yttr · G705JoU6 · 1983-12-31 00:00:00 — omavgifter på gödsel- och bekämpningsmedel har den 3 april1984 beslutat bereda jordbruksutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1983/84:176 om avgifter på gödsel-och bekämpningsmedel. Medanledning av propositionen har väckts följande motioner, nämligen 1983/84:2893 avStig Josefson m. fl. (c), 1983/84:2894 av m.fl. (m),1983/84:2895 av m.fl. (vpk), 1983/84:2896 av m.fl.(m) och 1983/84:2897 av och (båda fp). yttrande avser förutom nyssnämndaproposition och motioner dessutom den fristående motionen 1983/84:2342 av EinarLarsson m. fl. (c), vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 5) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående avgiftpå handelsgödsel. Motionen har i denna del överlämnats till skatteutskottet förberedning genom beslut av jordbruksutskottet . I samband med beredningen av detta ärende har utskottetuppvaktats av representanter för skogsindustriernas samarbetsutskott () . En skrivelse med synpunkter på såväl dentidigare beslutade handelsgödselavgiftén om som de nu föreslagnaavgifterna har överiämnats till utskottet. En skrivelse har vidare inkommit från Föreningen () med hemställan att bekämpningsmedelsavgiftendast måtte utgå för bekämpningsmedel i faroklass 1, medan faroklasserna 2 och3 helt undantas. I proposition 1983/84:40 bilaga 7redovisade jordbruksministern sin avsikt att senare föreslå regeringen attförelägga förslag om lagbestämmelser om en särskild miljöavgift påbekämpningsmedel och handelsgödsel fr. o. m. den 1 juli 1984.Jordbruksutskottet har vid behandlingen av propositionen och de på grund avdenna väckta motionerna 1983/84:93, 100 och 103 anslutit sig till tanken på ensådan lagstiftning (JoU 1983/84:15, rskr 93). 1 den nu aktuella propositionen 1983/84:176 läggs framförslag om lagstiftning rörande särskilda avgifter på handelsgödsel resp.bekämpningsmedel. Syftet med förslaget är att uppnå en från hälso- ochmiljösynpunkt nödvändig minskad användning av sådana medel. 1 1983/84. JoU1983/84:6 y JoU1983/84:6 y 2 Med hänsyn till att avgifternassyfte är att av hälso- och miljöskäl minska användningen av medlen i fråga, börenligt propositionen den kostnad som avgifterna medför för förbrukarna inte fåutgöra skäl för någon kompensation genom höjda konsumentpriser på livsmedel.Någon återföring till jordbruksprisregleringen eller återbetalning avavgiftsintäkterna bör inte heller ske. Avgifternaavses tas ut fr. o. m. . Avgiften för gödselmedel föreslås beräknad på grundval avgödselmedlets innehåU av kväve och fosfor och fördelas i proportion tillpriserna på de enkla gödselmedlen. Avgiften bör utgå med per kg kväveoch per kg fosfor i gödselmedlet. Undantag görs bl. a. för förpackningarmed en bruttovikt som ej överstiger . Avgiften på bekämpningsmedel skallenligt förslaget uppgå till . per kg verksam beståndsdel. Avgiftsskyldiga blir i princip de som yrkesmässigttillverkar resp. importerar gödsel- och bekämpningsmedel. föreslås bli uppbördsmyndighet förhandelsgödselavgiften. Beträffande bekämpningsmedel bör riksskatteverketenligt propositionen bli uppbördsmyndighet. Lagförslagen har utformats efter det mönster som gäller påpunktskatte-och prisregleringsområdet. I två motioner, 2894 av KnutWachtmeister m. fl. (m) och 2896 av m.fl. (m) yrkas avslag påpropositionen i dess helhet. Som motivering anförs i båda motionerna att detföreslagna avgiftsuttaget har karaktären av en ny skatt på jordbruket.Lönsamheten i jordbruket är inte sådan att ytteriigare skattebördor kan bärasutan negativa konsekvenser. I motion 2896 påpekas dessutom att dejordbruksföretag ej har egen stallgödsel eller otillräcklig sådan är meraberoende av haiidelsgödsel och härmed belastas hårdare genom den föreslagnaavgiften. Detta är enligt motionärerna från rättvisesynpunkt ej acceptabelt.Beträffande avgiften på bekämpningsmedel anförs bl. a. att denna kan leda tillatt mindre farliga preparat slås ut och att användarna går över till farligare,dvs. mera koncentrerade preparat. Enligt motion 2893 av m. fl. (c) börförslaget om en avgift på handelsgödsel avvisas. I stället bör man bl. a.koncentrera resurserna till att kartlägga konsekvenser och effekter av t. ex.en minskad användning av kemiska medel i jordbruket. Motionärerna säger sigdäremot kunna acceptera den föreslagna bekämpningsmedelsavgiften, underförutsättning att avgiftsmedlen används för att finansiera forskning omalternativa brukningsmetoder. Jordbruket måste vidare ges kompensation föravgiften. Även i motion 2895 av m. fl. (vpk) framförsönskemål om att avgiftsmedlen används för åtgärder som främjar en minskadanvändning av kemiska medel i jordbruket. En del av dessa pengar skulleexempelvis kunna gå till en garantifond för jordbrukare som önskar övergå tillalternativa JoU1983/84:6 y 3 odlingsformer men som tvekar om det ekonomiskarisktagandet. I fråga om bekämpningsmedelsavgiften anför motionärerna att dennakan komma att styra förbrukningen mot preparat med hög effektivitet ochgiftverkan, eftersom avgiften är relaterad till vikten av verksam beståndsdel.Med hänvisning bl. a. till de överväganden som gjorts av utredningen omanvändning av kemiska medel i jord- och skogsbruket föreslår motionärerna attregeringen undersöker möjligheterna till en avgiftssättning i relation tillmedlets faroklass. Den fortsatta utvecklingen på området bör av regeringenföljas med uppmärksamhet, och erforderliga åtgärder bör vidtas. I motion 2897 av och (bådafp) framhålls att de föreslagna avgifterna framstår mindre som ettmiljöpolitiskt styrmedel än som ett sätt att förstärka statskassan. Ett sådantsynsätt anser sig motionärerna inte kunna biträda. Man påpekar vidare attundantaget från avgiftsskyldigheten för mindre förpackningar innebär attflertalet hobbyträdgårdsodlare inte skulle beröras. Detta är inte förenligtmed det uppgivna syftet att begränsa användningen av miljöpåverkande medel.Enligt motionen bör vidare inkomsterna från de föreslagna avgifterna användasför miljöförbättrande åtgärder. Förutom att minska miljöskadorna bör avsiktenvara att förbättra rådgivnings- och tillsynsinsatserna om medlensskadeverkningar samt förstärka forskningen i dessa frågor. I den fristående motionen 2342 av m.fl. (c)har föreslagits ett riksdagsuttalande av innebörd att regeringen borde avståfrån planerna på att införa en avgift på handelsgödsel. Från skogsindustrins () sida har anförts bl. a. attkostnaderna för skogsgödsling med nuvarande och tillkommande avgifter blir såhöga att skogsbruket måste ompröva sin gödslingspolitik. Detta kommer att fånegativa konsekvenser för produktion och sysselsättning, särskilt i norraSverige, där lönsamheten är svag. De ökande luftföroreningarna och försurningenkan komma att nödvändiggöra s. k. vitalitetsgödsling, som kompenserar förlusteroch obalanser förorsakade av nämnda miljöproblem. Åtgärder för att motverkanegativa miljöeffekter skulle därmed drabbas bl, a. av en miljöavgift. Denföreslagna avgiften kommer vidare att försvåra övergången till alternativa ickeförsurande gödselmedel såsom urea och kalkammonsalpeter. Med hänvisning härtillhar anhållit att utskottet dels omprövar tidigare utlåtande omhandelsgödselavgiften så att förbrukarna inom skogsbruket befrias från dennaavgift eller erhåller restitution, dels uttalar att den nu föreslagna avgiftenej skall utgå på icke försurande gödselmedel. Utskottet får för sin del anföraföljande. Enligt uppgifter från statens jordbruksnämnd förbrukades /83 1 542 milj. kg handelsgödsel. Detta innebär en ökning jämfört med föregående gödslingssäsong och med jämfört med säsongen1980/81. Om jämförelsen utsträcks till att gälla en något längre tidsperiod kandock JoU 1983/84:6 y 4 noterasatt förbrukningen under gödslingssäsongen 1976/77 var högre än under budgetåret1982/83. Sammanfattningsvis kan det konstateras att förbrukningen stadigt sjönkunder slutet av men att den fr. o. m. säsongen 1981/82 åter börjatöka. Vadbeträffar förbrukningen av gödselmedel i näringar utanför jord- och skogsbrukethar för /83 beräknats att den yrkesmässiga trädgårdsodlingensvarar för 25 000-30 000 ton, hemträdgårdar (privata hushåll) för ca 14 000 tonoch offentliga grönområden för ca . Av försäljningen tillhemträdgårdar har uppskattats att ca försålts i förpackningar under10 kg. Uttryckti rena växtnäringsämnen förbrukades /83 249,3 milj. kg kväve,50,1 milj. kg fosfor och 95,6 milj. kg kalium. Jordbrukets kostnader förhandelsgödsel har beräknats till 1 880 milj. kr., varav ca 110 milj. kr. utgörsav den handelsgödselavgift som utgår fr. o. m. . Nyssnämndaavgift uttas enligt 7 § 1) lagen (1967:340) om prisreglering på jordbruketsområde i dess lydelse fr.o.m. den 1 juU 1982 (SFS 1982:557). Avgiften, sombestäms av statens jordbruksnämnd, motsvarar f. n. avförsäljningsvärdet. Intäkterna för den förbrukning som sker i jordbruketanvänds inom jordbruksprisregleringen och kommer därmed jordbruket somkollektiv till godo. Återbäring av avgiftsmedel i övrigt sker till näringar somligger utanför jordbruksprisregleringen (se JoU 1981/82:42). I fråga omskogsbrukets gödselmedelsavgifter gäller f. n. att dessa återförs tillStiftelsen för forskning och utveckling på detskogliga området. Enligtvad utskottet erfarit har domänverket i en framställning till regeringen yrkatatt reglerna om återbäring av nuvarande handelsgödselavgift ändras så attrestitution ges till storförbrukarna i skogsbruket. statistik framgår vidare att försäljningen avbekämpningsmedel till jordbmket omfattade , uttryckt iverksam substans. Jordbrukets användning har, enligt samma källa, under senareår ökat. Att ange denna ökning i siffror är dock förenat med vissa svårigheter,beroende bl. a. på att de olika preparaten som används innehåller väsentligtolika koncentration av verksamma substanser. Ibetänkandet SOU 1983:11 av utredningen om användning av kemiska medel i jord-och skogsbruket har lämnats vissa uppgifter om användningen inom oUka områdenav ogräsbekämpningsmedel (s. 81f.). Siffrorna bygger påförsäljningsstatistik och inrymmer vissa osäkerhetsmoment. Av den totalaförbrukningen om verksam substans beräknas jordbmket svara för ,skogsbruket för , fmkt- och trädgårdsodling (i första hand kommersieU) för1,, industrin för 1,och hushåUen (hemträdgårdar) för 4,. Avdet anförda framgår att användningen av såväl gödselmedel som bekämpningsmedelökat . Som i propositionen anförts har man kunnat konstateranegativa miljöeffekter av kemikalieanvändningen på JoU1983/84:6 y 5 Användningen av handelsgödsel har bidragittill övergödning av vattenområden och även till försurningen av mark ochvatten. Den omfattande användningen av bekämpningsmedel innebär risker frånhälso-och miljösynpunkt. Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning attdet från hälso- och miljösynpunkt är angeläget att användningen av såvälbekämpningsmedel som handelsgödsel minskas. För att uppnå detta syfte börsärskilda miljöavgifter tas ut på dessa produkter. Från de synpunkter utskottethar att företräda tillstyrker utskottet således de framlagda lagförslagen ochansluter sig även till propositionens uttalanden i fråga om kompensation resp.återbäring till berörda näringar. Utskottet finner ej anledning att föreslånågot uttalande om avgiftsmedlens användning med den innebörd som anges i någraav följdmotionerna. Samtliga motioner föreslås således avstyrkta. Ej heller föranleder synpunkterna från skogsindustrinssamarbetsutskott m. fl. något annat ställningstagande från utskottets sida. Ifråga om restitution av nu gällande handelsgödselavgift prövas f. n., somutskottet ovan redovisat, en framställning från domänverket iregeringskansliet. Närvarande: (), (), GunnarOlsson (s), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), (), LennartBrunander (c) och (). , , ochBo Arvidson (alla m) anför: Vi anser i första hand attutskottet, på bl. a. de skäl som anförts i motionerna 2894 och 2896, hade bortavstyrka föreliggande lagförslag. Det huvudsakliga argumentet för ettavstyrkande är att de föreslagna avgifterna har karaktären av en ny skatt påjordbmket, vars lönsamhet ej är sådan att det kan påläggas ytterligareskattebördor. De invändningar som framförts frän skogsindustrins sida understrykerytterligare vår ståndpunkt. Om motionernas avslagsyrkande ej vinner majoritetvill vi i andra hand ansluta oss till förslaget att gör ett uttalandeom användningen av influtna avgiftsmedel i huvudsaklig överensstämmelse med deavvikande meningarna nr2 och 3 nedan. JoU1983/84:6 y 6 och (båda c) anför: Vi anser att utskottet hade borttillstyrka förslaget i motion 2893 om avslag på propositionen, såvitt avser handelsgödselavgiften.Som motionärerna anfört är det ej försvarligt att nu öka kostnaderna förjordbruket, särskilt som priserna på handelsgödsel ökat kraftigt under senareår. Den föreslagna avgiften kan inte, på sätt som gjorts i propositionen,motiveras av miljöskäl utan är att betrakta som en ytterligare beskattning avjordbruket. Det är mot den bakgrunden orimligt att näringen ej skulle fåkompensation för de ökade kostnaderna, om förslaget bifalles. Skulle trots allt besluta om införande avhandelsgödselavgifter borde de influtna medlen användas till forskning ochförbättring av miljön. Och bör speciellt beaktas arbetsmiljön för dem somhanterar preparaten. Att avgift inte skall tas ut på förpackningar mindre än förefaller ologiskt om syftet är att av hälso- och miljöskäl minskaanvändningen av ifrågavarande medel. I fråga om avgiften på bekämpningsmedelanser vi att utskottet, med tiUstyrkande av motionen även i denna del, hadebort förorda ett riksdagsuttalande av innebörd att dessa avgiftsmedel böranvändas för att finansiera forskning om alternativa brukningsmetoder och attjordbruket måste ges kompensation för avgiftshöjningen. () anför: Enligt min mening hade utskottetbort ansluta sig till synpunkterna i motion 2897. Inkomsterna från deföreslagna avgifterna bör således användas för miljöförbättrande åtgärder.Avsikten bör vara att åstadkomma en minskning av miljöskadorna, en förbättringav rådgivnings- och tillsynsinsatserna angående medlens användning samt enförstärkning av forskningen rörande åtgärder för minskad kemikalieanvändning.Ett riksdagsuttalande med denna innebörd borde ha förordats iutskottsyttrandet. (vpk) anför: Enligt min mening borde utskottet,med tillstyrkande av motion 2895, ha förordat att avgiftsmedlen i storutsträckning måste användas för åtgärder -bl. a. forskning och rådgivning - somfrämjar en minskning av användandet av handelsgödsel och andra kemiska medel ijordbruket. Som i motionen anförts kan vidare en del av dessa medel t. ex.användas i en garantifond för jordbrukare som önskar övergå till alternativodling men tvekar inför det ekonomiska risktagandet. Den föreslagna bekämpningsmedelsavgiften kan, sommofionärerna anfört, styra förbmkningen mot allt giftigare och merakoncentrerade preparat. Jag anser därför att utskottet bort föreslå attriksdagen uppdrar åt regeringen att undersöka möjligheterna till en ändring iavgiftssystemet sä att avgiften i stället relateras till resp. medelsfaroklass.