämmelsen alt av nio styrelseledamöter minst fem och av fyra suppleanterminst två skall "företräda löntagariniressen". Styrelseledamöternautses av regeringen. Något förfatlningsregleral förslagsförfarande, såsom förde övriga fondstyrelsernas del, har inte ansetts erforderligt. Del uttalas ipropositionen atl del är värdefullt om det i styrelserna också ingår personermed erfarenhet från näringsliv och kapitalmarknad men all någon regel härominle bör uppställas. Krav på svenskt medborgarskap skall inte gälla förlöntagarfondslyrelsernas ledamöter. En annan regel säger att vid utseendet av ledamöter ochsuppleanter skall tillses att löntagarfondstyrelsema får en regionalanknytning. Denna skall komma till uttryck i rekryteringen. Däremot innebär deninte, framhålls det, att styrelsens placeringar skall vara begränsade tilleller särskilt inriktade på aktier i förelag inom en viss region. En indelningmed en region i norra , ivå i saml en i västra och en isödra skisseras. Någon formell eller strikt geografisk avgränsning avde fem regionerna är inte nödvändig, anser regeringen. En ytterligare omständighet som ger underlag förbeteckningen löntagarfondstyrelse är att det införs regler enligt vilka löntagarfondstyrelsernablir skyldiga atl på begäran av lokala fackliga organisationer i vissutsträckning överlåta åt dem atl utöva rösträtt för aktier som fondstyrelseninnehar. Del gäller då organisation eller organisafioner vid ifrågavarandebolag eller dotterbolag lill detta. Rösträllsöveriåtelsen skall omfatta hälftenav innehavda aktiers röstetal. Särskilda regler finns för det fallet att merän en organisation gör anspråk på alt få överta rösträtt för vissa aktier.Överlåtelsen görs i sänder. Det nu angivna systemet är envidareutveckling av del som gäller för Qärde fondstyrelsens del. Enligt enspecialbestämmelse - 9 kap. 2 § - i aktiebolagslagen (1975: 1385) får fjärdefondstyrelsen, när den innehar aktier i visst aktiebolag, besluta ombemyndigande för etl eller flera ombud, som föreslagits av facklig organisationmed medlemmar anställda hos bolaget, alt utöva rösträtt för aktierna vid bolagsstämma.Denna bestämmelse i aktiebolagslagen föreslås f. ö. nu bli anpassad tillsituationen med flera aklieförvaltande styrelser i allmänna pensionsfonden. Innan näringsutskottet i detföljande redovisar sitt ställningstagande i ärendet lämnar utskottet här enkortfattad redogörelse för argumentationen i de motioner som behandlas. Parfimolionerna 1983/84:204 (m), 1983/84:213 (c) och1983/84:224 (fp) upptas till sina huvuddelar av en kritisk genomgång avregeringens - i det NU1983/84:5 y 6 föregående refererade - motiv för det förslag som har lagtsfram. (1) Uppfattningen alt förslagels genomförande skulle bidra till atl dämpalöneutvecklingen och bli lill stöd för en solidarisk lönepolitik betecknas somorealistisk. Det finns, betonas del, inga vetenskapliga belägg för att extravinstskalter skulle hålla tillbaka vare sig löneglidning - snarare skullemotsatsen bli fallet - eller centrala lönekrav. (2) Motionärerna frånkännervidare lönlagarfondssyslemel dess uppgivna fördelningspoliliska effekt. Andelenaktier i hushållens samlade förmögenhet är ringa, framhåller de. Omlönlagarfondstyrelser börjar köpa aktier av enskilda aktieägare leder dettalill en ökad koncentration av aktieägandet i stället för den spridning som voreönskvärd. (3) När det gäller löntagarinflytandet hävdas att de fackliga organisationernafår en dubbelroll i sin bevakning av å ena sidan lokala önskemål omsysselsättning och anställningstrygghet, ä andra sidan det avkastningskrav sommåste styra löntagarfondstyrelsernas placeringar. Motionärerna ser också enfara i att en avsevärd makt kommer all koncentreras hos fackliga och politiskaledare utan erforderiig förankring i breda medlemsgrupper. hävdar de vidare, en rad stora företag på kort tidkomma under facklig dominans; särskilt gäller detta om styrelserna agerargemensami. (4) Någon brist på riskkapital som behöver täckas existerar inte,menar motionärerna. De tillbakavisar påståendet att del skulle finnas lönsammainduslriprojekt som omöjliggörs av att investeringsmedel saknas. Införandet aven vinstdelningsskatl skulle emellertid medföra alt ekonomiska resurser drasborl från de lönsamma företagen och skulle därigenom få en negaliv effekl påinvesleringsbenägenhelen. (5) Löntagarfondslyrelsernas tillskott tillpen-sionsulbelalningarna skulle bli ringa - av de totala utbetalningarnaper år. Därtill kommer, framhålls det, att pensionernas storiek inte ärberoende av avkastningen från allmänna pensionsfonden. Genom en negativ verkanpå det svenska näringslivet i stort kan lönlagarfondssyslemel emellertid pålängre sikt undergräva pensionsbetalningsförmägan, anför motionärerna. I en av partimotionerna, 1983/84:204 (m), ägnas ocksäuppmärksamhet åt etl av dess upphovsmän noterat sjätte motiv förlöntagarfonder, nämligen alt fondernas existens skulle motverka spekulation.Härvid avvisas tanken att löntagarfonderna skulle påverka den s. k.transaktionsekonomin. Även de måsle. säger motionärerna, köpa och sälja aktiermed slörsla möjliga vinst för atl kunna uppnå den realavkastning som krävs. Förslaget om kolleklivalöntagarfonder slår inte i överensstämmelse, med de grundläggandeförutsättningarna för en effektiv marknadsekonomi, uttalas detsammanfattningsvis i denna motion. Tvärtom skulle del resultera i enulveckling som leder bort från marknadsekonomin. Ägandet ochkapitalförvaltningen i svenskt näringsliv skulle radikalt kollektiviseras ochomstruktureras. Viljan och förmågan lill invesleringar, risktagande ochnyetableringar skulle minska hos både små och slora förelag. NU1983/84:5 y 7 sus lorde åsyftas när motionärerna yrkar att somsin mening skall ge regeringen till känna vad de har anfört omlöntagarfondernas effekter på näringslivets utveckling. I övrigt pläderas i samma motion för olika åtgärder somkan främja ett spritt, personligt, frivilligt ägande av bl. a. aktier. Fleramotionsyrkanden som närmast rör beskattningen anknyter till detta resonemang. Även i partimotion 1983/84: 213 kompletteraskritiken mol löntagarfondsförslagel - dock utan något särskilt yrkande - medförslag om andra åtgärder. a. nämns förbättrade förutsättningar för kooperativtägande, införande av företagsanknuten individuell vinstdelning och inrättandeav privata investeringskontor. avslutar sin partimotion 1983/84:224 med etlförslag till maklspridning. Åtgärder för att främja ett spritt aktieägande,uppmuntran av vinslandelssystem, skydd för småspararna på börsen, stimulans försparandet och slopande av den graderade rösträtten när del gäller nya aktierhör lill komponenterna i del program som läggs fram i motionen. Förulom densista punkten gäller de yrkanden som framställs olika ändringar iskattelagstiftningen. I motion 1983/84:218 av m. fl. (m, c, fp)avstyrks regeringens förslag på grundval av ett resonemang om väntade negativaverkningar på småföretagen om löntagarfondsförslaget genomförs. Genomlöntagarfondstyrelserna kommer, säger motionärerna, delar av makten i de störreföretagen att koncentreras till företrädare för de fackliga organisationerna.Detta hotar att allvarligt rubba de mindre företagens möjligheter attkonkurrera, anförs det, och hotar att avsevärt försvåra nyetableringen avsmåföretag. Dessa farhågor är grundade på motionäremas uppfattning att man inomslora delar av den fackliga rörelsen hyser en negaliv inställning lill friföretagsamhet. Krav pä etableringskontroll och blockad mol enmansföretag somvägrar atl teckna kollektivavtal nämns som belägg för detla. De inledningsvis nämnda regionallinriktade motionerna från centerpar-tihåU - 1983/84: 189, 191, 205-212, 215-217och 220-222 - utmynnar alla i yrkande om avslag på propositionen. Motiveringenär av växlande omfattning. I många fall redovisas etl särskilt för ändamåletframtaget siffermaterial. Argumentationen är samstämmig. Genomvinstandelsskal-len och höjningen av tilläggspensionsavgiften fråntas deberörda regionerna medel som skulle kunna användas för produktivainvesteringar. Näringslivets struktur i dessa län gör det osannolikt attmotsvarande medel skulle komma tillbaka gennom satsningar fråniönlagarfondstyrelsernas sida. Kommunernas skatteunderlag minskar också.Resultatet blir en ökad centralisering av företag och resurser till nackdel förde regioner som motionärerna representerar. NU1983/84: 5 y 8 I kommunisternaspartimotion 1983/84:223 sägs inledningsvis alt arbetarrörelsen borde verka förett fondsystem som kan vara etl redskap för en samhällelig förändring, vägleddav jämlikhetens och demokratins idéer. Den hittillsvarande diskussionen omlöntagarfonder har. konstateras det, lett lill en viss idéförskjutning inomsocialdemokratin. Den kapitalistiska maktkoncentrationen ifrågasätts nu på etlannat säll . Samfidigt finner motionärerna emellertid attsocialdemokraterna har ändrat silt ursprungliga fondförslag på sådant sätt atldet inle längre skall framstå som lika utmanande för borgerligheten. Tanken alllönlagar-fonder skall Ijäna lill att hålla tillbaka löneutvecklingen och därmedmotverka inflationen avvisas bestämt av motionärerna, som menar all regeringenger uttryck för en felaktig och borgeriig syn på inflationen. Regeringenkritiseras ocksä för att ha övergivit uppfattningen att fondernas roll skallvara all bryta den kapitalistiska maktkoncentrationen. Fonder som väsentligenblir delägare med minoritetsposter och som bedriver en plane-ringspolilik heltpå den kapitalistiska aktiemarknadens villkor kan inte förändra utvecklingen ide arbelandes inlresse. Fonderna borde i stället sättasin i en strategi som syftar till en socialistisk samhällsomvandling. I motionenkrävs att fondmedlen skall satsas utifrån samhällsekonomiska kalkyler och överväganden.Fonderna bör ha ett uttryckligt uppdrag atl var och en i sin region främjaregionens näringsliv. Deras medel måste kunna användas för alt stödjalöntagarkollektiva förelag och nya samhälleliga industrier. Deras inflytandemåste utnyttjas för alt motverka transnalionalisering och industriutflyltning.Löntagarfond-styrelserna bör, menar motionärerna, t v. väljas av ;såsom enligt regeringens förslag skall emellertid majoriteten ha förankring hoslöntagarna. Företagens bidrag till fonderna skall inte avräknas i avtalsrörelserna. Avslutningsvis skisseras i motionen ett annorlundautformat fondsystem med udden riktad mol storfinansens makt. Del förutsätter envittgående nationalisering och en ändrad skalle- och fördelningspolitik.Systemet skall beslå av samhällsfonder - en central fond och 24 länsfonder kombinerade med lokala fackliga investeringsfonder. Samhällsfonderna skallinriktas pä genomförande av etl långsiktigt program för nyinduslrali-sering inationell skala. De skall sättas in främst pä alt utveckla den offentligägdaoch kooperativa industrin. Fonderna skall främja en i olika angivna avseendenpositiv teknik. De skall medverka till upphävande av skillnader mellan olikaregioner och till rehabilitering av krisdrabbade industrier. Medel ursamhällsfonderna skall kunna användas för uppbyggande av lokalainvesteringsfonder som kan möjliggöra viktiga insatser på de lokalaarbetsplatserna. NU1983/84:5 y 9 Regeringens förslag i propositionenom löntagarfonder måste, såsom har anlylls inledningsvis i delta yttrande,försläs och bedömas som en helhel. uppgift i sammanhanget äri första hand att granska den föreslagna organisationen, inkl. reglerna förplacering av fondmedel. Därvid aktualiseras väsentliga näringspolitiska frågorrörande dels förelagens försörjning med riskkapital, dels maktförhållanden inomnäringslivet. Vid sin behandling av ärendet kan näringsutskottet emellertidinte underlåta att också beakta frän vilka källor och i vilken ordning medelskall tillföras fondsystemet och vilka ekonomiska och sociala verkningaruttaget av dessa medel kan få. I den föregående redogörelsen har lämnats en summariskframställning av de fem motiv för förslagel om lönlagarfonder som framförs ipropositionen. Dessa moliv har, såsom också framgår av referatet, på etteffektivt sätt vederiagts i partimotionerna 1983/84:204 (m), 1983/84:213 (c)och 1983/84:224 (fp). Det är tvä element i regeringens förslag som kritiken medrätta särskilt har riktal in sig på. Del ena är den vinstdelningsskall somskall tillhandahålla en stor del av underlaget för Iönlagarfondstyrelsernasplaceringar, och det andra är den fackliga dominans i näringslivet som blir ettresultat av alt dessa styrelser införs. Del grundläggande argumentet mol vinstdelningsskalten äratl den frän de vinstgivande företagen drar undan medel som borde få användasoch normalt skulle fä användas för invesleringar i dessa förelag.