yttr · G705AU3 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:3 y om lokaliseringen av en central inskrivningsmyndighet förföretags-inteckning har begärtarbetsmarknadsutskottets yttrande över proposition 1983/84: 128 med förslagtill lag om företagshypotek m.m. jämte motionerna 1982/83: 1223, 198.3/84:2193,2746 och 2747, allt såvitt avser frågan om lokalisering av en centralinskrivningsmyndighet. har inte funnit skäl till någotsärskilt uttalande med anledning av motion 1982/83: 1223. Regeringen föreslär i samband meden ny lag om företagshypotek att en central inskrivningsmyndighet förlöretagsinteckning skall inrättas. Myndigheten bör enligt förslaget knytastill . 1 tre motioner förordas en förläggning till andra orter.Utskottet har uppmanats att yttra sig över lokaliseringen. Utskottet anser utifrån sina intressen att lokaliseringenav inskrivningsmyndigheten bör ske i enlighet med de riktlinjer fördecentralisering av statlig verksamhet som en enig riksdag ställt sig bakom. 1 propositionen läggs fram ettförslag till lag om företagshypotek som skall ersätta lag omföretagsinteckning. Förslaget innebär en förstärkning av den säkerhetsrätt somföretagsinteckningen utgör och dessutom rent allmänt en modernisering avgällande regelsystem. Bland nyheterna märks bl. a. att varje näringsidkare kan fåinteckning i all sin verksamhet i hela riket. Det blirdärmed inte längre tillåtet att få inteckningar som begränsas till verksamhet ien eller flera kommuner eller i ett eller flera län. En annan förändring är att handläggningen av ärenden omföretagsinteckning skall förläggas till en central inskrivningsmyndighet ()där inskrivningen skall ske med hjälp av automatisk databehandling. För inrättandetav den nya myndigheten talar enligt propositionen rationaliseringssynpunkteroch rättssäkerhetsskäl. 1 den nya lagen (4 kap. 2 §) fastslås att regeringenbestämmer vilken myndighet som skall vara inskrivningsmyndighet. När det gällerlokalise-1 1983184. AU1983/84:3 y AU 1983/84:3 y 2 ringsfrågananges i propositionen (s. 132) att det vid en samlad bedömning, där deregionalpolitiska och sysselsättningsmässiga aspekterna har getts ökad tyngd,har befunnits att övervägande skäl talar för en förläggning till . Ipropositionen framhålls även att arbetet med de tekniska och organisatoriskafrågor som har föranletts av detta lagstiftningsärende har visat att detknappast är möjligt att låta den föreslagna lagen träda i kraft somursprungligen var tänkt . Med hänvisning härtill förordas den 1januari 1986 som tidpunkt för ikraftträdandet. Frågan om lokaliseringen av har tagits upp i enmotion från den allmänna motionstiden och i två motioner föranledda avproposition 128. () framhåller i motion 2193 att förslaget om en lokalisering av CIMtill är förvånande och anmärkningsvärt från regionalpolitiskasynpunkter. I stället förordas att knyts till fings-rätt. Somskäl härför anförs bl. a. att patentverkets bolagsbyrå är verksam i ,att kommunen har en omfattande dataverksamhet samt att det förutom tingsrättockså finns hovrätt och kammarrätt i . I motionen hänvisas också tilldet stora behovet av nya arbetstillfällen i kommunen. 1motion 2746 av () föreslås mot bakgrund av riksdagensregionalpolitiska uttalanden att det vid prövningen av den nya myndighetenslokalisering bör övervägas om en förläggning till . Motionären hänvisartill bl. a. den stora förlusten av arbetstillfällen inom industrin i kommunenunder det samt att har den utan jämförelse störstaarbetslösheten i landet. MartinSegerstedt m.fl. (s) vill i motion 2747 att den nya myndigheten lokaliserastill . Motionärerna pekar på de samordningsvinster som kan göras medpatentverkets bolagsbyrå samt hänvisar till den juridiska och datatekniskakompetens som finns i . I motionen hänvisas även till den successiva förlustav arbetstillfällen som har kunnat noteras i kommunen varav eninte obetydlig del faller på den statliga sektorn. Vissauppgifter i anslutning till lokaliseringsfrågan Utredningen (Ju 1972: 12) om företagsinteckningöverlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1981:76) Företagshypotek.Däri fanns bl. a. ett förslag om inrättande av en central inskrivningsmyndighet() utrustad med ADB-stöd. Utredningen avstod dock från att föreslå någonsärskild plats för CIM:s lokalisering. Det framhölls dock att det vorelämpligast att den nya myndigheten förläggs någonstans i . AU 198.3/84:3 y 3 kostnadsberäkningarnautgicks från en förläggning på ett avstånd om från Stockholm.Utredningen betonade dock att en förläggning till tordeställa sig billigast eftersom man där har betydligt fler upplägg ochhandlägger betydligt fler ärenden angående företagsinteckning än vid någonannan inskrivningsmyndighet. Därmed har man också den största personalen förhandläggning av sådana ärenden. Avde remissinstanser som behandlade lokaliseringsfrågan var flertalet positivatill en förläggning till . ansåg dock har samma förutsättningar som att bli säte för . Regeringenuppdrog ät att i samarbete med statskontoretutreda de tekniska och organisatoriska frågor som föranleds av ettgenomförande av utredningens förslag. I uppdraget ingick förutsättningen attCIM skulle föriäggas till och att den nya lagstiftningenoch det nya systemet skulle kunna börja tillämpas den 1 januari 1985.Arbetsgmppen redovisade resultatet av sitt arbete i en rapportmed titeln - handläggning med datorstöd. I rapportenövervägdes bl. a. den lämpligaste tidpunkten för att genomföralagändringen, organisationsförändringen och datorstödet. Med hänsyn till dennödvändiga tidsåtgången för att genomföra omläggningen och med särskild hänsynfill de höga säkerhetskrav som ställs på ett företagsinteckningsregister medrättsverkan framhölls att omläggningen kunde ske först . Irapporten fanns även en plan för hur den fortsatta utredningen av datorstödetborde bedrivas. lagrådsremiss med förslag till lag om företagshypotek m. m. den 15 september1983 angavs beträffande lokaliseringen av att den borde föriäggas tillStockholms tingsrätt. Som skäl angavs att både personalpolitiska ochstatsfinansiella synpunkter talade härför. Domstolsverketfick regeringens uppdrag att i samarbete med statskontoretfortsätta utredningsarbetet med systemkon-stmktion av datorstödet vidhandläggningen av ärenden om företagsinteckning. Myndigheterna skall ocksåfortsätta utredningen av de tekniska och organisatoriska frågor samt frågorrörande lokalplanering som föranleds av ett genomförande av ADB-stödet. Iuppdraget angavs att myndigheterna i sitt uppdrag skall utgå ifrån att CIMförläggs till . Utredningsarbetet skall redovisas senast den 30april 1984. I1984 års budgetproposition (bil. 4) anfördes att förslaget om den nyalagstiftningen om företagshypotek, som var föremål för lagrådets granskning fömtsatteatt en central, ADB-stödd registermyndighet inrättades. Avsikten angavs varaatt denna skulle förläggas till . AU 1983/84:3 y 4 i och patent- ochregistreringsverket har inkommit med yttranden angående lokaliseringen av dencentrala inskrivningsmyndigheten. Länsstyrelseni pläderar för en knytning av den nya myndigheten tillpatent- och registreringsverkets bolagsbyrå. Det är en organisationsform somfinns i och som diskuteras i . Som skäl härför anges bl. Bolagsbyrånär en företagsregistreringsmyndighet och har goda förut sättningar att hantera de aktuella registerfrågorna. 2.CIM kommer inledningsvis och iframtiden att vara beroende av omfattande informationsöverföringar fränbolagsbyrån. 3.Bolagsbyråns dator behöverendast en marginell uppgradering för att klara . 4.Omfattande juridisk sakkunskapfinns inom bolagsbyrän och därutöver i . Denpågående rationaliseringen av bolagsbyrån kommer att medföra att ett stortantal anställda, företrädesvis kvinnor, kommer att förlora sina arbeten.Motsvarande sysselsättningsförluster kan väntas inom övriga statligamyndigheter i . Omkring 600-700 anställda riskerar enligt gjordaberäkningar att förlora sina nuvarande anställningar . Tilldetta kan läggas effekterna av de allmänna besparingsåtgärderna. Totalt kan ettsysselsättningsbortfall om ca 1 100 anställda väntas, vilket motsvarar ca 15%av den statliga arbetsmarknaden i pendlingsregionen. Iskrivelsen hänvisas också till att /drabbats avstagnation och hot om kraftigt försämrade arbetsmarknadsförhällanden. Samtligakommuner i beräknas komma att drabbas av påtaglig tillbakagång isysselsättning och befolkning under återstående delen av . Länsstyrelsenframhåller avslutningsvis att det finns såväl starka regionalpolitiska somkostnads-, drift- och personalmässiga fördelar med en lokalisering tillSundsvall. Patent-och registreringsverket framhåller att praktiska skäl talar för att läggs inära kontakt med bolagsregistret. Bolagsbyrän har ett datorsystem i drift sominnehåller en stor del av den grundinformation som företagsinteckningsregistretbehöver ha tillgång fill. För att klara driften av det nya registret krävs enmåttlig uppgradering av den befintliga datorn. Enligt verket skulle ettalternativ med CIM förlagd till bolagsbyrän bli avsevärt billigare än vadfallet blir med propositionens förslag. Verket angeräven skäl för attregistreringsverksamheten förläggs till bolagsbyrån. Den nuvarande verksamhetenger bolagsbyrån en stor kompetens härför. Här finns även en personalstruktursom är lämplig för verksamheten. Bolagsbyrån kommer också att ställas införstora övertalighetsproblem. AU 1983/84:3 y 5 Meden överföring av till bolagsbyrån skulle ca 25 anställda som blirövertaliga /85 kunna beredas fortsatt sysselsättning utan störreutbildningsinsatser. Enligt regeringens förslag skall en ny centralinskrivningsmyndighet () svara för handläggningen av all företagsinteckningi riket. Personalbehovet beräknas till en juristtjänst (inskrivningsdomare)och 21 biträdestjänster, varav 9 med beslutsfunktioner. Den nya myndighetenföreslås knytas till . Enligt nu gällande organisation finns eninskrivningsmyndighet i varje län. sammanlagt 24 inskrivningsmyndigheteri landet. Varje myndighet leds av en inskrivningsdomare som till sin hjälp harett varierande antal biträden. Utskottetfår i fråga om den nya myndighetens lokalisering anföra följande. Regionalpolitikensmål är att skapa förutsättningar för en balanserad utveckling i landets olikadelar och atl ge människor tillgång fill arbete, service och en god miljöoavsett var de bor i landet. För att nå detta mål behövs insatser på olikapolitikomräden. Denstarka tillväxten som skett av sysselsättningen inom den offentliga sektorn harökat denna sektors betydelse för den regionala utvecklingen. När det gäller denstatliga delen av denna sektor är sysselsättningen av olika skäl ojämntfördelad över landet. Särskilt hög är den i . Dettaförhållande har lett till att decentralisering av statlig verksamhet harutvecklats till ett viktigt regionalpolitiskt instrument. Decentraliseringkan ske på två sätt. Ett är att delegera beslutsbefogenheter ocharbetsuppgifter från central till regional nivå och från regional till lokalnivå. Ett annat sätt är att omlokalisera enheter, funktioner eller helaverksamheter. Ett exempel pä det senare är de stora omlokaliseringarna avstatlig verksamhet frän som beslöts har emellertid uttalat att en ny omlokalisering av det slaget inte äraktuell. Statsmakterna har däremot betonat att det måste finnas starka skäl föratt lokalisera ny statlig verksamhet till . Alltsedandet första beslutet om utlokalisering av statlig verksamhet frånStockholmsregionen har gällt att skogslänen och sydöstra skall gesprioritet vid fortsatt omlokalisering och decentralisering. I detregionalpolitiska beslutet fastställdes följande prioriteringsordningvid lokalisering av statlig verksamhet: har därefter, senast ,slagit fast att man inte är beredd attgöra några tillägg eller omkastningar i denna prioriteringsordning. AU 1983/84:3 y 6 När det gäller lokaliseringen av har utskottetatt pröva frågan främst från regionalpolitiska utgångspunkter. Vägledning bördärvid hämtas från ovan redovisade principer för fortsatt decentralisering ochomlokalisering av statlig verksamhet. En bred enighet råder om denna inriktningav politiken. Enligt utskottets mening fordras mycket starka skäl för att dessaprinciper skall frångås. Regeringenhar vid sina överväganden om CIM:s lokalisering uppenbarligen låtit andramotiv än de rent regionalpolitiska vara avgörande. I förslaget ilagrådsremissen, som angav att borde föriäggas till ,vägde personalpolitiska och statsfinansiella synpunkter tyngst. Närregionalpolitiska och sysselsättningsmässiga aspekter i andra omgången gettsökad vikt har valet blivit , som vid sidan av Göteborgstingsrätt är den näst största inskrivningsmyndigheten när det gäller företagsinteckning.Även här har således personal- och kostnadsskäl varit styrande. Utskottet har ioch för sig förståelse för önskemålet att den nya myndigheten skall kunna dranytta av den personal och de kunskaper om företagsinteckning som finns hos enstörre inskrivningsmyndighet. Utskottet vill emellertid peka på attMalmö tingsrätt har ca tre personer sysselsatta med inskrivning avföretagsinteckningar. Motsvarande personalstyrka på en mindre tingsrätt iexempelvis eller är en person. Den nya myndighet som skallinrättas kommer att sysselsätta ett drygt 20-tal personer. Oberoende av vilkendomstol som väljs som säte för den nya myndigheten kommer det således attkrävas ett stort nytillskott av personal. Enligt utskottets mening kan därfördessa små skillnader i tillgång på aktuella personalkategorier mellan olikatingsrätter inte fä vara avgörande för var skall lokaliseras. Ipropositionen framhålls att inrättandet av inte kan antas komma attförsämra allmänhetens service. Personliga besök hos inskrivningsmyndigheten ärsällsynta. Myndighetens kontakter med allmänheten sker huvudsakligen per postoch telefon. Detta förhållande innebär enligt utskottets mening att någrasärskilda hänsyn inte behöver tas till var den huvudsakliga marknaden förverksamheten är belägen. Detta synsätt bekräftas f. ö. av regeringens förslagom föriäggning till och talar inte heller emot andra orter, exempelvis iNorrlandslänen. Somfidigare redovisats i detta yttrande pågår f. n. ett utredningsarbete somgäller datorstödet vid handläggningen av ärenden om företagsinteckning och somenligt direktiven utgår från att förläggs till fingsrätt. Utskottetbeklagar att fått möjlighet att pröva lokaliseringsfrågan först närdetta utredningsarbete är så gott som avslutat. vill utskottet dockframhålla att huvuddelen av det utförda arbetet torde vara av generell naturoch möjligt att använda även vid lokalisering till annan ort. Sammanfattningsvisär det enligt utskottets mening viktigt att statsmakterna tar till varamöjligheterna att vid beslut om lokalisering av statlig AU 1983/84:3 y 7 verksamhetfrämja en bättre regional balans. Med utgångspunkt i de intressen somutskottet har att företräda bör lokaliseringen av således ske i enlighetmed de prioriteringar som tidigare ställt sig bakom. Utskottet avstårfrån att peka ut någon särskild ort som mest lämplig för en förläggning av CIM.Det bör ankomma på lagutskottet att enligt de riktlinjer som här angivits taslutlig ställning i lokaliseringsfrågan. Närvarande:Frida (), (), (), (),(), (), (), (), ElverJonsson (fp), (vpk), (), (),(), () och i (c).