yttr · G705FiU2 · 1983-12-31 00:00:00 — ,1983/84:2 y ',.■'.,, över proposition 1983/84:90 oni ändrade former förfinansiering av bostadslån m. m. har den 8 februari1984 beslutat bereda finansutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1983/84:90 öm ändrade forhier för finansiering av bostadslån m. rh.jäifite rnotiöherna 1983/84:513,1063,1972, 2008och2407. .r ■■; . ; ,-' - i ;■■ :-M:.- ..■;.::,'...,;.' :. . ,. I propositionen föreslås att,demedel som krävs för den statliga bostadslångivningen skall lånas upp direktför detta ändamål på den prioriterade kreditmarknaden. Härigenom avlastasstatsbudgeten utgifterna. för den nuvarande bostadslångivningen. I valet mellan att överföra den statligabostadslängivningen till de bottenlåneinstitut som finns på marknaden, dvs.stadshypoteksinstitutionen, och , och behålla nuvarande system menlägga upplåningen av de medel som behövs för utlåningen utanför statsbudgetenpå ett statsägt kreditakfiebolag förordar föredraganden - statsrådet - den senare formen. Skälet härför är att när det gällerfinansieringen av nybyggnad och ombyggnad av bostäder är åtgärdernas omfattningi väsentliga delar en följd av samhällets standardkrav. Regler för bostadslånoch räntebidrag är av avgörande betydelse både för byggande och boende. Det ärdärför enligt föredragandens mening viktigt att staten får möjligheter attdirekt styra utlåningen. En indirekt styrning, t. ex. genom villkor förkreditgarantier ställda till bottenlåneinstituten, kan enligt föredragandensmening ha brister i fråga om effektivitet och även orsaka adminisirafivaproblem i samband ined kontroller» av uppställda villkor. Det finns därför inteskäl att ändra nuvarande ansvarsfördelning mellan staten och de trebottenlåneinstituten. Föredraganden ser inte heller skäl att genomföra en s. k.fullständig finansiering. De marginella adminisirafiva fördelar som eventuelltskulle uppkomma i ett sådant system saknar betydelse i förhållande fill dekreditpolitiska svårigheterna och till de betydande störningar som skulle bliföljden av ändrade insfitutionella förhållanden, anför föredraganden. Efter samråd med chefen för finansdepartemenlet föreslärföredraganden att ett särskilt statsägt kreditinstitut skapas för att låna uppde medel som behövs för utlåning genom bostadsverket. Avsikten är attbostadsverkets organ skall sköta låneprövningen och förvaltningen av lån förkreditinstitutets räkning. Någon särskild subventionering skall inte ske genominstitutets försorg. I en särskild bilaga till propositionen tar statsrådetKjell-Olof upp 1 1983/84.5 samt. FiU1983/84:2 y FiU1983/84:2y 2 vissa frågor om bildandet av det särskildakreditinstitutet som avses ha hand om upplåningen. Det gäller bl. a. frågor omupplåningsrätt, eget kapital, garanfifond, organisation och genomförande.Bolaget bör enligt föredraganden inrättas . Bolaget skall svaraför den kapitalanskaffning som behövs för utbetalning av bostadslån fr. o. m.den 1 juli 1985. Utskottet vill för sin del framhållaatt statens roll på kapitalmarknaden är en annan än den som gäller för övrigaparter. som staten agerar som låntagare har staten också detövergripande ansvaret för att kreditpolitiken samordnas med den ekonomiskapolitiken i övrigt. För staten gäller det således att finansiera sitt egetutgiftsöverskott på marknaden utan att det leder fill allvarUgt men för övrigalåntagares möjligheter att finansiera rimliga reala resursanspråk, Statens rollär också unik därigenom att den kan fastställa sina egna villkor förupplåningen med de begränsningar som övergripande samhällsekonomiska hänsyninnebär. Statens egen upplåning och bostadsbyggandets kapitalbehov har givitsen prioriterad ställning,på kreditmarknaden. Förslaget i propositionen innebär att bostadslångivningen,som skett över statsbudgeten, ersätts med en upplåning direkt fördetta ändamål på den prioriterade kreditmarknaden. Det innebär i sig inte attutrymmet pä kreditmarknaden för vare sig den statliga upplåningen ellerbostadsfinansieringen förändras. Det medför som utskottet ser det likväl enrenodling av finansieringsbilden genom att respektive sektor kommer att svaraför sin egen upplåning, vilket ger en riktigare bild avkapitalmarknadsanspråken. Bostadssektorns kapitalmarknadsbehov kommer inte isamma utsträckning som att tillgodoses genom statsupplåning. Detta börenligt utskottet leda fill att kapitalmarknadens funktionssätt förbättras. Detbör bli lättare att mobilisera långfristigt kapital. Återflödet av krediter kommeri den takt amorteringsvillkoren medger att kunna användas till ny utlåning. Utskottet vill ocksä framhålla vad riksgäldsfullmäktigevid flera tillfällen har anfört. Genom att bryta ut bostadslångivningen urstatsbudgeten blir budgetunderskottet mer rättvisande vid internationellajämförelser. I andra länder bmkar långivning inte redovisas över statsbudgeten.Fullmäktige anser att det är en fördel vid presentationen av somlåntagare utomlands om budgetunderskottet redovisas mer i enlighet medinternationell praxis. Under en tämligen lång övergångsperiod kommer emellertidamorteringar och räntebetalningar av den utestående lånestocken att redovisassom inkomster på statsbudgeten. Därigenom blir den omedelbara effekten av en utlyftningav bostadslångivningen en direkt budgetmässig förbättring. Utskottet anser sammanfattningsvis att starka skäl talarför att utgifterna för bostadslångivningen lyfts ut från statsbudgeten ochtillstyrker från sina utgångspunkter förslaget i proposition 90 i denna del. FiU1983/84:2 y 3 I propositionen föreslås att dennafinansiering skall ombesörjas av ett av staten helägt finansieringsinstitut.Detta förslag avstyrks i motion 2407. I motionerna 513 och 1972 avstyrkspropositionen i sin helhet. Molionärerna begär att regeringen utarbetar ettförslag där hela bostadsfinansieringen läggs på botlenlåneinstituten. I motion1972 sägs att pä sikl bör även den generella subventioneringen av boendet överstatsbudgeten avskaffas. Motionärerna i de tre motionerna framhåller alt genomen enhetlig finansiering skulle en förenkling av långivningen ochrationalisering av bostadslåneadministrationen ske, som skulle vara positiv förlåntagarna. I motionerna 1063 (vpk) och 2008 anförs att starka skältalar för genomförande av en totalfinansiering av bostadsbyggandet genom ettstatligt kreditinstitut. Det får ankomma pä bostadsutskottet att närmare bedöma ombostadslängivningen bör administreras av ett eller flera bostadsfinansieringsinstitut. Närvarande: (), (), (), (), (), (c), TorstenKarlsson (s), (), (vpk), iEslöv (s), (), (), (), EllaJohnsson (c) och (). minab/gotab78193 1984