yttr · G705SoU2 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:2 y omhandläggning i allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar av mål rörande barn har beslutat inhämta socialutskottetsyttrande över mofion 1983/84:1164 av () om handläggning iallmänna domstolar och förvaltningsdomstolar av mål rörande bam. I motionen begärs en översyn av lagstiftningen föratt förhindra många och långa processer i vårdnadsmål m.m. Motionären tar uppden dåUga samordningen mellan å ena sidan regler och å andrasidan socialtjänstlagstiftningen och de upprepade domstolsprocesser detta kanleda till. Fråganom var ett barn skall vistas och vem som skall ha tillsyn över def regleras påoUka håll i lagstiftningen. I 6 kap. (FB) finns regler om vemsom skall ha vårdnaden om ett barn, om förutsättningarna för överflyttande avvårdnaden, om rätt fill umgänge med barnet m. m, 121 kap. FB finns bestämmelserom verkställighet av vårdnadsbeslut och om överlämnande av barn även i andrafall. I lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU)regleras när barn kan beredas vård utanför det egna hemmet utanvårdnadshavarens samtycke. Sluthgen regleras i 28 § socialtjänstlagen(1980:620) (SoL) när förbud kan meddelas vårdnadshavare att flytta ett barnfrån ett annat, enskilt hem där det stadigvarande bor och fostras. Deolika lagrummen är inte samordnade, vare sig när det gäller handläggningen avärenden eller när det gäller förutsättningarna för atf tillämpa resp.bestämmelser. Målom vårdnad och umgängesrätt handläggs av allmän domstol medan mål omverkställighet av vårdnad m.m. och mål enhgt SoL och LVU prövas avförvaltningsdomstol. De olika målen i förvaltningsdomstol handläggs i principvart för sig. Reglernai 6 kap. FB om vårdnad och umgänge anknyter i princip till vad som är"bäst för barnet". Det gör även t. ex. 21 kap. 5 § och 6 § förstastycket FB. Enligt 21 kap. 6§ andra stycket FB gäller emellertid attverkställighet kan vägras om det finns "risk som inte är ringa atf barnetskroppsliga eUer själsliga hälsa skadas". Det senare rekvisitet återfinnsäven i 28 § SoL angående förbud att flytta barnet, dock med ytterligarebetoning i förarbete- 1Riksdagen 1983/84.12 saml. SoU1983/84:2 y SoU1983/84:2 y 2 na av hänsynen till barnets bästa. Förutsättning för vårdenligt LVU är att brister i omsorgen eller annat förhållande i hemmet medför"fara för barnets hälsa eller utveckling" eller att den unge genomsitt beteende själv utsätter sin hälsa eller utveckling för "allvarligfara". Reglerna om parfsställning m. m. varierar också. Ivårdnadsmål är föräldrarna men inte barnet parter. Även socialnämnden kan ivissa fall uppträda som part i vårdnadsmål. I andra mål enligt FB är ävenbarnet part. I mål om beredande av vård enligt LVU är både barn ochvårdnadshavare aft anse som parter medan socialnämnden är sökande. I mål enligtSoL är läget mera oklart. Barn företräds i princip av vårdnadshavaren. Eff barnsom är kan emellertid allfid självt föra sin talan i mål och ärendenenligt både SoL och LVU och sålunda överklaga ett meddelat beslut. Def finns inte något hinder mot att processa i tur ochordning enligt vart och ett av lagrummen eller ens mot att flera sådanaprocesser pågår . kan t. ex. ansöka i länsrätt om vårdenligt LVU medan en förälder i tingsrätt ansöker om överflyttande av vårdnaden,vilket kan ändra förutsättningarna för prövningen enligt LVU. Eft annat exempelär att, sedan LVU-vård förklarats avslutad på talan av föräldrarna, socialnämndenenligt 28 § SoL förbjuder dem att flytta barnet. Då kan först föräldrarnaslämplighet prövas i en process och sedan i en ny process om barnet ändå tarskada av flyttningen. Efter detta kan dessutom tänkas en process om attöverflytta vårdnaden om barnet. Flera andra kombinationer av processer kantänkas antingen parallellt eller efter varandra. Den bristande samordningen medför, som framhålls imotionen, betydande nackdelar. De olika domstolarna kan fatta beslut somkanske är formellt logiska, men som för den enskilde ter sig motsägande. Ettexempel är att vård enligt LVU förklaras upphörd, varefter emellertid beslutasom förbud atf flytta barnet från familjehemmet. Liknande situationer kan uppstådå en förälder som vunnit i en vårdnadstvist inte kan få domen verkställd. Mankan även tänka sig fall där vård enligt LVU kan följa på ett beslut rörandevårdnaden. Denna ordning att vad som beslutats i en process kanomintetgöras av eft beslut i en annan måste verka förvirrande och skapaosäkerhet hos alla inblandade. En annan följd av systemet är att frågan om varbarnet skaU vistas och om vem som skall ha ansvar för det kan hållas svävandeunder avsevärd tid. Målen kan ta i anspråk då det ofta krävs enomfattande utredning. En ytterligare komplikation är att det sedan en tidförflutit i allmänhet föreligger nya omständigheter, vUka kan utgöra grund fören ny process enligt samma lagmm. Därfill kommer aft det i samtliga dessa typerav mål finns i princip obegränsade möjligheter till omprövning. Medan processernapågår uppstår en stor otrygghet för barn, föräldrar och ev. familjehemsföräldrar.Motsättningarna mellan parterna skärps. Processandet är också oekonomiskt. SoU 1983/84:2 y 3 Två utredningar har uppdrag som åtminstone delvisberör här aktuella problem. Utredningen om barnens rätt (Ju 1977:08) har itilläggsdirektiv (Dir. 1982:25) bl. a. fått i uppdrag atf fullfölja sitt arbetebeträffande förslag om talerätt för barn i mål om vårdnad m. m. och omrepresentation för barn. Utredningen skall vid arbetet med frågan om talerättäven överväga hur barns rättsliga ställning kan stärkas enligt SoL och LVU.Utskottet har under hand inhämtat att man inom arbetarmed ytteriigare tilläggsdirektiv till utredningen. Efter vad utskottet harerfarit är det dock inte aktuellt att ge utredningen i uppdrag atf företa någongenomgripande översyn på detta område. Uppdraget att utreda frågan om barnsfalerätf och vem som skall företräda barnet kommer att kvarstå.Socialberedningen (S 1980:07) har i uppdrag bl. a. aft göra en aUmän uppföljningoch utvärdering av socialtjänstreformen. SoL och LVU kommer därvid att bliföremål för en översyn. Någon översyn av handläggning av vårdnadsmål ingår intei beredningens uppdrag. Såvälantalet processer rörande barn som de ingripande verkningar dessa har för deenskilda motiverar enligt socialutskottets mening aft kraftiga ansträngningargörs för att minska de olägenheter som påtalas i motionen. Utskottet villframhålla vikten av att få till stånd en ordning som på ett mera definitivtsätt kan avgöra frågan om var ett barn skall vistas med hänsyn tagen tillsamtliga omständigheter. Den otrygghet som nuvarande system kan skapa är tillallvarlig skada främst för barnet men även för föräldrarna. Utskottet instämmersåledes i motionärens åsikt att åtgärder bör vidtas för att åstadkomma enbättre samordning av de oUka lagarna och begränsa antalet processer. Detfinns dock ingen enkel och självklar lösning på detta problem. a. fordrasen genomgripande översyn av de processrättsliga och administrativa förutsättningarnaför en samordnad prövning. Utskottet ställer sig mot denna bakgrund liksommofionären tveksam till att en sådan omfattande genomgång kan komma till ståndinom ramen för de nämnda utredningarnas uppdrag. Enligt utskottets mening ärdet dock mycket angeläget att en översyn av det slag som begärs i motionengenomförs. Det bör därför ankomma på regeringen att avgöra i vilken ordning ensådan översyn lämpligen kan ske. SoU 1983/84:2 y 4 Närvarande:Ingemar (), (), (), (), (). (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), (), (), IngvarEriksson (m), (vpk), () och (). minab/gotab 78394 1984