yttr · G705SoU4 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet delar motionärernas uppfattning omnödvändigheten av att prioritera preventivmedelsrådgivning och annatabortförebyggande arbete. Mot bakgrund av risken för att antalet aborter annarsskulle kunna komma atf öka ter sig defta som en ganska självklar prioritering.Utskottet vill starkt understryka atf det nya ersättningssystemet inte fårinnebära att en fortsatt utbyggnad förhindras. Skulle det visa sig att de nyareglerna får denna effekt måste övervägas att inför nästa förhandlingsomgångaktualisera frågan om en övergång till en särskild ersättning för dettaändamål. Det bör ankomma på regeringen att uppmärksamt följa denna fråga och tade initiativ som erfordras för att säkerställa en god tillgång och standard påpreventivmedels-och abortrådgivning. Utskottet vill avslutningsvisframhålla att ett schabloniserat ersättningssystem inte innebär att det ställsmindre krav än tidigare på sjukvårdshuvudmännen att fortsätta utbyggnaden avhälso- och sjukvården i enlighet med av statsmakterna angivna vårdpolitiskaprioriteringar. Det nya systemet ger sjukvårdshuvudmännen möjlighet attutnyttja sina resurser på ett mera effektivt sätt men lägger ett ökatansvar på dem för förverkligandet av målen för hälso- och sjukvården. Det ärdärför viktigt att den i SoU1983/84:4 y 10 propositionen förutskickade uppföljningen och analysen gererforderlig belysning åt det nya systemets effekter för utvecklingen inomhälso- och sjukvården. Utskottet förutsätter atf så kommer att ske (jfr prop.s. Utskottet tillstyrker således propositionen i härbehandlade delar. Utskottet tillstyrker även propositionens förslag om ändraderegler för bidragen till den psykiatriska vården. Vad som i övrigt anförs i propositionen och motionernaföranleder inget uttalande från socialutskottets sida. Närvarande: (), (), GöteJonsson (m), (), (), (), BlendaLittmarck (m). (), UUa Tilländer (c), (), AnitaPersson (s), (vpk), (), () och GullanLindblad (m). 1. beträffande övergång till ett nytt system för ekonombkaersättningar till sjukvårcbhuvudmännen och till nya regler för anslutning avprivata vårdgivare till sjukförsäkringens ersättningssystem, m. m. av GöteJonsson, , och (samtliga m) somanser att det avsnitt i utskottets yttrande som börjar på s. 6 med "Somanförs" och slutar på s. 10 med "socialutskottefs sida" bort haföljande lydelse: I överensstämmelse med vad somanförs i motion 1983/84:2908 (m) vill utskottet framhålla följande medanledning av propositionsförslagen om övergång till ett nytt system förekonomiska ersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen ochtill nya regler för anslutning av privata vårdgivare till sjukförsäkringensersättningssystem. Sjukförsäkringen finansieras till medarbetsgivaravgifter/egenavgif-ter. Återstoden finansieras med statligaskattemedel. Arbetsgivaravgifterna erläggs inom ramen för tillgängligtlöneutrymme. De försäkrade avstår således från en del av lönen tillsjukförsäkringen som försäkringspremier. Försäkringsersättningen är härmedknuten till de försäkrade och inte till sjukvårdshuvudmännen eller andravårdgivare. Förslagen i propositionen innebär emellertid att"försäkringspremierna" överförs till sjukvårdshuvudmännen och attdessa skall avgöra vilka valmöj- SoU 1983/84:4 y 11 ligheterde försäkrade skall ha när de önskar fa försäkringen i anspråk. Därmedavlägsnar man sig så långt från idén om en försäkring att avgifterna blir aftbetrakta som skatt, över vilken försäkringstagarna inte har något reelltinflytande. IHSL slås fast att sjukvårdshuvudmännens ansvar för hälso- och sjukvård inteutgör hinder för annan än sjukvårdshuvudman att bedriva hälso- och sjukvård. Iproposifionen om HSL (prop. 1981/82:97) framhölls att defta ansvar försjukvårdshuvudmännen inte heller skulle innebära någon bestämmanderätt försjukvårdshuvudmännen över andra vårdgivare inom sjukvårdsområdena.Socialutskottet (SoU 1981/82:51) konstaterade att sjukvårdshuvudmännensvårdansvar inte fick tas till intäkt för att begränsa möjligheterna för annanän sjukvårdshuvudman att bedriva hälso- och sjukvård. Avdet nu anförda framgår att det i proposifionen föreslagna nya systemet för ekonomiskaersättningar till sjukvårdshuvudmännen och de i propositionen föreslagna nyareglerna för anslutningen av privata vårdgivare till sjukförsäkringen stridermot grundläggande principer för eft försäkringssystem resp. mot vad som enligtHSL gäller för privata vårdgivares verksamhet. De försäkrades möjligheter atfkunna välja läkare eller sjukgymnast skjuts åt sidan till förmån för införandeav ett vårdmonopol för sjukvårdshuvudmännen. mening bör en större del av sjukvårdskostnaderna finansieras genomsjukförsäkringen som landstingsskaften resp. kommunalskatten imotsvarande mån minskas. Den utökade försäkringsfinansieringen bör gälla såvälöppen som sluten sjukvård. Försäkringsersättningen bör följa de vårdsökandeoavsett vårdform och oberoende av om vården bedrivs i enskild eller offentligregi. Istället för atf etableringen av privata vårdgivare motverkas bör den på allasätt underlättas. Det är välkänt att vårdsökande som har tillgång tillprivatpraktikervård i denna mestadels upplever en större kontinuitet och ettbättre personligt omhändertagande än i den offentliga vården. Med hänsyn tillbetydelsen av relationen mellan läkare och patient måste de vårdsökande gesbättre möjlighet än de har att välja läkare. Stryps möjUgheterna för attkostnader för vård och behandling hos privata vårdgivare ersätts genomsjukförsäkringen, blir det plånboken som på nytt bestämmer valet av vård. Ivårt land har vi internationellt sett en extremt liten andel privat lakar- ochsjukgymnastverksamhet. MöjUgheten att öka denna andel finns och bör stödjas.Allt fler läkare kommer att tillföras arbetsmarknaden under de kommande åren.Den brist på läkare som fortfarande kvarstår kommer snart att försvinna.Sjukvårdshuvudmännen kommer inte att ha resurser aft anstäUa alla nya läkare. Utbyggnadenav den öppna vården utanför sjukhusen bör fill övervägande del ske genomprivatpraktiker. Utspridda mindre läkarmottagningar i enskild regi innebär attnärhetskravet kan tillgodoses, kontinuitet i relafionen mellan läkare ochpatient upprätthållas och kostnaderna hållas nere. SoU1983/84:4 y 12 Nyetablering av privatpraktik börunderlättas genom högre taxeersättning och etablering i glesbygdsområden stödjaspå samma sätt. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottetpropositionsförslagen om ett nytt system för ersättningar från sjukförsäkringenoch nya regler för anslutning av privatpraktiserande vårdgivare fillersättningssystemet. Nya förhandlingar bör upptas med sjukvårdshuvudmännen omersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen för tiden efterutgången av . Därvid bör beaktas vad som anförs ovan och i mofion1983/84:2908 (m). bör som sin mening ge regeringen detta fill känna. Det nu anförda tillgodoser förslagen i mofion 1983/84:2904(fp) i här aktuella delar samt förslagen i motion 1983/84:2905 av AnitaBråkenhielm m.fl. (m) och motion 1983/84:2907 av ()angående ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m.m. Utskottet har med hänsyn till sitt ovan redovisadeställningstagande till här aktuella propositionsförslag inte funnit anledninggå in på övriga motionsförslag. 2. beträffande övergång till ett nytt system för ekonombkaersättningar till sjukvårdshuvudmännen och till nya regler för anslutning avprivata vårdgivare till sjukförsäkringens ersättningssystem, m. m. av IngemarEliasson (fp) som anser att det avsnitt i utskottefs yttrande som börjar på s.6 med "Som anförs" och slutar på s. 10 med "socialutskottefssida" bort ha följande lydelse: Avgörande för om man skall övergåfill eft nytt ersättningssystem och nya regler för anslutning avprivatprakfiserande vårdgivare fill sjukförsäkringen måste vara att devårdsökandes situation förbättras genom övergången. Enligt utskottets meningblir så infe fallet om förslagen i propositionen genomförs. Som framhålls imofion 1983/84:2904 (fp) kan bl. a. följande negativa konsekvenser av deföreslagna förändringarna befaras. Patienternasvalfrihet försämras radikalt. Möjligheten att gå till en annan läkare än denlandstingsanställde begränsas. Man fjärmar sigalltmer från synen på sjukförsäkringen som ett försäkringssystem.Socialförsäkringsavgifterna för sjukvården betraktas som en allmän skatt, somstaten och landstingen har att fördela efter eget gottfinnande. Landstingen fåri praktiken monopol på sjukvård och ges vetorätt mot etablering av privatakonkurrenter. Etableringsfriheten för privatpraktikerna försvinner. Landstingen fåreff ekonomiskt intresse av att hålla tillbaka den privata sjukvården, eftersomderas egna budgetmedel annars minskar. Utrymmet förförnyelse av svensk sjukvård minskar. De fördelar för patienterna som f.ex.City-Akuten eUer privatpraktikernas hembesök SoU1983/84:4 y 13 utgör skulle aldrig ha uppstått om det föreslagna systemetredan hade varit infört. Utrymmet för nytänkande beskärs således. Den regionalafördelningen av läkare blir infe bättre av att vissa läkare hindras från attetablera sig i t. ex. storstadsområdena. Effekten blir att sjukvården därminskar utan aft def med säkerhet blir någon ökning i glesbygden. kommertroligen antalet privatläkare att kraftigt sjunka. Fritids-praktik är för mångaen inkörsport fill senare heltidsprakfik, och den vägen stängs . För tillgångentill öppen psykiatri liksom till sjukgymnastik blir konsekvenserna förödande. Fortsattgenomförande av husläkarsystemet riskerar aft försvåras. Med hänsyn till att så omfattandenegativa konsekvenser för vårdsökande och allmänhet kan befaras ställer sigutskottet bakom yrkande 1 i mofion 1983/84:2904 (fp) och avstyrker såledesproposifionsförslagen om ett nytt ersättningssystem, om nya regler föranslutning av privatprakfiserande vårdgivare till sjukförsäkringen och omändrade regler för bidragen till den psykiatriska vården. Strävan bör vara att man inom gällande ordning, som istort sett visat sig kunna tillgodose de vårdsökandes behov av hälso- ochsjukvård, gör punktvisa förbättringar. I motion 1983/84:2904 (fp) pekar man påaft det allmänna bidraget till den psykiatriska vården bör fördelas efter meragenerella principer, att åtgärder bör vidtas för att öka antalet privatpraktiserandeläkare med hänsyn till den minskning av privatläkarkåren som skett och attsärskilda åtgärder bör vidtas för att stimulera ett ökat antal privatiäkare iläkarglesa regioner (yrkandena 2, 3 och 4 i motionen). Med hänsyn till det anförda bör nya förhandlingar upptasmed sjukvårdshuvudmännen om ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen för tiden efter utgången av . Därvid bör beaktasvad som anförs ovan och i motion 1983/84:2904 (fp) i här aktuella delar.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta till känna. Def nu anförda tillgodoser förslagen i motion 1983/84:2908(m) om avslag på propositionen i här aktuella delar och om förslag fillåtgärder som syftar till nyrekrytering av privatläkare samt förslagen i motion1983/84:2905 av m.fl. (m) och motion 1983/84:2907 av ChristerEirefeh (fp) angående ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m.m. Utskottet avstyrker således det system för ersättningarfrån sjukförsäkringen och de regler för anslutning av privatpraktiserandevårdgivare fill ersättningssystemet som föreslås i propositionen. Utskottet sådant förhållande inte anledning att gå in på övriga motionsförslag. 3. beträffande anslutning till sjukförsäkringensersättningssystem av psykoanalytiskt verksamma läkare, särskild ersättning föröppna vårdformer inom SoU 1983/84:4 y 14 psykiatrinsamt preventivmedelsrådgivning och abortförebyggande verksamhet av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 8som börjar med "Utskottet delar uppfattningen att överenskommelsen"och slutar med "fritidspraktikemas verksamhet m. bort haföljande lydelse: Psykoanalytiskbehandling kräver kontinuitet mellan patient och behandlare ochbehandlingstiden sträcker sig som framhålls i motion 1983/84:2906 (vpk) oftastupp till tre till med behandhng tre till fyra gånger per vecka.MöjUgheterna att inom den offentUga vården skapa utrymme för psykoanalytiskbehandling av vårdsökande är därför begränsade liksom möjligheterna när detgäller utbildning i psykoanalytisk verksamhet. Ihuvudsaklig överensstämmelse med vad som begärs i yrkande 1 i nämnda motion bördispensmöjlighefer finnas för anslutning fill sjukförsäkringens ersättningssystemav läkare som på helfids- eller deltidsbasis eller under fritid bedriverpsykoanalytisk verksamhet. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av mofion1983/84:2906 (vpk) i här aktuell del (yrkande 1) bör som sin meningge regeringen till känna. Härigenom tillgodoses också motion 1983/84:2911 (c). dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 8som börjar med "Utskottet delar uppfattningen att det" och slutar med"analys (prop. s. 17)" bort ha följande lydelse: Densärskilda ersättningen för att underlätta utveckUngen mot öppnare vårdformerinom psykiatrin med . per invånare och år är infe någon ny ersättning. Denutgår under innevarande år med samma belopp. Utvecklingen mot öppnarevårdformer inom psykiatrin kräver kraftfulla insatser varför den särskildaersättningen, såsom föreslås i motion 1983/84:2906 (vpk) i här aktuell del(yrkande 4), bör utgå med . per invånare och år. Defta beräknas leda fillen utgiftsökning med ca 200 milj. kr. Utskottet har infe något atterinra mot att denna ökade kostnad belastar femte huvudfitelns förslagsanslagBidrag till sjukförsäkringen. sålunda anfört med anledning av motion 1983/84:2906 (vpk) i häraktuell del (yrkande 4) bör som sin mening ge regeringen tiU känna. dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 9som börjar med "Utskottet delar" och slutar med "ochabortrådgivning" bort ha följande lydelse: 1980års abortkommitté (S 1980:2) framhöll i sitt slutbetänkande (SOU 1983:31) Familjeplaneringoch abort - Erfarenheter av ny lagstiftning bl. a. att en schablonisering aversättningen från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen för vissfödelsekontrollerande verksamhet m. m. kan få en negativ effekt påpreventivmedelsrådgivningens kapacitet och kvalitet. Dessa risker är uppenbaramed proposifionsförslagen, enligt vilket ersättningen "bakas in" iden schabloniserade allmänna sjukvårdsersättningen. SoU 1983/84:4 y 15 Som abortkommitté också framhöll arenytterligare utbyggnad av preventivmedelsrådgivningen nödvändig om man vill nåäven dem som inte har sin preventivmedelsfråga löst. mening är det nödvändigt även i fortsättningen med en särskildstimulans för utbyggnad av den födelsekontrollerande verksamheten. Såsomföreslås i här aktuell del (yrkande 3) i motion 1983/84:2906 (vpk) bör ensärskild ersättning utgå till sjukvårdshuvudmännen för sådan verksamhet påsamma sätt som f. n. sker. Medhänsyn till det anförda bör nya förhandlingar upptas med sjukvårdshuvudmännenmed syfte att ersättning för födelsekontrollerande verksamhet m. m. bryts ut urden aUmänna sjukvårdsersättningen och omvandlas fill en särskild ersättning förfödelsekontrollerande verksamhet m. m. bör som sin mening geregeringen detta till känna. Detnu anförda tillgodoser även här aktuella förslag i motion 1983/84:2905 (m) ochmotion 1983/84:2907 (fp). minab/goub78592 1984